# Az Európai Unió L 88/2014

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2014.088.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 88 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. március 22. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2014.088.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 88

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. március 22.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 96. számú előírása – Egységes rendelkezések a mezőgazdasági és erdészeti traktorokba, valamint a nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt kompressziós gyújtású motoroknak a motor szennyezőanyag-kibocsátása tekintetében történő jóváhagyásáról | 1 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 96. számú előírása – Egységes rendelkezések a mezőgazdasági és erdészeti traktorokba, valamint a nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt kompressziós gyújtású motoroknak a motor szennyezőanyag-kibocsátása tekintetében történő jóváhagyásáról

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 22.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 88/1

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 96. számú előírása – Egységes rendelkezések a mezőgazdasági és erdészeti traktorokba, valamint a nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt kompressziós gyújtású motoroknak a motor szennyezőanyag-kibocsátása tekintetében történő jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

04. módosítássorozat – hatálybalépés dátuma: 2014. február 13.

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások és rövidítések |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Előírások és vizsgálatok |
| --- | --- |

5.

| 6. | A járműbe való beépítés |
| --- | --- |

6.

| 7. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

7.

| 8. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

8.

| 9. | A jóváhagyott típus jóváhagyásának módosításai és kiterjesztése |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

10.

| 11. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

11.

| 12. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a jóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

12.

MELLÉKLETEK

| 1A. | A nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt belső égésű motorok típusjóváhagyásával, valamint a gáznemű és szilárd szennyezőanyag-kibocsátásuk elleni intézkedésekkel kapcsolatos ... sz. adatközlő lap |
| --- | --- |

1A.

| 1. függelék — | A motor (alapmotor) alapvető jellemzői |
| --- | --- |

1. függelék —

| 2. függelék — | A motorcsalád alapvető jellemzői |
| --- | --- |

2. függelék —

| 3. függelék — | A motorcsaládhoz tartozó motortípusok alapvető jellemzői |
| --- | --- |

3. függelék —

| 1B. | A motorcsalád jellemzői és az alapmotor kiválasztása |
| --- | --- |

1B.

| 2. | Értesítés |
| --- | --- |

2.

| 1. függelék — | Vizsgálati eredmények |
| --- | --- |

1. függelék —

| 3. | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

3.

| 4A. | A gáznemű és szilárd szennyezőanyag-kibocsátás meghatározásának módszere |
| --- | --- |

4A.

| 1. függelék — | Mérési és mintavételi eljárások (NRSC, NRTC) |
| --- | --- |

1. függelék —

| 2. függelék — | Kalibrálási eljárás (NRSC, NRTC) |
| --- | --- |

2. függelék —

| 3. függelék — | Adatértékelés és számítások |
| --- | --- |

3. függelék —

| 4. függelék — | Analitikai és mintavevő rendszer |
| --- | --- |

4. függelék —

| 4B. | Eljárás a mezőgazdasági és erdészeti traktorokba, valamint nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt kompressziós gyújtású motorok szennyezőanyag-kibocsátásának vizsgálatára |
| --- | --- |

4B.

| A.1. függelék | (fenntartva) |
| --- | --- |

A.1. függelék

| A.2. függelék — | Statisztika |
| --- | --- |

A.2. függelék —

| A.3. függelék — | Az 1980-as nemzetközi gravitációs képlet |
| --- | --- |

A.3. függelék —

| A.4. függelék — | A szénáram ellenőrzése |
| --- | --- |

A.4. függelék —

| A.5. függelék | (fenntartva) |
| --- | --- |

A.5. függelék

| A.6. függelék | (fenntartva) |
| --- | --- |

A.6. függelék

| A.7. függelék — | Moláris alapú kibocsátásszámítások |
| --- | --- |

A.7. függelék —

| A.7.1. függelék — | A hígított kipufogógáz-áram kalibrációja (állandó térfogatú mintavételnél) |
| --- | --- |

A.7.1. függelék —

| A.7.2. függelék — | Az eltolódás korrigálása |
| --- | --- |

A.7.2. függelék —

| A.8. függelék — | Tömegalapú kibocsátásszámítások |
| --- | --- |

A.8. függelék —

| A.8.1. függelék — | A hígított kipufogógáz-áram kalibrációja (állandó térfogatú mintavételnél) |
| --- | --- |

A.8.1. függelék —

| A.8.2. függelék — | Az eltolódás korrigálása |
| --- | --- |

A.8.2. függelék —

| 5. | Vizsgálati ciklusok |
| --- | --- |

5.

| 6. | A jóváhagyási vizsgálatokhoz és a gyártás megfelelőségének ellenőrzéséhez előírt referencia-tüzelőanyag műszaki jellemzői |
| --- | --- |

6.

| 7. | A berendezések és segédberendezések beépítésére vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tartóssági követelmények |
| --- | --- |

8.

| 9. | Az NOx-szabályozásra szolgáló megoldások helyes működését biztosító követelmények |
| --- | --- |

9.

| 1. függelék — | Az igazolásra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

1. függelék —

| 2. függelék — | Az üzemeltetőt figyelmeztető, valamint a használatkorlátozó és azt feloldó mechanizmusok ismertetése |
| --- | --- |

2. függelék —

| 3. függelék — | A legkisebb elfogadható reagenskoncentráció (CDmin) igazolása |
| --- | --- |

3. függelék —

| 10. | A CO2-kibocsátások meghatározása |
| --- | --- |

10.

| 1. függelék — | A legfeljebb P teljesítménysávba tartozó motorok CO2-kibocsátásának meghatározása |
| --- | --- |

1. függelék —

| 2. függelék — | A Q és R teljesítménysávba tartozó motorok CO2-kibocsátásának meghatározása |
| --- | --- |

2. függelék —

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás az olyan kompressziós gyújtású motorok gáznemű és szilárd szennyezőanyag-kibocsátására vonatkozik:

| 1.1. | amelyeket a 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 560 kW névleges hasznos teljesítményű T kategóriájú járművekben (1) használnak, |
| --- | --- |

1.1.

amelyeket a 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 560 kW névleges hasznos teljesítményű T kategóriájú járművekben (1) használnak,

| 1.2. | amelyeket a 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 560 kW névleges hasznos teljesítményű, nem közúti mozgó gépekben és berendezésekben (1) alkalmaznak, és változó fordulatszámon működtetnek, |
| --- | --- |

1.2.

amelyeket a 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 560 kW névleges hasznos teljesítményű, nem közúti mozgó gépekben és berendezésekben (1) alkalmaznak, és változó fordulatszámon működtetnek,

| 1.3. | amelyeket a 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 560 kW névleges hasznos teljesítményű, nem közúti mozgó gépekben és berendezésekben (1) alkalmaznak, és állandó fordulatszámon működtetnek, |
| --- | --- |

1.3.

amelyeket a 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 560 kW névleges hasznos teljesítményű, nem közúti mozgó gépekben és berendezésekben (1) alkalmaznak, és állandó fordulatszámon működtetnek,

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS RÖVIDÍTÉSEK

2.1.   Ezen előírás alkalmazásában:

2.1.1.   „korrekciós tényezők”: azok az additív (lefelé módosító és felfelé módosító korrekciós tényezők) vagy multiplikatív tényezők, amelyeket az időszakos (nem gyakori) regeneráció során figyelembe kell venni;

2.1.2.   „öregítési ciklus”: a tartampróba ideje alatt végrehajtandó gép- vagy motorműködés (sebesség, terhelés, teljesítmény);

2.1.3.   „alkalmazandó kibocsátási határérték”: valamely motorra érvényes kibocsátási határérték;

2.1.4.   „motor jóváhagyása”: valamely motortípusnak vagy motorcsaládnak a gáznemű és szilárd szennyező anyagok kibocsátási szintjének tekintetében történő jóváhagyása;

2.1.5.   „vízlecsapódás”: a víztartalmú alkotóelemeknek a gázfázisból a folyadékfázisba való kicsapódása. A vízlecsapódás az egyéb alkotóelemek, mint pl. kénsav nedvességtartalmának, nyomásának, hőmérsékletének és koncentrációjának függvénye. Ezek a paraméterek a motor által beszívott levegő páratartalmának, a hígítólevegő páratartalmának, a motorban található levegő és tüzelőanyag arányának és a tüzelőanyag összetételének – ideértve a hidrogén és a kéntartalmat is – függvényében változnak;

2.1.6.   „légnyomás”: a nedves, abszolút, statikus légnyomás. Ha a légnyomást vezetékben mérik, gondoskodni kell arról, hogy a légkör és a mérés helye között csak elhanyagolható nyomásveszteség következzen be, és a vezeték statikus nyomásának az áramlásból eredő változását figyelembe kell venni a számítások során;

2.1.7.   „kalibrálás”: a mérési rendszer által kijelzett értékek oly módon történő beállítása, hogy azok meghatározott referenciajelek tartományával összhangban legyenek. Nem ugyanaz, mint az „ellenőrzés”;

2.1.8.   „kalibrálógáz”: a gázelemzők kalibrálására használt, tisztított gázkeverék. A kalibrálógázoknak meg kell felelniük a 4B. melléklet 9.5.1. szakaszában meghatározott előírásoknak. A kalibrálógázok és a mérésitartomány-kalibráló gázok minőségileg megegyeznek, de elsődleges funkciójukban különböznek. A gázelemzők és a mintakezelő alkatrészek működésének ellenőrzésekor gyakran vagy kalibrálógázokra, vagy mérésitartomány-kalibráló gázokra hivatkoznak;

2.1.9.   „kompressziós gyújtású motor”: a kompressziós gyújtás elvén működő motor (például dízelmotor);

2.1.10.   „megerősített és aktív diagnosztikai hibakód”: olyan diagnosztikai hibakód, amelyet az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer elment, amikor működési hibát jelez;

2.1.11.   „állandó fordulatszámú motor”: olyan motor, melynek típusjóváhagyását, illetve tanúsítását állandó fordulatszámon való működtetésre korlátozzák. Azok a motorok, amelyeknek a fordulatszám állandó szinten tartására szolgáló szabályozóját eltávolították vagy kiiktatták, nem tekinthetők állandó fordulatszámú motoroknak;

2.1.12.   „állandó fordulatszámon való működtetés”: a motor fordulatszám-szabályozóval történő működtetése, amely a kezelőtől kapott vezérlőjel alapján változó terhelés mellett is automatikusan fenntartja a motor fordulatszámát. A szabályozók nem képesek mindig pontosan ugyanazon fordulatszám fenntartására. A fordulatszám jellemzően 0,1–10 százalékkal a nulla terhelés melletti fordulatszám alá eshet, és így a legkisebb fordulatszám közel a motor legnagyobb teljesítményének mérési pontjánál fordul elő.

2.1.13.   „folyamatos regeneráció”: a kipufogógáz-utókezelő rendszer regenerálása, amely lehet folyamatos, vagy amelyre a vonatkozó tranziens vizsgálati ciklus, illetve átmeneteket is magában foglaló vizsgálati ciklus (ramped-modal cycle) alatt legalább egyszer sor kerül rá; nem ugyanaz, mint az időszakos (nem gyakori) regeneráció;

2.1.14.   „a metánkiválasztó E átalakítási hatásfoka”: annak a metánkiválasztónak a hatékonysága, amelyet a metántól különböző szénhidrogének mintagázból való eltávolításának céljából a metánon kívüli összes szénhidrogén oxidálására használnak. Ideális esetben az átalakítás a metán esetében 0 % (ECH4 = 0), az etán által képviselt összes többi szénhidrogén esetében pedig 100 % (EC2H6 = 100 százalék). A metántól különböző szénhidrogének pontos mérése érdekében meg kell határozni a két hatásfokot, és azokat fel kell használni a metántól különböző szénhidrogének kibocsátási tömegáramának kiszámításához, mind a metán, mind az etán esetében. Nem ugyanaz, mint a „penetrációs hányad”;

2.1.15.   „kibocsátással kapcsolatos kritikus alkatrészek”: az elsődlegesen kibocsátáscsökkentésre tervezett alkatrészek, azaz minden kipufogógáz-utókezelő rendszer, az elektronikus motorvezérlő egység és a kapcsolódó érzékelők és működtetők, valamint kipufogógáz-visszavezető rendszer, beleértve az összes kapcsolódó szűrőt, hűtőt, szabályozószelepet és csőrendszert;

2.1.16.   „kibocsátással kapcsolatos kritikus karbantartás”: a kibocsátással kapcsolatos kritikus alkatrészeken elvégzendő karbantartás;

2.1.17.   „késés”: a mért összetevőnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mért végérték 10 %-ának megfelelő rendszerválasz megjelenése között eltelt idő (t
  10) úgy, hogy a mintavevő szonda a vonatkoztatási pont. A gáznemű összetevők esetében ez az az idő, amíg a mért összetevő a mintavevő szondától eljut az érzékelőig (lásd a 3.1. ábrát);

2.1.18.   „NOx-mentesítő rendszer”: olyan kipufogógáz-utókezelő rendszer, amelyet arra terveztek, hogy csökkentse a nitrogén-oxidok (NOx) kibocsátását (például passzív és aktív NOx-csökkentő katalizátorok, NOx-adszorberek és szelektív katalitikus csökkentési (SCR) rendszerek);

2.1.19.   „harmatpont”: a páratartalom azon mértéke, amely azonos a levegőnek azon egyensúlyi hőmérsékletével, amelyen a víz adott nyomáson az adott abszolút páratartalmú levegőből kicsapódik. A harmatpontot °C-ban vagy K-ben kell megadni, és csak arra a nyomásra érvényes, amelyiken mérték.

2.1.20.   „diagnosztikai hibakód” (DTC): az NOx-szabályozás működési hibáját azonosító vagy címkéző szám vagy alfanumerikus azonosító;

2.1.21.   „különálló”: a 4B. melléklet 7.4.1.1. szakaszában és az 5. mellékletben leírt, állandósult állapotú vizsgálati ciklusok különálló típusával kapcsolatos;

2.1.22.   „eltolódás”: a nullázó jel vagy a kalibráló jel és a mérőeszköz által közvetlen azután kijelzett érték közötti eltérés, hogy a berendezést kibocsátásmérés során használták, feltéve, hogy azt közvetlenül a vizsgálatot megelőzően nullázták és kalibrálták;

2.1.23.   „elektronikus vezérlőegység”: a motor elektronikus berendezése, amely a motor érzékelőiből érkező adatok felhasználásával vezérli a motor paramétereit;

2.1.24.   „kibocsátáscsökkentő rendszer”: minden olyan berendezés, rendszer vagy szerkezeti elem, amely szabályozza vagy csökkenti a szabályozott szennyező anyagok motor által kibocsátott mennyiségét;

2.1.25.   „kibocsátáscsökkentő stratégia”: a kibocsátáscsökkentő rendszer egy kibocsátáscsökkentő alapstratégiával és kibocsátáscsökkentő segédstratégiákkal való kombinációja, amely vagy a motor, vagy annak a nem közúti mozgó gép általános kialakításának részét képezi, amelybe a motort beszerelték.

2.1.26.   „kibocsátástartóssági időtartam”: a 8. függelékben megadott azon óraszám, amely alatt meghatározzák a romlási tényezőket;

2.1.27.   „kibocsátással kapcsolatos karbantartás”: olyan karbantartás, mely érdemben befolyásolja a kibocsátást, vagy amely a jármű rendes használata során valószínűleg befolyásolja a jármű vagy a motor kibocsátásának romlását;

2.1.28.   „utókezelő rendszer szerinti motorcsalád”: olyan motoroknak a gyártó által kialakított csoportja, amelyek megfelelnek egy motorcsalád definíciójának, de amelyeket ezen belül a hasonló kipufogógáz-utókezelő rendszerük alapján további motorcsaládokba soroltak;

2.1.29.   „motorcsalád”: a gyártó által egy csoportba sorolt olyan motorok, amelyek kialakításuk következtében várhatóan hasonló kipufogógáz-kibocsátási jellemzőkkel bírnak, és amelyek teljesítik az ezen előírás 7. szakaszában meghatározott követelményeket,

2.1.30.   „a motor által szabályozott fordulatszám”: beépített fordulatszám-szabályozó által szabályozott üzemi motorfordulatszám;

2.1.31.   „motorrendszer”: a motor, a kibocsátáscsökkentő rendszer, és emellett az elektronikus motorvezérlő egység(ek) és az erőátviteli rendszer vagy a jármű más vezérlőegységei közötti kommunikációs interfész (hardver és üzenetek);

2.1.32.   „motortípus”: olyan motorok kategóriája, amelyek az ezen előírás 1A. melléklete 3. függelékének 1–4. szakaszában meghatározott lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól;

2.1.33.   „kipufogógáz-utókezelő rendszer”: katalizátor, részecskeszűrő, NOx-mentesítő rendszer, kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszer vagy a motor után beépített más kibocsátáscsökkentő berendezés. Ebbe a meghatározásba nem tartoznak bele a kipufogógáz-visszavezető rendszer és a turbófeltöltők, amelyek egyébként a motorrendszer szerves részének számítanak;

2.1.34.   „kipufogógáz-visszavezetés”: az a technológia, amely a kibocsátások csökkentése céljából visszavezeti az égéskamrá(k)ból kibocsátott gázokat a motorba, hogy az égés előtt vagy alatt összekeveredjenek a beszívott levegővel. A szelepvezérlés arra a célra történő használata, hogy az égéskamrá(k)ban megnöveljük az égés előtt vagy alatt a beszívott levegővel összekeverendő kipufogógáz mennyiségét, ezen előírás alkalmazásában nem számít kipufogógáz-visszavezetésnek;

2.1.35.   „teljes áramú hígítási módszer”: az a folyamat, amelynek során a teljes kipufogógáz-áramot összekeverik hígítólevegővel, még azelőtt, hogy mintát vennének a hígított kipufogógáz áramából az elemzéshez;

2.1.36.   „gáznemű szennyező anyagok”: szén-monoxid, szénhidrogének (C1:H1,85 arányt feltételezve) és nitrogén-oxidok, ez utóbbiakat nitrogén-dioxid (NO2) egyenértékben kifejezve;

2.1.37.   „helyes műszaki gyakorlat”: az általánosan elfogadott tudományos és műszaki elveknek, valamint a rendelkezésre álló információknak megfelelően hozott döntések;

2.1.38.   „HEPA-szűrő”: olyan, nagy hatásfokú levegőszűrők, amelyek kezdeti névleges részecske eltávolítási hatásfoka 99,97 % az ASTM F 1471–93 vagy egy más, azzal egyenértékű szabványt követve;

2.1.39.   „szénhidrogén (HC)”: az összes szénhidrogén (THC) vagy a metántól különböző szénhidrogének (NMHC), értelemszerűen. A szénhidrogén rendszerint azt a szénhidrogéncsoportot jelenti, amelyen a kibocsátási előírások alapulnak az egyes tüzelőanyag- és motortípusok vonatkozásában;

2.1.40.   „magas fordulatszám (nhi)”: a legnagyobb motorfordulatszám, amelyen a motor névleges teljesítményének (4A. melléklet) vagy legnagyobb teljesítményének (4B. melléklet) 70 %-át adja le;

2.1.41.   „üresjárati fordulatszám”: az a legalacsonyabb motorfordulatszám minimális (nulla vagy annál nagyobb) terhelésnél, amelyen a motor fordulatszám-szabályozója szabályozza a motor fordulatszámát. Olyan motorok esetében, amelyek nem rendelkeznek az üresjárati fordulatszámot szabályozó fordulatszám-szabályozóval, az üresjárati fordulatszám a gyártó által bejelentett legalacsonyabb fordulatszámérték minimális terhelés mellett. Megjegyzés: a bemelegedett üresjárati fordulatszám a bemelegedett motor üresjárati fordulatszáma;

2.1.42.   „közbenső fordulatszám”: az a motorfordulatszám, amely megfelel az alábbi követelmények valamelyikének:

| a) | olyan motorok esetében, amelyeket a teljes terhelési nyomatékgörbét átfogó fordulatszám-tartományban való működésre terveztek, a közbenső fordulatszám a gyártó által megadott legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám, ha az a névleges fordulatszám 60 %-a és 75 %-a közé esik; |
| --- | --- |

a)

olyan motorok esetében, amelyeket a teljes terhelési nyomatékgörbét átfogó fordulatszám-tartományban való működésre terveztek, a közbenső fordulatszám a gyártó által megadott legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám, ha az a névleges fordulatszám 60 %-a és 75 %-a közé esik;

| b) | ha a gyártó által megadott legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám kisebb, mint a névleges fordulatszám 60 %-a, akkor a közbenső fordulatszám a névleges fordulatszám 60 %-a; |
| --- | --- |

b)

ha a gyártó által megadott legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám kisebb, mint a névleges fordulatszám 60 %-a, akkor a közbenső fordulatszám a névleges fordulatszám 60 %-a;

| c) | ha a gyártó által megadott legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám nagyobb, mint a névleges fordulatszám 75 %-a, akkor a közbenső fordulatszám a névleges fordulatszám 75 %-a. |
| --- | --- |

c)

ha a gyártó által megadott legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám nagyobb, mint a névleges fordulatszám 75 %-a, akkor a közbenső fordulatszám a névleges fordulatszám 75 %-a.

2.1.43.   „linearitás”: a mért értékek és a vonatkozó referenciaértékek közötti megfelelés foka. Mértékét a mért értékekből és referenciaértékekből álló értékpárok lineáris regressziójával lehet kifejezni a vizsgálat alatt elvárt, illetve megfigyelt értékek tartományában.

2.1.44.   „alacsony fordulatszám (nlo)”: a legalacsonyabb motorfordulatszám, amelyen a motor névleges teljesítményének (4A. melléklet) vagy legnagyobb teljesítményének (4B. melléklet) 50 %-át adja le;

2.1.45.   „legnagyobb teljesítmény (P
  max
  )”: a gyártó által tervezett legnagyobb teljesítmény kW-ban;

2.1.46.   „a legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám”: a gyártó által megadott, a motorról levehető legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám;

2.1.47.   „a mennyiségek átlaga”: a mennyiségnek a tömegárammal súlyozott átlagértékeken alapuló átlagos szintje, miután azt a megfelelő tömegárammal arányosan súlyozták;

2.1.48.   „NOx-szabályozás-diagnosztika szerinti motorcsalád”: a gyártó által az alapján csoportosított motorrendszerek, hogy az NOx-szabályozás működési hibáinak ellenőrzésére/diagnosztizálására szolgáló módszerek közösek;

2.1.49.   „hasznos teljesítmény”: azon „EGB kW”-ban kifejezett teljesítmény, amely a fékpadon a forgattyús tengely vagy egy azzal egyenértékű berendezés végén, a mezőgazdasági és erdészeti traktorokba, valamint nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt belső égésű motorok hasznos teljesítményének, hasznos nyomatékának és fajlagos tüzelőanyag-fogyasztásának méréséről szóló 120. sz. ENSZ-EGB-előírásban meghatározott módszer szerint mérhető:

2.1.50.   „kibocsátással nem kapcsolatos karbantartás”: olyan karbantartás, mely érdemben nem befolyásolja a kibocsátást, vagy amely a gép rendes használata során nem fejt ki tartós hatást a gép vagy a motor kibocsátásának romlására;

2.1.51.   „a metántól különböző szénhidrogének (NMHC)”: az összes szénhidrogén összege, a metán kivételével;

2.1.52.   „NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer” (NCD): a motor fedélzetén található rendszer, mely képes az alábbiakra:

| a) | az NOx-szabályozás működési hibájának észlelése; |
| --- | --- |

a)

az NOx-szabályozás működési hibájának észlelése;

| b) | az NOx-szabályozás működési hibája valószínű okának beazonosítása számítógépes memóriában tárolt adatok alapján és/vagy ilyen információk kiadása külső eszközre; |
| --- | --- |

b)

az NOx-szabályozás működési hibája valószínű okának beazonosítása számítógépes memóriában tárolt adatok alapján és/vagy ilyen információk kiadása külső eszközre;

2.1.53.   „NOx-szabályozás működési hibája” (NCM): egy motor NOx-szabályozó rendszerébe való szakszerűtlen beavatkozásra tett kísérlet vagy a rendszert érintő olyan működési hiba, amely vélhetően ilyen szakszerűtlen beavatkozás következménye, amelynek észlelését követően ezen előírás szerint figyelmeztetésnek vagy használatkorlátozó rendszernek kell bekapcsolódnia;

2.1.54.   „nyitott forgattyúsházból származó kibocsátások”: egy motor forgattyúsházából közvetlenül a környezetbe irányuló bármely kibocsátás;

2.1.55.   „kezelői parancs”: a motor kezelője által a motor teljesítményének szabályozása érdekében alkalmazott bevitel. A kezelő lehet személy (kézi bevitel) vagy fordulatszám-szabályozó (automatikus bevitel), aki, illetve amely mechanikusan vagy elektronikusan jelzi a motorteljesítményt igénylő beviteleket. A bevitel történhet gyorsítópedállal vagy -jellel, gázszabályozó karral vagy jellel, tüzelőanyag-szabályozó karral vagy jellel, sebességszabályozó karral vagy jellel, vagy a fordulatszám-szabályozó beállítási pontjával vagy jelével;

2.1.56.   „nitrogén-oxidok”: olyan vegyületek, amelyek csak nitrogént és oxigént tartalmaznak az ebben az előírásban megadott eljárások szerint mérve. A nitrogén-oxidok mennyiségét úgy kell kifejezni, mintha a NO NO2 alakban lenne, azaz valamennyi nitrogén-oxid esetében az NO2-éval egyenértékű tényleges móltömeget kell alkalmazni;

2.1.57.   „alapmotor”: egy motorcsaládból kiválasztott olyan motor, amelynek kibocsátási jellemzői az egész motorcsaládra jellemzőek, és amely megfelel az ezen előírás 1B. mellékletében meghatározott követelményeknek;

2.1.58.   „parciális nyomás”: egy gázkeverék egyetlen összetevőjéhez társítható p nyomás. Egy ideális gáz esetében a parciális nyomás és a teljes nyomás hányadosa megegyezik az összetevő x moláris koncentrációjával;

2.1.59.   „részecske-utókezelő”: olyan kipufogógáz-utókezelő rendszer, amelyet arra terveztek, hogy mechanikai, aerodinamikai, diffúziós vagy inerciális leválasztással csökkentse a szilárd szennyező anyagok (PM) kibocsátását;

2.1.60.   „részáramú hígítási módszer”: a teljes kipufogógáz-áramból egy rész leválasztása majd összekeverése megfelelő mennyiségű hígítólevegővel a részecske-mintavevő szűrő előtt;

2.1.61.   „szilárd szennyező anyagok (PM)”: mindazon anyagok, amelyek egy kompressziós gyújtású motor kipufogógázának tiszta, szűrt levegővel oly módon történő felhígítása után, hogy a hőmérséklet ne haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, egy meghatározott szűrőközegen összegyűlnek;

2.1.62.   „penetrációs hányad (PF)”: a metánkiválasztó ideális működésétől való eltérés (lásd a metánkiválasztó E átalakítási hatásfokát). Egy ideális metánkiválasztónak 1,000 lenne a metánra vonatkozó PFCH4
  penetrációs hányadosa (azaz 0 lenne az ECH4
  metánátalakítási hatásfoka), minden más szénhidrogén esetében pedig 0,000 a PFC2H6
  -tal jelölt penetrációs hányados (azaz 1 lenne az EC2H6
  etánátalakítási hatásfok). Ez a viszony a következőképp írható le:

Formula és Formula;

2.1.63.   „százalékos terhelés”: egy adott motorfordulatszámhoz tartozó legnagyobb rendelkezésre álló nyomaték hányada;

2.1.64.   „időszakos (nem gyakori) regeneráció”: a kipufogógáz-utókezelő rendszer regenerálása, amely rendszeresen, a motor szokásos működése során jellemzően legalább 100 üzemóránként megtörténik. A regenerációs ciklusok alatt előfordulhat az előírt kibocsátási határértékek túllépése;

2.1.65.   „forgalomba hozatal”: egy ezt az előírást alkalmazó ország piacán valamely, ezen előírás hatálya alá tartozó termék rendelkezésre bocsátása értékesítés és/vagy használat céljára, akár ingyenesen, akár ellenérték fejében;

2.1.66.   „szonda”: az átvezető cső azon első szakasza, amely a mintát a mintavevő rendszer következő eleméhez továbbítja;

2.1.67.   „PTFE”: politetrafluoretilén, közismert nevén teflon TM;

2.1.68.   „állandósult üzemállapotú vizsgálati ciklus átmenetekkel”: olyan vizsgálati ciklus, amelyben a motor egy sor állandósult üzemállapotban működik, és az egyes üzemállapotok fordulatszámára és nyomatékára meghatározott kritériumok vonatkoznak, továbbá az üzemmódok közötti átmenetek is meg vannak határozva;

2.1.69.   „névleges fordulatszám”: a teljes terheléshez tartozó, a fordulatszám-szabályozó által megengedett, a gyártó által tervezett legnagyobb fordulatszám, vagy ha nincs fordulatszám-szabályozó, akkor az a fordulatszám, amelyen a motor a gyártó által tervezett legnagyobb teljesítményt adja le;

2.1.70.   „reagens”: bármely olyan fogyó vagy nem újratermelődő anyag, amelyre a kipufogógáz-utókezelő rendszer hatékony működéséhez szükség van, illetve amelyet erre használnak;

2.1.71.   „regeneráció”: olyan esemény, amely alatt a kibocsátási szintek változnak, míg a kipufogógáz-utókezelő rendszer teljesítménye visszaáll a tervezési állapotra. Kétféle regeneráció történhet: folyamatos regeneráció (lásd a 4B. melléklet 6.6.1. szakaszát) és nem gyakori (időszakos) regeneráció (lásd a 4B. melléklet 6.6.2. szakaszát);

2.1.72.   „válaszidő”: az az idő, amely a mért összetevőnek a vonatkoztatási pontnál (azaz a mintavevő szondánál) történő megváltozása és a mért végérték 90 %-ának megfelelő rendszerválasz megjelenése között eltelik (t90), úgy, hogy a vizsgált összetevő megváltozásának a mérési tartomány végpontjának (FS) legalább a 60%-át ki kell tennie, és a váltószelepeknek kevesebb mint 0,1 másodperc alatt el kell végezniük a gázváltást. A rendszer válaszideje a rendszer késéséből és a rendszer felfutási idejéből áll;

2.1.73.   „felfutási idő”: a mért végérték 10%-ának, illetve 90 %-ának megfelelő válaszjel megjelenése között eltelő idő (t90 – t10);

2.1.74.   „kiolvasó”: külső mérőberendezés, amely az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszerrel való külső kommunikációra szolgál;

2.1.75.   „tartampróba”: az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád romlási tényezőinek meghatározása tekintetében az öregítési ciklus és az összesített használati időszak;

2.1.76.   „közös légnyomásmérő”: olyan légnyomásmérő, melynek eredményeit egy több motorfékpados vizsgálókamrával rendelkező, teljes vizsgálati berendezés légnyomásértékének tekintenek;

2.1.77.   „közös páratartalom-érték”: a páratartalom azon mért értéke, amelyet egy több motorfékpados vizsgálókamrával rendelkező, teljes vizsgálati berendezés páratartalmának tekintenek;

2.1.78.   „mérési tartomány kalibrálása”: egy mérőkészülék oly módon történő beállítása, hogy megfelelő választ adjon a készülék mérési tartománya vagy várt használati tartománya legnagyobb értékének 75–100 %-át képviselő hitelesítő etalonra;

2.1.79.   „mérésitartomány-kalibráló gáz”: a gázelemzők mérési tartományának kalibrálására használt, tisztított gázkeverék. A mérésitartomány-kalibráló gázoknak meg kell felelniük a 9.5.1. szakaszban meghatározott előírásoknak. A kalibrálógázok és a mérésitartomány-kalibráló gázok minőségileg megegyeznek, de elsődleges funkciójukban különböznek. A gázelemzők és a mintakezelő alkatrészek működésének ellenőrzésekor gyakran vagy kalibrálógázokra, vagy mérésitartomány-kalibráló gázokra hivatkoznak;

2.1.80.   „fajlagos kibocsátások”: a g/kWh-ban kifejezett kibocsátott tömegek;

2.1.81.   „önálló”: olyan dolog, amely nem függ más tényezőktől, önállóan működik;

2.1.82.   „állandósult állapotú”: azon kibocsátásmérések jelzője, amelyek alatt a motor fordulatszámát és terhelését bizonyos meghatározott, névlegesen állandó értékeken tartják. A különálló típusú vizsgálatok és az átmeneteket is magában foglaló vizsgálati ciklusok állandósult állapotú vizsgálatoknak számítanak;

2.1.83.   „sztöchiometrikus”: a levegő és a tüzelőanyag azon aránya, amelynél a tüzelőanyag teljes mértékű oxidálódása esetén nem maradna sem tüzelőanyag, sem oxigén;

2.1.84.   „tárolóközeg”: részecskeszűrő, mintavevő zsák vagy bármilyen más, tételes mintavételre használt tárolóeszköz;

2.1.85.   „vizsgálati (vagy terhelési) ciklus”: meghatározott fordulatszámmal és nyomatékkal jellemzett vizsgálati pontok sorozata, amelyekben a motor állandósult vagy tranziens üzemállapotában méréseket végeznek. A terhelési ciklusokat az 5. melléklet határozza meg. Egy terhelési ciklus egy vagy több vizsgálati intervallumból is állhat;

2.1.86.   „vizsgálati intervallum”: egy olyan időszak, amely alatt meghatározzák a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátásokat. Ha egy terhelési időszak alatt több vizsgálati intervallumra is sor kerül, az előírás további számításokat határozhat meg, amelyekkel úgy lehet súlyozni és összeállítani az eredményeket, hogy az így kapott összetett értékeket össze lehessen hasonlítani a vonatkozó kibocsátási határértékekkel;

2.1.87.   „tűrés”: az az intervallum, amelyen belül az egy mennyiséghez tartozó mért értékek 95 %-a elhelyezkedik, míg fennmaradó 5 %-uk eltérhet ettől a toleranciaintervallumtól. Annak megállapításához, hogy a mennyiség a vonatkozó tűrésen belül van-e, a mintavétel meghatározott gyakoriságát és időközeit kell figyelembe venni;

2.1.88.   „összes szénhidrogén (THC)”: az összes szénhidrogén mérésére használt eljárással mért, 1,85:1 hidrogén-szén tömegarányú szénhidrogénként kifejezett szerves vegyületek összesített tömege;

2.1.89.   „jelátalakítási idő”: a mért összetevőnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mért végérték 10 %-ának megfelelő rendszerválasz megjelenése között eltelt idő (t50) úgy, hogy a mintavevő szonda a vonatkoztatási pont. A jelátalakítási idő a különböző mérőkészülékek jeleinek összehangolására használatos. Lásd a 3.1. ábrát.

2.1.90.   „tranziens vizsgálati ciklus”: olyan vizsgálati ciklus, amely viszonylag gyorsan változó, normált fordulatszámú és nyomatékú üzemállapotok sorozatából áll (NRTC);

2.1.91.   „típusjóváhagyás”: motortípusnak az ebben az előírásban meghatározott eljárások szerint mért kibocsátásai tekintetében történő jóváhagyása;

2.1.92.   „mérésaktualizálás”: az a gyakoriság, amellyel az elemzőberendezés új, aktuális értékeket ad;

2.1.93.   „hasznos élettartam”: azon kilométer-teljesítmény, illetve idő, amely alatt biztosítani kell a gáznemű és szilárd kibocsátásokra vonatkozó határértékeknek való megfelelést;

2.1.94.   „változó fordulatszámú motor”: olyan motor, amelynek nem állandó a fordulatszáma;

2.1.95.   „ellenőrzés”: annak értékelése, hogy egy mérőrendszer eredményei megfelelnek-e valamely alkalmazott referenciajelekből álló sorozatnak egy vagy több előre meghatározott elfogadási küszöbértéken belül. Nem ugyanaz, mint a „kalibrálás”;

2.1.96.   „nullázás”: egy mérőkészülék oly módon történő beállítása, hogy nullapontválaszt adjon a nulla hitelesítő etalonra, mint pl. az egyes kibocsátott gázösszetevők koncentrációinak mérésére használt tisztított nitrogén vagy tisztított levegő;

2.1.97.   „nullázógáz”: olyan gáz, amely a gázelemző készülékből nullapontválaszt vált ki. Lehet tisztított nitrogén, tisztított levegő vagy a kettőnek a keveréke.

1.   ábra

A rendszer által adott válaszhoz tartozó fogalommeghatározások: késés (2.1.17. szakasz), válaszidő (2.1.72. szakasz), felfutási idő (2.1.73. szakasz) és jelátalakítási idő (2.1.89. szakasz)

Image

2.2.   Jelek és rövidítések

2.2.1.   Jelek

A különféle jeleket a 4A. melléklet 1.4. szakasza, illetve a 4B. melléklet 3.2. szakasza ismerteti.

2.2.2.   A vegyi összetevőket jelölő jelek és rövidítések

Ar: argon

C1: C1-egyenértékű szénhidrogén

CH4: metán

C2H6: etán

C3H8: propán

CO: szén-monoxid

CO2: szén-dioxid

DOP: dioktil-ftalát

H: atomos hidrogén

H2: molekuláris hidrogén

HC: szénhidrogén

H2O: víz

He: hélium

N2: molekuláris nitrogén

NMHC: metántól különböző szénhidrogének

NOx: nitrogén-oxidok

NO: nitrogén-monoxid

NO2: nitrogén-dioxid

O2: oxigén

PM: részecskék

PTFE: politetrafluoretilén

S: kén

THC: összes szénhidrogén

2.2.3.   Rövidítések

ASTM: American Society for Testing and Materials (Amerikai Anyagvizsgálati Társaság)

BMD: kisméretű, zsákos hígítóberendezés

BSFC: a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás

CFV: kritikus áramlású Venturi-cső

CI: kompressziós gyújtás(ú)

CLD: kemilumineszcens érzékelő

CVS: állandó térfogatú mintavevő

DeNOx: NOx-utókezelő rendszer

DF: romlási tényező

ECM: elektronikus vezérlőmodul

EFC: elektronikus áramlásszabályozás

EGR: kipufogógáz-visszavezető rendszer

FID: lángionizációs detektor

GC: gázkromatográf

HCLD: fűtött kemilumineszcens érzékelő

HFID: fűtött lángionizációs érzékelő

IBP: kezdő forráspont

ISO: Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (International Organization for Standardization)

LPG: propán-bután gáz (LPG)

NDIR: nem diszperzív infravörös (gázelemző készülék)

NDUV: nem diszperzív ultraibolya (gázelemző készülék)

NIST: US National Institute for Standards and Technology (az Egyesült Államok Nemzeti Szabványügyi és Technológiai Intézete)

NMC: metánkiválasztó

PDP: térfogat-kiszorításos szivattyú

%FS: a mérési tartomány végpontjának %-a

PFD: részáramú hígítás

PFS: részáramú rendszer

PTFE: politetrafluoretilén (közismert nevén teflonTM)

RMC: átmeneteket is magában foglaló vizsgálati ciklus

RMS: négyzetes középérték

RTD: ellenállás-hőmérő

SAE: Society of Automotive Engineers (Autóipari Mérnökök Szövetsége)

SSV: hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső

UCL: felső konfidenciahatár

UFM: ultrahangos áramlásmérő

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   A motor önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására irányuló kérelem

| 3.1.1. | A motor vagy motorcsalád gáznemű és szilárd szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártó vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be. |
| --- | --- |

3.1.1.

A motor vagy motorcsalád gáznemű és szilárd szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártó vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

| 3.1.2. | A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:
  a motortípus leírását, amely tartalmazza az ezen előírás 1A. mellékletében előírt adatokat, és adott esetben a motorcsaládra vonatkozó, az ezen előírás 1B. mellékletében előírt adatokat. |
| --- | --- |

3.1.2.

A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

a motortípus leírását, amely tartalmazza az ezen előírás 1A. mellékletében előírt adatokat, és adott esetben a motorcsaládra vonatkozó, az ezen előírás 1B. mellékletében előírt adatokat.

| 3.1.3. | Egy, az 1A. mellékletben leírt motortípus-jellemzőknek megfelelő motort át kell adni az 5. szakaszban meghatározott jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak. Ha a műszaki szolgálat úgy ítéli meg, hogy a benyújtott motor nem képviseli megfelelően az 1A. melléklet 2. függelékében leírt motorcsaládot, egy másik – vagy ha szükséges – egy további motort is rendelkezésére kell bocsátani az 5. szakasz szerinti jóváhagyási vizsgálathoz. |
| --- | --- |

3.1.3.

Egy, az 1A. mellékletben leírt motortípus-jellemzőknek megfelelő motort át kell adni az 5. szakaszban meghatározott jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak. Ha a műszaki szolgálat úgy ítéli meg, hogy a benyújtott motor nem képviseli megfelelően az 1A. melléklet 2. függelékében leírt motorcsaládot, egy másik – vagy ha szükséges – egy további motort is rendelkezésére kell bocsátani az 5. szakasz szerinti jóváhagyási vizsgálathoz.

4.   JÓVÁHAGYÁS

| 4.1. | Ha az előírás 3.1. szakasza értelmében jóváhagyásra benyújtott motor megfelel az alábbi 5.2. szakasz követelményeinek, akkor meg kell adni a jóváhagyást az adott típusú motorra vagy motorcsaládra. |
| --- | --- |

4.1.

Ha az előírás 3.1. szakasza értelmében jóváhagyásra benyújtott motor megfelel az alábbi 5.2. szakasz követelményeinek, akkor meg kell adni a jóváhagyást az adott típusú motorra vagy motorcsaládra.

| 4.2. | Mindegyik jóváhagyott motorcsaládtípushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több motor- vagy motorcsaládtípushoz. |
| --- | --- |

4.2.

Mindegyik jóváhagyott motorcsaládtípushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több motor- vagy motorcsaládtípushoz.

| 4.3. | Egy motor- vagy motorcsaládtípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, illetve a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon (értelemszerűen). A típusvizsgálat során mért értékeket is meg kell adni. |
| --- | --- |

4.3.

Egy motor- vagy motorcsaládtípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, illetve a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon (értelemszerűen). A típusvizsgálat során mért értékeket is meg kell adni.

| 4.4. | Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott motor- vagy motorcsaládtípusnak, jól látható módon, könnyen hozzáférhető helyen fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:






  4.4.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosítószáma (2); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott motor- vagy motorcsaládtípusnak, jól látható módon, könnyen hozzáférhető helyen fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

4.4.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosítószáma (2);

| 4.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán; |
| --- | --- |

4.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán;

| 4.4.3. | két betűből álló kiegészítő jel, melyek közül az első betű a D–R betűk valamelyike (5.2.1. szakasz), amely azt a kibocsátási szintet jelöli, amely tekintetében a motort vagy a motorcsaládot jóváhagyták; a második betű pedig vagy A, amennyiben a motorcsaládot változó fordulatszámon való üzemelésre tanúsították, vagy B, amennyiben a motorcsaládot állandó fordulatszámon való üzemelésre tanúsították. |
| --- | --- |

4.4.3.

két betűből álló kiegészítő jel, melyek közül az első betű a D–R betűk valamelyike (5.2.1. szakasz), amely azt a kibocsátási szintet jelöli, amely tekintetében a motort vagy a motorcsaládot jóváhagyták; a második betű pedig vagy A, amennyiben a motorcsaládot változó fordulatszámon való üzemelésre tanúsították, vagy B, amennyiben a motorcsaládot állandó fordulatszámon való üzemelésre tanúsították.

| 4.5. | Ha a motor megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott motor- vagy motorcsaládtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, az előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták, a 4.4.2. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni. |
| --- | --- |

4.5.

Ha a motor megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott motor- vagy motorcsaládtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, az előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták, a 4.4.2. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

| 4.6. | A jóváhagyási jelet a gyártó által a jóváhagyott típuson rögzített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.6.

A jóváhagyási jelet a gyártó által a jóváhagyott típuson rögzített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

| 4.7. | Ezen előírás 3. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jelek elrendezésére. |
| --- | --- |

4.7.

Ezen előírás 3. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jelek elrendezésére.

| 4.8. | A műszaki egységként jóváhagyásban részesített motoron a jóváhagyási jel mellett fel kell tüntetni az alábbiakat is:






  4.8.1. | A motor gyártójának kereskedelmi neve vagy védjegye; |
| --- | --- | --- |

4.8.

A műszaki egységként jóváhagyásban részesített motoron a jóváhagyási jel mellett fel kell tüntetni az alábbiakat is:

4.8.1.

A motor gyártójának kereskedelmi neve vagy védjegye;

| 4.8.2. | A gyártó által megadott motorkód: |
| --- | --- |

4.8.2.

A gyártó által megadott motorkód:

| 4.9. | Ezeknek a jeleknek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lenniük. |
| --- | --- |

4.9.

Ezeknek a jeleknek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lenniük.

5.   ELŐÍRÁSOK ÉS VIZSGÁLATOK

5.1.   Általános előírások

Azokat az alkatrészeket, amelyek várhatóan befolyásolják a gáznemű és szilárd szennyező anyagok kibocsátását, úgy kell megtervezni, legyártani és összeszerelni, hogy szokásos használat mellett a motor a rá ható esetleges rezgések ellenére is megfelelhessen az előírás rendelkezéseinek.

5.1.1.   A gyártónak meg kell hoznia az ahhoz szükséges műszaki intézkedéseket, hogy a motor szokásos élettartama során, a szokásos használat mellett hatékonyan, ennek az előírásnak megfelelően korlátozza az említett kibocsátásokat. Ezek az előírások teljesítettnek tekintendők, ha:

| a) | az 5.2.1., illetve a 7.2.2.1. szakasz rendelkezései teljesülnek, továbbá |
| --- | --- |

a)

az 5.2.1., illetve a 7.2.2.1. szakasz rendelkezései teljesülnek, továbbá

| b) | az L vagy annál nagyobb teljesítménysávba tartozó motorok esetében az 5.3. szakasz rendelkezései is teljesülnek. |
| --- | --- |

b)

az L vagy annál nagyobb teljesítménysávba tartozó motorok esetében az 5.3. szakasz rendelkezései is teljesülnek.

5.1.2.   A legalább a H teljesítménysávba tartozó motorok esetében a gyártónak a 8. mellékletnek megfelelően igazolnia kell a motor és adott esetben az utókezelő berendezés tartósságát.

5.1.3.   A kibocsátással kapcsolatos alkatrészek bizonyos motor-üzemóránkénti rendszeres cseréje megengedhető. Minden, a motor meghibásodásának megelőzését célzó, a motor alkatrészein vagy a rendszereken rendszeres időközönként végzett beállítás, javítás, szétszerelés, tisztítás vagy csere csak a kibocsátáscsökkentő rendszer kifogástalan működésének biztosításához technológiailag szükséges mértékben megengedett. Ennek megfelelően a tervszerű karbantartásra vonatkozó követelményeket a vevőnek átadott felhasználói kézikönyvnek tartalmaznia kell, és a jóváhagyás megadása előtt külön jóvá kell hagyatni őket. A legalább az L teljesítménysávba tartozó motorok esetében az 5.3.3. szakasz követelményei szerint további információkat is meg kell adni.

5.1.4.   A felhasználói kézikönyvnek az utókezelő készülék(ek) karbantartására/cseréjére vonatkozó megfelelő részletét bele kell venni az ezen előírás 1A. mellékletének függelékeiben meghatározott adatközlő lapba.

5.2.   A szennyezőanyag-kibocsátásra vonatkozó műszaki előírások

A vizsgálatra benyújtott motor által kibocsátott gáznemű és szilárd szennyező anyagok összetevőit a legfeljebb P teljesítménysávok esetében a 4A. mellékletben, a Q és az R teljesítménysávok esetében pedig a 4B. mellékletben leírt módszerekkel kell mérni. A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság jóváhagyásával a 4B. mellékletben leírt módszereket a legfeljebb P teljesítménysávok esetében is használni lehet.

5.2.1.   A szén-monoxid, a szénhidrogének, a nitrogén-oxidok és a részecskék kibocsátására kapott értékek nem haladhatják meg az alábbi táblázatban szereplő értékeket:

| Teljesítménysáv | Hasznos teljesítmény
  (P)
  (kW) | Szén-monoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Szénhidrogének
  (HC)
  (g/kWh) | Nitrogén-oxidok
  (NOx)
  (g/kWh) | Részecskék
  (PM)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | 3,5 | 1,0 | 6,0 | 0,2 |
| F | 75 ≤ P < 130 | 5,0 | 1,0 | 6,0 | 0,3 |
| G | 37 ≤ P < 75 | 5,0 | 1,3 | 7,0 | 0,4 |
| D | 18 ≤ P < 37 | 5,5 | 1,5 | 8,0 | 0,8 |
| | Hasznos teljesítmény
  (P)
  (kW) | Szén-monoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Szénhidrogének és nitrogén-oxidok összege
  (HC + NOx)
  (g/kWh) | | Részecskék
  (PM)
  (g/kWh) |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | 3,5 | 4,0 | | 0,2 |
| I | 75 ≤ P < 130 | 5,0 | 4,0 | | 0,3 |
| J | 37 ≤ P < 75 | 5,0 | 4,7 | | 0,4 |
| K | 19 ≤ P < 37 | 5,5 | 7,5 | | 0,6 |
| | Hasznos teljesítmény
  (P)
  (kW) | Szén-monoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Szénhidrogének
  (HC)
  (g/kWh) | Nitrogén-oxidok
  (NOx)
  (g/kWh) | Részecskék
  (PM)
  (g/kWh) |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | 3,5 | 0,19 | 2,0 | 0,025 |
| M | 75 ≤ P < 130 | 5,0 | 0,19 | 3,3 | 0,025 |
| N | 56 ≤ P < 75 | 5,0 | 0,19 | 3,3 | 0,025 |
| | | | Szénhidrogének és nitrogén-oxidok összege
  (HC + NOx)
  (g/kWh) | |
| P | 37 ≤ P < 56 | 5,0 | 4,7 | 0,025 |
| | Hasznos teljesítmény
  (P)
  (kW) | Szén-monoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Szénhidrogének
  (HC)
  (g/kWh) | Nitrogén-oxidok
  (NOx)
  (g/kWh) | Részecskék
  (PM)
  (g/kWh) |
| Q | 130 ≤ P ≤ 560 | 3,5 | 0,19 | 0,4 | 0,025 |
| R | 56 ≤ P < 130 | 5,0 | 0,19 | 0,4 | 0,025 |

Teljesítménysáv

Hasznos teljesítmény

(P)

(kW)

Szén-monoxid

(CO)

(g/kWh)

Szénhidrogének

(HC)

(g/kWh)

Nitrogén-oxidok

(NOx)

(g/kWh)

Részecskék

(PM)

(g/kWh)

E

130 ≤ P ≤ 560

3,5

1,0

6,0

0,2

F

75 ≤ P < 130

5,0

1,0

6,0

0,3

G

37 ≤ P < 75

5,0

1,3

7,0

0,4

D

18 ≤ P < 37

5,5

1,5

8,0

0,8

Hasznos teljesítmény

(P)

(kW)

Szén-monoxid

(CO)

(g/kWh)

Szénhidrogének és nitrogén-oxidok összege

(HC + NOx)

(g/kWh)

Részecskék

(PM)

(g/kWh)

H

130 ≤ P ≤ 560

3,5

4,0

0,2

I

75 ≤ P < 130

5,0

4,0

0,3

J

37 ≤ P < 75

5,0

4,7

0,4

K

19 ≤ P < 37

5,5

7,5

0,6

Hasznos teljesítmény

(P)

(kW)

Szén-monoxid

(CO)

(g/kWh)

Szénhidrogének

(HC)

(g/kWh)

Nitrogén-oxidok

(NOx)

(g/kWh)

Részecskék

(PM)

(g/kWh)

L

130 ≤ P ≤ 560

3,5

0,19

2,0

0,025

M

75 ≤ P < 130

5,0

0,19

3,3

0,025

N

56 ≤ P < 75

5,0

0,19

3,3

0,025

Szénhidrogének és nitrogén-oxidok összege

(HC + NOx)

(g/kWh)

P

37 ≤ P < 56

5,0

4,7

0,025

Hasznos teljesítmény

(P)

(kW)

Szén-monoxid

(CO)

(g/kWh)

Szénhidrogének

(HC)

(g/kWh)

Nitrogén-oxidok

(NOx)

(g/kWh)

Részecskék

(PM)

(g/kWh)

Q

130 ≤ P ≤ 560

3,5

0,19

0,4

0,025

R

56 ≤ P < 130

5,0

0,19

0,4

0,025

A H–R teljesítménysávokra vonatkozó határértékeknek a 8. mellékletnek megfelelően kiszámított romlási tényezőket is magukban kell foglalniuk.

5.2.2.   Ha egy, az 1B. melléklet meghatározása szerinti motorcsalád egynél több teljesítménysávra terjed ki, az alapmotor (típusjóváhagyás) és a család minden motortípusa (gyártásmegfelelőség) szennyezőanyag-kibocsátási értékeinek a magasabb teljesítménysáv szigorúbb követelményeinek kell megfelelniük.

5.2.3.   Ezenfelül az alábbi követelményeknek is teljesülniük kell:

| a) | az ezen előírás 8. mellékletében meghatározott tartóssági követelmények; |
| --- | --- |

a)

az ezen előírás 8. mellékletében meghatározott tartóssági követelmények;

| b) | a motornak az ezen előírás 5.3.5. szakaszában megállapított ellenőrzési tartományára vonatkozó rendelkezések, csak a Q és az R teljesítménysávba tartozó motorok esetében; |
| --- | --- |

b)

a motornak az ezen előírás 5.3.5. szakaszában megállapított ellenőrzési tartományára vonatkozó rendelkezések, csak a Q és az R teljesítménysávba tartozó motorok esetében;

| c) | a CO2-kibocsátás jelentésére vonatkozóan az ezen előírás 4A. melléklete szerinti vizsgálatok tekintetében az ezen előírás 10. mellékletének 1. függelékében, a 4B. melléklete szerinti vizsgálatok tekintetében pedig a 10. melléklet 2. függelékében meghatározott követelmények; |
| --- | --- |

c)

a CO2-kibocsátás jelentésére vonatkozóan az ezen előírás 4A. melléklete szerinti vizsgálatok tekintetében az ezen előírás 10. mellékletének 1. függelékében, a 4B. melléklete szerinti vizsgálatok tekintetében pedig a 10. melléklet 2. függelékében meghatározott követelmények;

| d) | az 5.3. szakaszban az L–R teljesítménysávba tartozó elektronikus vezérlésű motorokra vonatkozóan meghatározott követelmények. |
| --- | --- |

d)

az 5.3. szakaszban az L–R teljesítménysávba tartozó elektronikus vezérlésű motorokra vonatkozóan meghatározott követelmények.

5.3.   Az L–R teljesítménysávokra vonatkozó típus-jóváhagyási követelmények

5.3.1.   Ez a szakasz azon elektronikus vezérlésű motorok típusjóváhagyására vonatkozik, amelyek mind a befecskendezett tüzelőanyag mennyiségét, mind a befecskendezés időzítését elektronikusan vezérlik (a továbbiakban: motorok). E motorokra ez a szakasz az előírás 5.2.1. szakaszában meghatározott kibocsátási határértékeknek való megfelelés érdekében használt technológiától függetlenül alkalmazandó.

5.3.2.   Általános követelmények

5.3.2.1.   A kibocsátáscsökkentő alapstratégiára vonatkozó követelmények

5.3.2.1.1.   A kibocsátáscsökkentő alapstratégiát, amely a motor üzemeltetése alatti teljes fordulatszám- és nyomatéktartományban aktív, úgy kell kialakítani, hogy a motor megfeleljen az ebben az előírásban foglalt rendelkezéseknek.

5.3.2.1.2.   Minden olyan kibocsátáscsökkentő alapstratégia tilos, amely különbséget tud tenni a szabványosított típus-jóváhagyási vizsgálat alatti és egyéb üzemeltetési körülmények melletti motorműködés között, és ennélfogva a típus-jóváhagyási eljárás lényeges körülményeihez képest eltérő körülmények melletti működés esetén alacsonyabb kibocsátáscsökkentő teljesítményt eredményez.

5.3.2.2.   A kibocsátáscsökkentési segédstratégiára vonatkozó követelmények

5.3.2.2.1.   Kibocsátáscsökkentési segédstratégiát lehet használni motorokban vagy nem közúti mozgó gépekben, feltéve, hogy a segédstratégia aktív állapotban – bizonyos környezeti vagy üzemeltetési körülményekre adott válaszként – módosítja ugyan a kibocsátáscsökkentési alapstratégiát, de állandó jelleggel nem csökkenti a kibocsátáscsökkentő rendszer hatékonyságát.

| a) | ha a kibocsátáscsökkentési segédstratégia a típus-jóváhagyási vizsgálat alatt aktiválódik, az 5.3.2.2.2. és az 5.3.2.2.3. szakaszt nem kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

ha a kibocsátáscsökkentési segédstratégia a típus-jóváhagyási vizsgálat alatt aktiválódik, az 5.3.2.2.2. és az 5.3.2.2.3. szakaszt nem kell alkalmazni;

| b) | ha a kibocsátáscsökkentési segédstratégia nem aktiválódik a típus-jóváhagyási vizsgálat alatt, bizonyítani kell, hogy a kibocsátáscsökkentési segédstratégia csak annyi ideig aktív, amennyi az 5.3.2.2.3. szakaszban meghatározott célok érdekében szükséges. |
| --- | --- |

b)

ha a kibocsátáscsökkentési segédstratégia nem aktiválódik a típus-jóváhagyási vizsgálat alatt, bizonyítani kell, hogy a kibocsátáscsökkentési segédstratégia csak annyi ideig aktív, amennyi az 5.3.2.2.3. szakaszban meghatározott célok érdekében szükséges.

5.3.2.2.2   Az L-P teljesítménysávokra, illetve a Q–R teljesítménysávokra vonatkozó ellenőrzési feltételek a következők:

| a) | az L–P teljesítménysávokba tartozó motorokra vonatkozó ellenőrzési feltételek:






  i. | 1 000 métert meg nem haladó tengerszint feletti magasság (vagy 90 kPa-nak megfelelő légnyomás); |
| --- | --- | --- |

a)

az L–P teljesítménysávokba tartozó motorokra vonatkozó ellenőrzési feltételek:

i.

1 000 métert meg nem haladó tengerszint feletti magasság (vagy 90 kPa-nak megfelelő légnyomás);

| ii. | 275 K és 303 K (2 °C és 30 °C) közötti környezeti hőmérséklet; |
| --- | --- |

ii.

275 K és 303 K (2 °C és 30 °C) közötti környezeti hőmérséklet;

| iii. | a motorhűtő közeg hőmérséklete 343 K (70 °C) feletti. |
| --- | --- |

iii.

a motorhűtő közeg hőmérséklete 343 K (70 °C) feletti.

A motor i., ii. és iii. pontban leírt feltételek szerinti működése esetén a kibocsátáscsökkentési segédstratégia csak kivételesen aktiválódhat.

| b) | a Q–R teljesítménysávokba tartozó motorokra vonatkozó ellenőrzési feltételek:






  i. | legalább 82,5 kPa légköri nyomás; |
| --- | --- | --- |

b)

a Q–R teljesítménysávokba tartozó motorokra vonatkozó ellenőrzési feltételek:

i.

legalább 82,5 kPa légköri nyomás;

| ii. | a környezeti hőmérséklet a következő tartományba esik:






  — | legalább 266 K (–7 °C); |
| --- | --- | --- |

ii.

a környezeti hőmérséklet a következő tartományba esik:

—

legalább 266 K (–7 °C);

| — | legfeljebb: az adott légköri nyomásnál a következő egyenlettel meghatározott hőmérséklet: , ahol: Tc a kiszámított környezeti léghőmérséklet K-ben és Pb a légköri nyomás kPa-ban. |
| --- | --- |

—

legfeljebb: az adott légköri nyomásnál a következő egyenlettel meghatározott hőmérséklet: Formula, ahol: Tc a kiszámított környezeti léghőmérséklet K-ben és Pb a légköri nyomás kPa-ban.

| iii. | a motorhűtő közeg hőmérséklete 343 K (70 °C) feletti. |
| --- | --- |

iii.

a motorhűtő közeg hőmérséklete 343 K (70 °C) feletti.

A motor i., ii. és iii. pontban leírt ellenőrzési feltételek szerinti működése esetén a kibocsátáscsökkentési segédstratégia csak akkor aktiválódhat, amennyiben az 5.3.2.2.3. szakaszban foglalt célok érdekében bizonyítottan szükséges, és a jóváhagyó hatóság is jóváhagyta.

| c) | hideg hőmérsékleti működés
  A b) pont követelményeitől eltérve kibocsátáscsökkentési segédstratégiát lehet használni a Q–R teljesítménysávokba tartozó, kipufogógáz-visszavezető rendszerrel (EGR) felszerelt motorokon, ha a környezeti hőmérséklet 275 K (2 °C) alatt van, és teljesül az alábbi két feltétel egyike:






  i. | a szívócső hőmérséklete nem haladja meg a következő egyenlettel meghatározott hőmérsékletet:

  , ahol: IMTc a szívócső számított hőmérséklete (K) és PIM pedig a szívócső abszolút nyomása kPa-ban; |
| --- | --- | --- |

c)

hideg hőmérsékleti működés

A b) pont követelményeitől eltérve kibocsátáscsökkentési segédstratégiát lehet használni a Q–R teljesítménysávokba tartozó, kipufogógáz-visszavezető rendszerrel (EGR) felszerelt motorokon, ha a környezeti hőmérséklet 275 K (2 °C) alatt van, és teljesül az alábbi két feltétel egyike:

i.

Formula

| ii. | a motorhűtő közeg hőmérséklete nem haladja meg a következő egyenlettel meghatározott hőmérsékletet:

  , ahol: ECTc a motorhűtő közeg számított hőmérséklete (K) és PIM pedig a szívócső abszolút nyomása kPa-ban. |
| --- | --- |

ii.

Formula

5.3.2.2.3.   A kibocsátáscsökkentési segédstratégia különösen a következő célokból aktiválódhat:

| a) | fedélzeti vezérlőjelek általi aktiválás a motor védelmében (ideértve a levegőrendszer védelmét is) és/vagy azon nem közúti mozgó gép védelmében, amelybe a motor be van építve; |
| --- | --- |

a)

fedélzeti vezérlőjelek általi aktiválás a motor védelmében (ideértve a levegőrendszer védelmét is) és/vagy azon nem közúti mozgó gép védelmében, amelybe a motor be van építve;

| b) | üzembiztonsági okokból; |
| --- | --- |

b)

üzembiztonsági okokból;

| c) | a túlzott kibocsátás megelőzése érdekében hidegindítás, a motor bemelegítése vagy leállítása alatt; |
| --- | --- |

c)

a túlzott kibocsátás megelőzése érdekében hidegindítás, a motor bemelegítése vagy leállítása alatt;

| d) | meghatározott környezeti vagy üzemeltetési körülmények esetén valamelyik szabályozott szennyező anyag kibocsátásának ellenőrzéséről történő lemondás annak érdekében, hogy cserében a többi szennyező anyag kibocsátása az adott motorra vonatkozó határértékeken belül maradjon. A cél egy természetes jelenség hatásának oly módon történő ellensúlyozása, hogy annak eredményeképpen a szennyező anyagok összes alkotóeleme elfogadható mértékben szabályozható marad. |
| --- | --- |

d)

meghatározott környezeti vagy üzemeltetési körülmények esetén valamelyik szabályozott szennyező anyag kibocsátásának ellenőrzéséről történő lemondás annak érdekében, hogy cserében a többi szennyező anyag kibocsátása az adott motorra vonatkozó határértékeken belül maradjon. A cél egy természetes jelenség hatásának oly módon történő ellensúlyozása, hogy annak eredményeképpen a szennyező anyagok összes alkotóeleme elfogadható mértékben szabályozható marad.

5.3.2.2.4.   A gyártó köteles a műszaki hatóságnak a típus-jóváhagyási vizsgálat időpontjában bizonyítani, hogy a kibocsátáscsökkentő segédstratégiák működése megfelel az 5.3.2.2. szakaszban foglalt követelményeknek. Az igazolás az 5.3.2.3. szakaszban említett dokumentáció értékelésével történik.

5.3.2.2.5.   Tilos bármely olyan kibocsátáscsökkentési segédstratégia működtetése, amely nem felel meg az 5.3.2.2.2. szakasznak.

5.3.2.3.   A dokumentációra vonatkozó követelmények

5.3.2.3.1.   A gyártónak a típus-jóváhagyási kérelem mellett adatközlő mappát kell benyújtania a műszaki szolgálatnak, amely tájékoztatást nyújt valamennyi szerkezeti elemről és kibocsátáscsökkentési stratégiáról, valamint azokról az eszközökről, amelyekkel a segédstratégia közvetlen vagy közvetett módon szabályozza a kimeneti változókat. Az adatközlő mappa két részből áll:

| a) | a típus-jóváhagyási kérelem mellé csatolt dokumentációs csomagból, amelynek teljes áttekintést kell adnia a kibocsátáscsökkentési stratégiáról. Igazolni kell, hogy minden olyan kimeneti állapot ismert, amelyet a különböző egységek bemeneti jeleit felhasználó szabályozási mátrix lehetővé tesz. Az erről szóló dokumentáció az 1A. mellékletben említett adatközlő mappa részét kell, hogy képezze. |
| --- | --- |

a)

a típus-jóváhagyási kérelem mellé csatolt dokumentációs csomagból, amelynek teljes áttekintést kell adnia a kibocsátáscsökkentési stratégiáról. Igazolni kell, hogy minden olyan kimeneti állapot ismert, amelyet a különböző egységek bemeneti jeleit felhasználó szabályozási mátrix lehetővé tesz. Az erről szóló dokumentáció az 1A. mellékletben említett adatközlő mappa részét kell, hogy képezze.

| b) | abból a kiegészítő anyagból, amelyet ugyan bemutatnak a műszaki szolgálatnak, de nem kell csatolni a típus-jóváhagyási kérelemhez, és amelynek magában kell foglalnia a kibocsátáscsökkentési segédstratégia által módosított paramétereket és a stratégia működésének peremfeltételeit, különösen a következőket:






  i. | a hatékony kibocsátáscsökkentést eredményező, a tüzelőanyag-rendszerre és más fontos rendszerekre (kipufogógáz-visszavezető rendszerre (EGR) vagy reagensadagolásra) ható szabályozási logika, időzítési stratégiák, valamint „ki-be” kapcsolási pontok leírása valamennyi üzemmódra; |
| --- | --- | --- |

b)

abból a kiegészítő anyagból, amelyet ugyan bemutatnak a műszaki szolgálatnak, de nem kell csatolni a típus-jóváhagyási kérelemhez, és amelynek magában kell foglalnia a kibocsátáscsökkentési segédstratégia által módosított paramétereket és a stratégia működésének peremfeltételeit, különösen a következőket:

i.

a hatékony kibocsátáscsökkentést eredményező, a tüzelőanyag-rendszerre és más fontos rendszerekre (kipufogógáz-visszavezető rendszerre (EGR) vagy reagensadagolásra) ható szabályozási logika, időzítési stratégiák, valamint „ki-be” kapcsolási pontok leírása valamennyi üzemmódra;

| ii. | a motoron alkalmazott valamennyi kibocsátáscsökkentési segédstratégia használatának indoklása, a kipufogógáz-kibocsátásra gyakorolt hatásokat bemutató anyaggal és vizsgálati adatokkal alátámasztva. Az indoklás alapulhat vizsgálati adatokon, megalapozott műszaki elemzésen vagy a kettő kombinációján; |
| --- | --- |

ii.

a motoron alkalmazott valamennyi kibocsátáscsökkentési segédstratégia használatának indoklása, a kipufogógáz-kibocsátásra gyakorolt hatásokat bemutató anyaggal és vizsgálati adatokkal alátámasztva. Az indoklás alapulhat vizsgálati adatokon, megalapozott műszaki elemzésen vagy a kettő kombinációján;

| iii. | az NOx-szabályozás hibás működésének felismerésére, elemzésére és diagnosztizálására használt algoritmusok vagy (adott esetben) érzékelő részletes leírása; |
| --- | --- |

iii.

az NOx-szabályozás hibás működésének felismerésére, elemzésére és diagnosztizálására használt algoritmusok vagy (adott esetben) érzékelő részletes leírása;

| iv. | az 5.3.3.7.2. szakaszban foglalt követelmények teljesítése érdekében az eszközöktől függetlenül megengedett tűrés. |
| --- | --- |

iv.

az 5.3.3.7.2. szakaszban foglalt követelmények teljesítése érdekében az eszközöktől függetlenül megengedett tűrés.

5.3.2.3.2.   Az 5.3.2.3.1. szakasz b) pontjában említett kiegészítő anyagot szigorúan bizalmasként kell kezelni. Kérésre a jóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani. A típusjóváhagyó hatóság ezt az anyagot bizalmasan kezeli.

5.3.3.   Az L–P teljesítménysávokba tartozó motorok NOx-szabályozására vonatkozó követelmények

5.3.3.1.   A gyártónak – az 1A. melléklet 1. függelékének 2. szakaszában és a 3. függelékének 2. szakaszában meghatározott dokumentumokat használva – az NOx-szabályozásra szolgáló intézkedések működési jellemzőit teljes mértékben leíró információkat kell benyújtania.

5.3.3.2.   Reagenst igénylő kibocsátáscsökkentő rendszer esetében a gyártónak – az 1A. melléklet 1. függelékének 2.2.1.13. szakasza és 3. függelékének 2.2.1.13. szakasza szerint – meg kell adnia a reagens jellemzőit, ideértve a reagens típusát, a feloldott reagens koncentrációját, az üzemi hőmérsékleti feltételeket, valamint a reagens összetételére és minőségére vonatkozó nemzetközi szabványokra való hivatkozást.

5.3.3.3.   A motor kibocsátáscsökkentési stratégiájának működnie kell a szerződő felek területén szokásosan előforduló minden környezeti feltétel mellett, különösen az alacsony környezeti hőmérsékletek esetén.

5.3.3.4.   A gyártónak bizonyítania kell, hogy reagens használata esetén a típus-jóváhagyási eljárás során alkalmazandó kibocsátásmérési ciklus alatt az ammóniakibocsátás nem haladja meg a 25 ppm átlagértéket.

5.3.3.5.   Ha a nem közúti mozgó gépekre különálló reagenstartályokat szerelnek fel, illetve kapcsolnak hozzájuk, biztosítani kell a tartályokban található reagensből való mintavétel lehetőségét. A mintavételi pontnak különleges szerszám vagy eszköz használata nélkül is könnyen hozzáférhetőnek kell lennie.

5.3.3.6.   Használati és karbantartási követelmények

5.3.3.6.1.   A típusjóváhagyást az 5.1.3. szakasznak megfelelően ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a nem közúti mozgó gépek kezelőit legalább az alábbiakat magában foglaló írásbeli használati utasítással látják el:

| a) | a beszerelt motor helytelen működtetéséből, használatából vagy karbantartásából eredő lehetséges működési hibákat elmagyarázó, részletes figyelmeztetések a hozzájuk tartozó hibaelhárítási intézkedésekkel együtt; |
| --- | --- |

a)

a beszerelt motor helytelen működtetéséből, használatából vagy karbantartásából eredő lehetséges működési hibákat elmagyarázó, részletes figyelmeztetések a hozzájuk tartozó hibaelhárítási intézkedésekkel együtt;

| b) | a gép helytelen használatából adódó lehetséges motorműködési hibákat elmagyarázó, részletes figyelmeztetések a hozzájuk tartozó hibaelhárítási intézkedésekkel együtt; |
| --- | --- |

b)

a gép helytelen használatából adódó lehetséges motorműködési hibákat elmagyarázó, részletes figyelmeztetések a hozzájuk tartozó hibaelhárítási intézkedésekkel együtt;

| c) | a reagens helyes használatára vonatkozó információk, valamint a reagensnek a szokásos karbantartási időpontok közötti újratöltési gyakoriságára vonatkozó utasítás; |
| --- | --- |

c)

a reagens helyes használatára vonatkozó információk, valamint a reagensnek a szokásos karbantartási időpontok közötti újratöltési gyakoriságára vonatkozó utasítás;

| d) | egyértelmű figyelmeztetés arról, hogy az adott motortípusra kiállított típus-jóváhagyási tanúsítvány csak a következő feltételek együttes teljesülése mellett érvényes:






  i. | a motort a megadott használati utasítás szerint működtetik, használják és tartják karban; |
| --- | --- | --- |

d)

egyértelmű figyelmeztetés arról, hogy az adott motortípusra kiállított típus-jóváhagyási tanúsítvány csak a következő feltételek együttes teljesülése mellett érvényes:

i.

a motort a megadott használati utasítás szerint működtetik, használják és tartják karban;

| ii. | hibás működés, használat vagy karbantartás esetén azonnal felléptek az a) és b) pontban említett figyelmeztetésekben megadott hibaelhárítási intézkedéseknek megfelelően; |
| --- | --- |

ii.

hibás működés, használat vagy karbantartás esetén azonnal felléptek az a) és b) pontban említett figyelmeztetésekben megadott hibaelhárítási intézkedéseknek megfelelően;

| iii. | a motort nem használták – szándékosan – rendeltetésének nem megfelelően, és főként nem hatástalanították a kipufogógáz-visszavezető vagy a reagensadagoló rendszert. |
| --- | --- |

iii.

a motort nem használták – szándékosan – rendeltetésének nem megfelelően, és főként nem hatástalanították a kipufogógáz-visszavezető vagy a reagensadagoló rendszert.

Az utasításokat egyértelműen és érthetően (nem szaknyelven) kell megfogalmazni, ugyanazon a nyelven, mint a nem közúti mozgó gépekhez vagy azok motorjaihoz tartozó felhasználói kézikönyv nyelve.

5.3.3.7.   Reagensszabályozás (ha van)

5.3.3.7.1.   A típusjóváhagyást a 6.1. szakasznak megfelelően ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a gép kezelőjét kijelzőkkel vagy – a nem közúti mozgó gép adott konfigurációjának megfelelően – más alkalmas módon tájékoztassák a következőkről:

| a) | a reagenstároló tartályban maradt reagens mennyisége, valamint külön jelzés arról, ha a reagens mennyisége a teli tartály űrtartalmának 10 %-a alá csökkent; |
| --- | --- |

a)

a reagenstároló tartályban maradt reagens mennyisége, valamint külön jelzés arról, ha a reagens mennyisége a teli tartály űrtartalmának 10 %-a alá csökkent;

| b) | ha a reagenstároló tartály teljesen vagy már majdnem kiürült; |
| --- | --- |

b)

ha a reagenstároló tartály teljesen vagy már majdnem kiürült;

| c) | ha a tartályban lévő reagens a beépített eszközök szerint nem felel meg az 1A. melléklet 1. függelékének 2.2.1.13. szakasza vagy 3. függelékének 2.2.1.13. szakasza szerint bejelentett és feljegyzett jellemzőknek; |
| --- | --- |

c)

ha a tartályban lévő reagens a beépített eszközök szerint nem felel meg az 1A. melléklet 1. függelékének 2.2.1.13. szakasza vagy 3. függelékének 2.2.1.13. szakasza szerint bejelentett és feljegyzett jellemzőknek;

| d) | ha megszakad a reagensadagolás, kivéve az olyan eseteket, amikor azt a motorvezérlő egység vagy az adagolásszabályozó szakítja meg, olyan motorüzemeltetési körülményekre reagálva, amelyek mellett nincs szükség adagolásra, feltéve, hogy ezeket az üzemeltetési körülményeket a típusjóváhagyó hatóság tudomására hozták. |
| --- | --- |

d)

ha megszakad a reagensadagolás, kivéve az olyan eseteket, amikor azt a motorvezérlő egység vagy az adagolásszabályozó szakítja meg, olyan motorüzemeltetési körülményekre reagálva, amelyek mellett nincs szükség adagolásra, feltéve, hogy ezeket az üzemeltetési körülményeket a típusjóváhagyó hatóság tudomására hozták.

5.3.3.7.2.   A reagensnek a bejelentett jellemzőknek és a kapcsolódó NOx-kibocsátási tűréshatároknak való megfelelőségére vonatkozó követelményeket az alábbi módszerek valamelyikével kell teljesíteni, a gyártó döntése szerint:

| a) | közvetlen módszerek, mint például a reagensminőség-érzékelő használata; |
| --- | --- |

a)

közvetlen módszerek, mint például a reagensminőség-érzékelő használata;

| b) | közvetett módszerek, mint például NOx-érzékelő használata a kipufogógázban a reagens hatékonyságának értékelésére; |
| --- | --- |

b)

közvetett módszerek, mint például NOx-érzékelő használata a kipufogógázban a reagens hatékonyságának értékelésére;

| c) | bármilyen egyéb módszer, feltéve, hogy hatékonysága legalább megegyezik az a) vagy b) pontban említett módszerek hatékonyságával, és eleget tesz az ebben a szakaszban foglalt fő követelményeknek. |
| --- | --- |

c)

bármilyen egyéb módszer, feltéve, hogy hatékonysága legalább megegyezik az a) vagy b) pontban említett módszerek hatékonyságával, és eleget tesz az ebben a szakaszban foglalt fő követelményeknek.

5.3.4.   A Q–R teljesítménysávokba tartozó motorok NOx-szabályozására vonatkozó követelmények

5.3.4.1.   A gyártónak – az 1A. melléklet 1. függelékének 2. szakaszában és 3. függelékének 2. szakaszában meghatározott dokumentumokat használva – az NOx-szabályozásra szolgáló intézkedések működési jellemzőit teljes mértékben leíró információkat kell benyújtania.

5.3.4.2.   A motor kibocsátáscsökkentési stratégiájának működnie kell a szerződő felek területén szokásosan előforduló minden környezeti feltétel mellett, különösen az alacsony környezeti hőmérsékletek esetén. Ez a követelmény nem korlátozódik azon feltételekre, amelyek mellett kibocsátáscsökkentési alapstratégiát kell alkalmazni az 5.3.2.2.2. pont előírásai szerint.

5.3.4.3.   A gyártónak igazolnia kell, hogy reagens használata esetén a típus-jóváhagyási eljárás során a melegindításos nem közúti állandósult állapotú ciklus vagy nem közúti átmeneti állapotú (tranziens) ciklus alatt az ammóniakibocsátás nem haladja meg a 10 ppm átlagértéket.

5.3.4.4.   Ha a nem közúti mozgó gépekre reagenstartályokat szerelnek fel vagy kapcsolnak hozzájuk, biztosítani kell a tartályban található reagensből való mintavétel lehetőségét. A mintavételi pontnak különleges szerszám vagy eszköz használata nélkül is könnyen hozzáférhetőnek kell lennie.

5.3.4.5.   A típusjóváhagyást a 6.1. szakasznak megfelelően a következő feltételekhez kell kötni:

| a) | a nem közúti mozgó gépek kezelői számára írásbeli karbantartási utasítást biztosítanak az ezen előírás 9. mellékletében foglaltak szerint; |
| --- | --- |

a)

a nem közúti mozgó gépek kezelői számára írásbeli karbantartási utasítást biztosítanak az ezen előírás 9. mellékletében foglaltak szerint;

| b) | az eredetiberendezés-gyártó (OEM) számára beépítési útmutatót biztosítanak a motorhoz, amely a jóváhagyott motortípus részét képező kibocsátáscsökkentő rendszer beépítését is leírja; |
| --- | --- |

b)

az eredetiberendezés-gyártó (OEM) számára beépítési útmutatót biztosítanak a motorhoz, amely a jóváhagyott motortípus részét képező kibocsátáscsökkentő rendszer beépítését is leírja;

| c) | az eredetiberendezés-gyártó (OEM) számára útmutatót biztosítanak az üzemeltetőt figyelmeztető rendszerrel, a használatkorlátozó rendszerrel és (adott esetben) a reagens fagyvédelmével kapcsolatban; |
| --- | --- |

c)

az eredetiberendezés-gyártó (OEM) számára útmutatót biztosítanak az üzemeltetőt figyelmeztető rendszerrel, a használatkorlátozó rendszerrel és (adott esetben) a reagens fagyvédelmével kapcsolatban;

| d) | alkalmazzák az ezen előírás 9. mellékletében szereplő, a használati utasításra, a beépítési útmutatóra, az üzemeltetőt figyelmeztető rendszerre, a használatkorlátozó rendszerre és a reagens fagyvédelmére vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

d)

alkalmazzák az ezen előírás 9. mellékletében szereplő, a használati utasításra, a beépítési útmutatóra, az üzemeltetőt figyelmeztető rendszerre, a használatkorlátozó rendszerre és a reagens fagyvédelmére vonatkozó rendelkezéseket.

5.3.5.   A Q–R teljesítménysávok ellenőrzési tartománya

A Q–R teljesítménysávokba tartozó motorok esetében az 5.3.5. szakaszban meghatározott ellenőrzési tartományban vett kibocsátásminták legfeljebb 100 %-kal haladhatják meg az ezen előírás 5.2.1. szakaszában foglalt kibocsátási határértékeket.

5.3.5.1.   Az igazolásra vonatkozó követelmények

A műszaki szolgálat a vizsgálat céljára legfeljebb három terhelési és fordulatszámpontot választ ki véletlenszerűen az ellenőrzési tartományon belül. A műszaki szolgálat véletlenszerűen meghatározza a vizsgálati pontok sorrendjét. A vizsgálatot az NRSC (non-road steady cycle = nem közúti állandósult állapotú ciklus) fő követelményei szerint kell lebonyolítani, de minden vizsgálati pontot külön kell értékelni. Minden vizsgálati pontnak meg kell felelnie az 5.3.5. szakaszban meghatározott határértékeknek.

5.3.5.2.   Vizsgálati követelmények

A vizsgálatot a következőképpen kell elvégezni:

| a) | a vizsgálatot az ezen előírás 4B. melléklete 7.8.1.2. szakaszának a)–e) pontjában leírt módon, a különálló vizsgálati ciklusok után, de az f) alpont szerinti vizsgálat utáni eljárások előtt, vagy az ezen előírás 4B. melléklete 7.8.2.2. szakaszának a)–d) pontjában leírt, átmeneteket is magában foglaló vizsgálati ciklus (Ramped Modal Cycle, RMC) után, de az e) pont szerinti vizsgálat utáni eljárások előtt azonnal el kell végezni; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálatot az ezen előírás 4B. melléklete 7.8.1.2. szakaszának a)–e) pontjában leírt módon, a különálló vizsgálati ciklusok után, de az f) alpont szerinti vizsgálat utáni eljárások előtt, vagy az ezen előírás 4B. melléklete 7.8.2.2. szakaszának a)–d) pontjában leírt, átmeneteket is magában foglaló vizsgálati ciklus (Ramped Modal Cycle, RMC) után, de az e) pont szerinti vizsgálat utáni eljárások előtt azonnal el kell végezni;

| b) | a vizsgálatot az ezen előírás 4B. melléklete 7.8.1.2. szakaszának b)–e) pontjában előírt módon, a többszűrős módszerrel (minden vizsgálati ponton külön szűrővel) mindhárom választott vizsgálati ponton el kell végezni; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálatot az ezen előírás 4B. melléklete 7.8.1.2. szakaszának b)–e) pontjában előírt módon, a többszűrős módszerrel (minden vizsgálati ponton külön szűrővel) mindhárom választott vizsgálati ponton el kell végezni;

| c) | minden egyes vizsgálati pontra ki kell számolni a fajlagos kibocsátási értéket (g/kWh); |
| --- | --- |

c)

minden egyes vizsgálati pontra ki kell számolni a fajlagos kibocsátási értéket (g/kWh);

| d) | a kibocsátási értékeket ki lehet számolni mólban vagy tömegben (az ezen előírás 4B. melléklete A.7., illetve A.8. függelékének segítségével), de az értékeknek összhangban kell lenniük a különálló vizsgálatok vagy az RMC vizsgálat során alkalmazott módszerrel; |
| --- | --- |

d)

a kibocsátási értékeket ki lehet számolni mólban vagy tömegben (az ezen előírás 4B. melléklete A.7., illetve A.8. függelékének segítségével), de az értékeknek összhangban kell lenniük a különálló vizsgálatok vagy az RMC vizsgálat során alkalmazott módszerrel;

| e) | a gáznemű szennyező anyagok összegének kiszámításához az Nmode értékét 1-nek kell venni, és 1 értékű súlyozó tényezőt kell használni; |
| --- | --- |

e)

a gáznemű szennyező anyagok összegének kiszámításához az Nmode értékét 1-nek kell venni, és 1 értékű súlyozó tényezőt kell használni;

| f) | a szilárd szennyező anyagok mennyiségének kiszámításához a többszűrős módszert kell alkalmazni, az összeg kiszámításához az Nmode értékét 1-nek kell venni, és 1 értékű súlyozó tényezőt kell használni. |
| --- | --- |

f)

a szilárd szennyező anyagok mennyiségének kiszámításához a többszűrős módszert kell alkalmazni, az összeg kiszámításához az Nmode értékét 1-nek kell venni, és 1 értékű súlyozó tényezőt kell használni.

5.3.5.3.   Az ellenőrzési tartományra vonatkozó követelmények

5.3.5.3.1.   A motor ellenőrzési tartománya

Az ellenőrzési tartomány (lásd a 2. ábrát) meghatározása a következő:

fordulatszám-tartomány: az „A” fordulatszámtól a magas fordulatszámig;

ahol:

Formula.

Az alacsony és a magas fordulatszám tekintetében az ezen előírás 4B. mellékletében található meghatározásokat kell használni.

Ha a mért „A” motorfordulatszám ±3 %-ra megközelíti a gyártó által megadott motorfordulatszámot, a bejelentett motorfordulatszámokat kell használni. Ha az eltérés bármelyik fordulatszámnál meghaladja ezt a tűrést, akkor a mért fordulatszámokat kell használni.

5.3.5.3.2.   A vizsgálatból ki kell zárni a motor következő működési feltételeit:

| a) | a legnagyobb nyomaték 30 %-a alatti pontok; |
| --- | --- |

a)

a legnagyobb nyomaték 30 %-a alatti pontok;

| b) | a legnagyobb teljesítmény 30 %-a alatti pontok; |
| --- | --- |

b)

a legnagyobb teljesítmény 30 %-a alatti pontok;

A gyártó kérelmezheti, hogy a műszaki szolgálat a tanúsítás/típusjóváhagyás során kizárjon bizonyos üzemi pontokat az 5.5.1–5.5.2. szakaszban meghatározott ellenőrzési tartományból. A műszaki szolgálat akkor tehet eleget ennek a kérésnek, ha a gyártó igazolni tudja, hogy a motor egyetlen gépkombináció esetében sem képes ezeken a pontokon működni.

2.   ábra

Ellenőrzési tartomány

Image

5.3.6.   A Q–R teljesítménysávokba tartozó motorok forgattyúsházból származó kibocsátásának ellenőrzése

5.3.6.1.   A motor forgattyúsházának szellőztető rendszere nem engedhet kibocsátásokat közvetlenül a levegőbe, az 5.3.6.3. szakaszban foglaltak kivételével:

5.3.6.2.   A motorok működés közben engedhetnek ki a forgattyúsházból származó kibocsátásokat, amennyiben azok a kipufogórendszerbe mindig a kipufogógáz-utókezelő előtt kerülnek be.

5.3.6.3.   A levegőbevezetéshez turbókompresszorral, szivattyúkkal, ventilátorokkal vagy töltőkompresszorral felszerelt motorok engedhetnek ki a forgattyúsházból származó kibocsátásokat a levegőbe. Ebben az esetben a forgattyúsházból származó kibocsátásokat az ezen irányelv 4B. melléklete 6.10. szakaszának megfelelően végzett valamennyi kibocsátásmérés során (fizikailag vagy matematikailag) hozzá kell adni a kipufogógáz-kibocsátáshoz.

5.4.   A motorteljesítmény-kategória kiválasztása

5.4.1.   Annak megállapítása érdekében, hogy az ezen előírás 1.1. és 1.2. szakaszában meghatározott, változó fordulatszámú motorok megfelelnek-e az ezen előírás 5.2.1. szakaszában megadott kibocsátási határértékeknek, teljesítménysávokba kell őket osztani az ezen előírás 2.1.49. szakasza szerint mért hasznos teljesítményük legmagasabb értéke alapján.

5.4.2.   Egyéb motortípusok esetében a névleges hasznos teljesítményt kell alkalmazni.

6.   A JÁRMŰBE VALÓ BEÉPÍTÉS

| 6.1. | A motor járműbe történő beépítésekor az alábbi – a motor jóváhagyásakor is teljesítendő – követelményeket be kell tartani: |
| --- | --- |

6.1.

A motor járműbe történő beépítésekor az alábbi – a motor jóváhagyásakor is teljesítendő – követelményeket be kell tartani:

| 6.1.1. | A szívási vákuum nem haladhatja meg azt az értéket, amelyet az ezen előírás 1A. mellékletének 1., illetve 3. függelékében a jóváhagyott motor vonatkozásában megadtak. |
| --- | --- |

6.1.1.

A szívási vákuum nem haladhatja meg azt az értéket, amelyet az ezen előírás 1A. mellékletének 1., illetve 3. függelékében a jóváhagyott motor vonatkozásában megadtak.

| 6.1.2. | A kipufogó-ellennyomás nem haladhatja meg azt az értéket, amelyet az ezen előírás 1A. mellékletének 1., illetve 3. függelékében a jóváhagyott motor vonatkozásában megadtak. |
| --- | --- |

6.1.2.

A kipufogó-ellennyomás nem haladhatja meg azt az értéket, amelyet az ezen előírás 1A. mellékletének 1., illetve 3. függelékében a jóváhagyott motor vonatkozásában megadtak.

| 6.1.3. | A jármű üzemeltetőjét tájékoztatni kell az 5.3.3.7.1. szakasz, illetve értelemszerűen ezen előírás 9. melléklete szerinti reagensszabályozásról. |
| --- | --- |

6.1.3.

A jármű üzemeltetőjét tájékoztatni kell az 5.3.3.7.1. szakasz, illetve értelemszerűen ezen előírás 9. melléklete szerinti reagensszabályozásról.

| 6.1.4. | Az eredetiberendezés-gyártó (OEM) számára meg kell adni az 5.3.4.5. szakaszban meghatározott beépítési útmutatót, illetve utasításokat (értelemszerűen). |
| --- | --- |

6.1.4.

Az eredetiberendezés-gyártó (OEM) számára meg kell adni az 5.3.4.5. szakaszban meghatározott beépítési útmutatót, illetve utasításokat (értelemszerűen).

7.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

| 7.1. | A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő előírásoknak: |
| --- | --- |

7.1.

A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő előírásoknak:

| 7.2. | A típusjóváhagyó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket. |
| --- | --- |

7.2.

A típusjóváhagyó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket.

| 7.2.1. | Az ellenőrzések alkalmával a vizsgálati adatokat tartalmazó jegyzőkönyveket és a gyártásfelügyeleti feljegyzéseket be kell mutatni a látogató ellenőrnek. |
| --- | --- |

7.2.1.

Az ellenőrzések alkalmával a vizsgálati adatokat tartalmazó jegyzőkönyveket és a gyártásfelügyeleti feljegyzéseket be kell mutatni a látogató ellenőrnek.

| 7.2.2. | Ha úgy tűnik, hogy a minőség nem megfelelő, vagy ha az 5.2. szakasz alkalmazásával kapcsolatban bemutatott adatok érvényességét ellenőrizni kell, az alábbi eljárást kell követni:






  7.2.2.1. | Egy motort ki kell választani a sorozatból, és azt a 4A. vagy 4B. mellékletben leírt vizsgálatnak kell alávetni az 5.2. szakasz szerint. A szén-monoxid-kibocsátásra, a szénhidrogének kibocsátására, a nitrogén-oxidok kibocsátására és a részecskék kibocsátására kapott értékek nem haladhatják meg az 5.2.1. szakasz táblázatában megadott mennyiségeket, az 5.2.2. pont követelményeire is figyelemmel. |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

Ha úgy tűnik, hogy a minőség nem megfelelő, vagy ha az 5.2. szakasz alkalmazásával kapcsolatban bemutatott adatok érvényességét ellenőrizni kell, az alábbi eljárást kell követni:

7.2.2.1.

Egy motort ki kell választani a sorozatból, és azt a 4A. vagy 4B. mellékletben leírt vizsgálatnak kell alávetni az 5.2. szakasz szerint. A szén-monoxid-kibocsátásra, a szénhidrogének kibocsátására, a nitrogén-oxidok kibocsátására és a részecskék kibocsátására kapott értékek nem haladhatják meg az 5.2.1. szakasz táblázatában megadott mennyiségeket, az 5.2.2. pont követelményeire is figyelemmel.

| 7.2.2.2. | Ha a sorozatból kiválasztott motor nem teljesíti a 7.2.2.1 szakasz követelményeit, a gyártó kérheti, hogy a méréseket a sorozatból kiválasztott azonos jellemzőkkel rendelkező motorok olyan mintacsoportján végezzék el, amelyben az eredetileg kiválasztott motor is benne van. A mintacsoport n nagyságát a műszaki szolgálattal egyetértésben a gyártó határozza meg. A motorokat, az eredetileg kiválasztott motor kivételével, vizsgálatnak kell alávetni. Ekkor minden egyes szennyező anyagra meg kell határozni a mintával kapott eredmények

  számtani közepét. A sorozatgyártás akkor tekinthető megfelelőnek, ha az alábbi feltétel teljesül:
  ahol:

  ahol: | x ahol x az n mintával kapott egyedi eredmények bármelyike; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.2.

Formula

ahol:

ahol:

x ahol x az n mintával kapott egyedi eredmények bármelyike;

| | l az egyes figyelembe vett szennyező anyagokra vonatkozó, az 5.2.1. szakaszban előírt határérték; |
| --- | --- |

l az egyes figyelembe vett szennyező anyagokra vonatkozó, az 5.2.1. szakaszban előírt határérték;

| | k az n-től függő, az alábbi táblázat szerinti statisztikai tényező:














  n | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| k | 0,973 | 0,613 | 0,489 | 0,421 | 0,376 | 0,342 | 0,317 | 0,296 | 0,279 |
| n | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| k | 0,265 | 0,253 | 0,242 | 0,233 | 0,224 | 0,216 | 0,210 | 0,203 | 0,198 |

k az n-től függő, az alábbi táblázat szerinti statisztikai tényező:

n

2

3

4

5

6

7

8

9

10

k

0,973

0,613

0,489

0,421

0,376

0,342

0,317

0,296

0,279

n

11

12

13

14

15

16

17

18

19

k

0,265

0,253

0,242

0,233

0,224

0,216

0,210

0,203

0,198

amennyiben n ≥ 20, Formula

| 7.2.3. | A gyártás megfelelőségének ellenőrzésért felelős műszaki szolgálat ezeket a vizsgálatokat a gyártó adatai szerint részben vagy teljesen bejáratott motorokon végzi el. |
| --- | --- |

7.2.3.

A gyártás megfelelőségének ellenőrzésért felelős műszaki szolgálat ezeket a vizsgálatokat a gyártó adatai szerint részben vagy teljesen bejáratott motorokon végzi el.

| 7.2.4. | A típusjóváhagyó hatóság által végzett ellenőrzésekre általában évente kerül sor. Ha a 7.2.2.1. szakasz követelményei nem teljesülnek, a típusjóváhagyó hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek annak érdekében, hogy a gyártás megfelelőségét a lehető legrövidebb időn belül helyreállítsák. |
| --- | --- |

7.2.4.

A típusjóváhagyó hatóság által végzett ellenőrzésekre általában évente kerül sor. Ha a 7.2.2.1. szakasz követelményei nem teljesülnek, a típusjóváhagyó hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek annak érdekében, hogy a gyártás megfelelőségét a lehető legrövidebb időn belül helyreállítsák.

8.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 8.1. | Az ezen előírás szerint egy motortípusra vagy -családra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a 7.2. szakasz előírásai nem teljesülnek, vagy ha a kiválasztott motor vagy motorok nem felel(nek) meg a 7.2.2.1. szakaszban leírt vizsgálatokon. |
| --- | --- |

8.1.

Az ezen előírás szerint egy motortípusra vagy -családra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a 7.2. szakasz előírásai nem teljesülnek, vagy ha a kiválasztott motor vagy motorok nem felel(nek) meg a 7.2.2.1. szakaszban leírt vizsgálatokon.

| 8.2. | Ha az előírást alkalmazó megállapodásban szereplő szerződő fél visszavonja a korábban megadott jóváhagyást, erről késedelem nélkül köteles értesíteni az előírást alkalmazó többi szerződő felet az előírás 2. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon. |
| --- | --- |

8.2.

Ha az előírást alkalmazó megállapodásban szereplő szerződő fél visszavonja a korábban megadott jóváhagyást, erről késedelem nélkül köteles értesíteni az előírást alkalmazó többi szerződő felet az előírás 2. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon.

9.   A JÓVÁHAGYOTT TÍPUS JÓVÁHAGYÁSÁNAK MÓDOSÍTÁSAI ÉS KITERJESZTÉSE

| 9.1. | A jóváhagyott járműtípus vagy -család minden módosításáról értesíteni kell a típusjóváhagyást megadó hatóságot. A típusjóváhagyó hatóság ezt követően a következőképpen járhat el: |
| --- | --- |

9.1.

A jóváhagyott járműtípus vagy -család minden módosításáról értesíteni kell a típusjóváhagyást megadó hatóságot. A típusjóváhagyó hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 9.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a módosított típus továbbra is megfelel a követelménynek; vagy |
| --- | --- |

9.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a módosított típus továbbra is megfelel a követelménynek; vagy

| 9.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatokat végző műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

9.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatokat végző műszaki szolgálattól.

| 9.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt a megadott eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

9.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt a megadott eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

| 9.3. | A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. |
| --- | --- |

9.3.

A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

10.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus vagy -család gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvételét követően tájékoztatja a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

11.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 11.1. | A 02. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján történő jóváhagyást. |
| --- | --- |

11.1.

A 02. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján történő jóváhagyást.

| 11.2. | A 02. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, a H, I, J vagy K teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

11.2.

A 02. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, a H, I, J vagy K teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek.

| 11.3. | A 02. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, a H, I, J vagy K teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá. |
| --- | --- |

11.3.

A 02. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, a H, I, J vagy K teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá.

| 11.4. | 2010. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon állandó fordulatszámú, a H, I vagy K teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

11.4.

2010. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon állandó fordulatszámú, a H, I vagy K teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek.

| 11.5. | 2011. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon állandó fordulatszámú, a J teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

11.5.

2011. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon állandó fordulatszámú, a J teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek.

| 11.6. | 2011. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon állandó fordulatszámú, a H, I vagy K teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá. |
| --- | --- |

11.6.

2011. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon állandó fordulatszámú, a H, I vagy K teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá.

| 11.7. | 2012. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon állandó fordulatszámú, a J teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá. |
| --- | --- |

11.7.

2012. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon állandó fordulatszámú, a J teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá.

| 11.8. | A 11.3., 11.6. és 11.7. szakaszban előírt rendelkezésektől eltérve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek a fenti szakaszokban említett minden határidőt két évvel elhalaszthatnak az olyan motorok esetében, amelyeket az említett időpontok előtt gyártottak. |
| --- | --- |

11.8.

A 11.3., 11.6. és 11.7. szakaszban előírt rendelkezésektől eltérve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek a fenti szakaszokban említett minden határidőt két évvel elhalaszthatnak az olyan motorok esetében, amelyeket az említett időpontok előtt gyártottak.

| 11.9. | A 11.3., 11.6. és 11.7. szakaszban előírt rendelkezésektől eltérve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is engedélyezhetik a régebbi műszaki szabványok alapján jóváhagyott motorok forgalomba hozatalát, feltéve, hogy ezeket a motorokat használatban lévő járművek pótalkatrészeinek szánják, és műszakilag nem kivitelezhető, hogy a szóban forgó motorok teljesítsék a 02. módosítássorozatban foglalt új követelményeket. |
| --- | --- |

11.9.

A 11.3., 11.6. és 11.7. szakaszban előírt rendelkezésektől eltérve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is engedélyezhetik a régebbi műszaki szabványok alapján jóváhagyott motorok forgalomba hozatalát, feltéve, hogy ezeket a motorokat használatban lévő járművek pótalkatrészeinek szánják, és műszakilag nem kivitelezhető, hogy a szóban forgó motorok teljesítsék a 02. módosítássorozatban foglalt új követelményeket.

| 11.10. | A 03. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján történő jóváhagyást. |
| --- | --- |

11.10.

A 03. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján történő jóváhagyást.

| 11.11. | A 03. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az L, M, N vagy P teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

11.11.

A 03. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az L, M, N vagy P teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek.

| 11.12. | 2013. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, a Q teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

11.12.

2013. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, a Q teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek.

| 11.13. | 2013. október 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az R teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

11.13.

2013. október 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az R teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek.

| 11.14. | A 03. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az L, M, N vagy P teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá. |
| --- | --- |

11.14.

A 03. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az L, M, N vagy P teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá.

| 11.15. | 2014. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, a Q teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá. |
| --- | --- |

11.15.

2014. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, a Q teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá.

| 11.16. | 2014. október 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az R teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá. |
| --- | --- |

11.16.

2014. október 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az R teljesítménysávba tartozó motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá.

| 11.17. | A 11.14–11.16. szakaszban előírt rendelkezésektől eltérve az ezen előírást alkalmazó szerződő feleknek a fenti szakaszokban említett minden határidőt két évvel el kell halasztaniuk az olyan motorok esetében, amelyeket az említett időpontok előtt gyártottak. |
| --- | --- |

11.17.

A 11.14–11.16. szakaszban előírt rendelkezésektől eltérve az ezen előírást alkalmazó szerződő feleknek a fenti szakaszokban említett minden határidőt két évvel el kell halasztaniuk az olyan motorok esetében, amelyeket az említett időpontok előtt gyártottak.

| 11.18. | A 11.14., 11.15. és 11.16. szakaszban előírt rendelkezésektől eltérve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is engedélyezhetik a régebbi műszaki szabványok alapján jóváhagyott motorok forgalomba hozatalát, feltéve, hogy ezeket a motorokat használatban lévő járművek pótalkatrészeinek szánják, és műszakilag nem kivitelezhető, hogy a szóban forgó motorok teljesítsék a 03. módosítássorozatban foglalt új követelményeket. |
| --- | --- |

11.18.

A 11.14., 11.15. és 11.16. szakaszban előírt rendelkezésektől eltérve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is engedélyezhetik a régebbi műszaki szabványok alapján jóváhagyott motorok forgalomba hozatalát, feltéve, hogy ezeket a motorokat használatban lévő járművek pótalkatrészeinek szánják, és műszakilag nem kivitelezhető, hogy a szóban forgó motorok teljesítsék a 03. módosítássorozatban foglalt új követelményeket.

| 11.19. | A 11.11–11.16. szakaszban előírt rendelkezésektől eltérve a következő átmeneti rendelkezések (11.20–11.29) is vonatkoznak az alábbi egyedi jellemzőkkel rendelkező, T kategóriájú járművekre:






  a) | azok a traktorok, amelyek legnagyobb tervezési sebessége legfeljebb 40 km/h, legkisebb nyomtávja 1 150 mm-nél kisebb, terheletlen tömege menetkész állapotban meghaladja a 600 kg-ot, és szabad magassága legfeljebb 600 mm. Amennyiben a traktor tömegközéppontja (3) (talajhoz viszonyított) magasságának és az egyes tengelyek átlagos legkisebb nyomtávjának hányadosa több mint 0,90, akkor a legnagyobb tervezési sebesség legfeljebb 30 km/h lehet; |
| --- | --- | --- |

11.19.

A 11.11–11.16. szakaszban előírt rendelkezésektől eltérve a következő átmeneti rendelkezések (11.20–11.29) is vonatkoznak az alábbi egyedi jellemzőkkel rendelkező, T kategóriájú járművekre:

a)

azok a traktorok, amelyek legnagyobb tervezési sebessége legfeljebb 40 km/h, legkisebb nyomtávja 1 150 mm-nél kisebb, terheletlen tömege menetkész állapotban meghaladja a 600 kg-ot, és szabad magassága legfeljebb 600 mm. Amennyiben a traktor tömegközéppontja (3) (talajhoz viszonyított) magasságának és az egyes tengelyek átlagos legkisebb nyomtávjának hányadosa több mint 0,90, akkor a legnagyobb tervezési sebesség legfeljebb 30 km/h lehet;

| b) | magas művelésű növények, például szőlőültetvények művelésére tervezett traktorok. Jellemzőjük a megemelt alváz vagy alvázrész, amely lehetővé teszi, hogy a gépek a kerekeik között egy vagy több ültetvénysort közrefogjanak, s azokkal párhuzamosan haladjanak. Kifejezetten olyan eszközök szállítására vagy működtetésére tervezték, amelyek elöl, a tengelyek között, hátul vagy a rakfelületen vannak felszerelve. Működési helyzetben a traktor szabad magassága az ültetvénysorra merőlegesen mérve meghaladja az 1 000 mm-t. Amennyiben (a talajhoz viszonyítva, alapfelszerelésű gumiabroncsokkal felszerelt jármű esetében) a traktor tömegközéppontja (3) magasságának, valamint az összes tengely legkisebb átlagos nyomtávjának hányadosa több mint 0,90, a legnagyobb tervezési sebesség nem haladhatja meg a 30 km/h-t; |
| --- | --- |

b)

magas művelésű növények, például szőlőültetvények művelésére tervezett traktorok. Jellemzőjük a megemelt alváz vagy alvázrész, amely lehetővé teszi, hogy a gépek a kerekeik között egy vagy több ültetvénysort közrefogjanak, s azokkal párhuzamosan haladjanak. Kifejezetten olyan eszközök szállítására vagy működtetésére tervezték, amelyek elöl, a tengelyek között, hátul vagy a rakfelületen vannak felszerelve. Működési helyzetben a traktor szabad magassága az ültetvénysorra merőlegesen mérve meghaladja az 1 000 mm-t. Amennyiben (a talajhoz viszonyítva, alapfelszerelésű gumiabroncsokkal felszerelt jármű esetében) a traktor tömegközéppontja (3) magasságának, valamint az összes tengely legkisebb átlagos nyomtávjának hányadosa több mint 0,90, a legnagyobb tervezési sebesség nem haladhatja meg a 30 km/h-t;

| 11.20. | 2013. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az L teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

11.20.

2013. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az L teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek.

| 11.21. | 2014. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az M vagy N teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

11.21.

2014. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az M vagy N teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek.

| 11.22. | 2015. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, a P teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

11.22.

2015. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, a P teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek.

| 11.23. | 2016. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, a Q teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

11.23.

2016. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, a Q teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek.

| 11.24. | 2016. október 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az R teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

11.24.

2016. október 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az R teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok jóváhagyását, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírásban foglalt követelményeknek.

| 11.25. | 2014. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az L teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá. |
| --- | --- |

11.25.

2014. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az L teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá.

| 11.26. | 2015. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az M vagy N teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá. |
| --- | --- |

11.26.

2015. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az M vagy N teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá.

| 11.27. | 2016. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, a P teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá. |
| --- | --- |

11.27.

2016. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, a P teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá.

| 11.28. | 2017. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, a Q teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá. |
| --- | --- |

11.28.

2017. január 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, a Q teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá.

| 11.29. | 2017. október 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az R teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá. |
| --- | --- |

11.29.

2017. október 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon változó fordulatszámú, az R teljesítménysávba tartozó, a 11.19. szakaszban meghatározott járművekbe szánt motorok vagy motorcsaládok forgalomba hozatalát, amelyeket nem a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján hagytak jóvá.

| 11.30. | A 11.25–11.29. szakaszban előírt rendelkezésektől eltérve az ezen előírást alkalmazó szerződő feleknek a fenti szakaszokban említett minden határidőt két évvel el kell halasztaniuk az olyan motorok esetében, amelyeket az említett időpontok előtt gyártottak. |
| --- | --- |

11.30.

A 11.25–11.29. szakaszban előírt rendelkezésektől eltérve az ezen előírást alkalmazó szerződő feleknek a fenti szakaszokban említett minden határidőt két évvel el kell halasztaniuk az olyan motorok esetében, amelyeket az említett időpontok előtt gyártottak.

12.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A JÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezete Titkárságának a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, para. 2) meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek megkülönböztető számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1) 3. mellékletében találhatók –www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(3)  A traktor tömegközéppontja a következő szabvány szerint értendő: ISO 789:6: 1982.

---

1A. MELLÉKLET

A nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt belső égésű motorok típusjóváhagyásával, valamint gáznemű és szilárd szennyezőanyag-kibocsátásuk elleni intézkedésekkel kapcsolatos ... sz. adatközlő lap

Alapmotor/motortípus (1): ...

1.   Általános előírások

| 1.1. | Gyártmány (a vállalkozás neve): ... |
| --- | --- |

1.1.

Gyártmány (a vállalkozás neve): ...

| 1.2. | Az alapmotor és (adott esetben) a motorcsalád típusa és kereskedelmi megnevezése: ... |
| --- | --- |

1.2.

Az alapmotor és (adott esetben) a motorcsalád típusa és kereskedelmi megnevezése: ...

| 1.3. | A gyártó által megadott típusazonosító, a motor(ok)on feltüntetett formában: ... |
| --- | --- |

1.3.

A gyártó által megadott típusazonosító, a motor(ok)on feltüntetett formában: ...

| 1.4. | A motor által meghajtott gépek és berendezések leírása (2): ... |
| --- | --- |

1.4.

A motor által meghajtott gépek és berendezések leírása (2): ...

| 1.5. | A gyártó neve és címe: ...
  A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe: ... |
| --- | --- |

1.5.

A gyártó neve és címe: ...

A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe: ...

| 1.6. | A motor azonosítójának helye, kódja és rögzítési módja ... |
| --- | --- |

1.6.

A motor azonosítójának helye, kódja és rögzítési módja ...

| 1.7. | A jóváhagyási jel rögzítésének helye és módja: ... |
| --- | --- |

1.7.

A jóváhagyási jel rögzítésének helye és módja: ...

| 1.8. | Az összeszerelő üzem(ek) címe: ... |
| --- | --- |

1.8.

Az összeszerelő üzem(ek) címe: ...

Mellékletek:

| 1.1. | Az (alap)motor(ok) alapvető jellemzői (lásd az 1. függeléket) |
| --- | --- |

1.1.

Az (alap)motor(ok) alapvető jellemzői (lásd az 1. függeléket)

| 1.2. | A motorcsalád alapvető jellemzői (lásd a 2. függeléket) |
| --- | --- |

1.2.

A motorcsalád alapvető jellemzői (lásd a 2. függeléket)

| 1.3. | A motorcsaládhoz tartozó motortípusok alapvető jellemzői (lásd a 3. függeléket) |
| --- | --- |

1.3.

A motorcsaládhoz tartozó motortípusok alapvető jellemzői (lásd a 3. függeléket)

2.   A mozgó gép vagy berendezés (adott esetben) motorral kapcsolatos részeinek jellemzői

3.   Az alapmotorról készült fényképek

4.   Az esetleges további mellékletek jegyzéke

Dátum, iktatószám

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

(2)  Adja meg a tűrést.

1. függelék

Az (alap)motor alapvető jellemzői

1.   A motor leírása:

1.1.   Gyártó:...

1.2.   A gyártó motorkódja:...

1.3.   Ciklus: négyütemű/kétütemű (1)

1.4.   Furat: ... mm

1.5.   Löket: ... mm

1.6.   A hengerek száma és elrendezése:...

1.7.   A motor hengerűrtartalma: ... cm3

1.8.   Névleges fordulatszám:...

1.9.   A legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám:...

1.10.   Térfogati sűrítési viszony (2):...

1.11.   A gyújtásrendszer leírása:...

1.12.   Az égéstér és a dugattyúfenék rajza(i):...

1.13.   A szívó és kipufogó nyílások legkisebb keresztmetszete:...

1.14.   Hűtőrendszer

1.14.1.   Folyadék

1.14.1.1.   A folyadék fajtája:...

1.14.1.2.   Keringetőszivattyú(k): van(nak)/nincs(enek) (1)

1.14.1.3.   Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (értelemszerűen):...

1.14.1.4.   Hajtási áttétel(ek) (értelemszerűen):...

1.14.2.   Levegő

1.14.2.1.   Ventilátor: van/nincs (1)

1.14.2.2.   Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (értelemszerűen):...

1.14.2.3.   Hajtási áttétel(ek) (értelemszerűen):...

1.15.   A gyártó által megengedett hőmérséklet

1.15.1.   Folyadékhűtés: Legnagyobb kilépő hőmérséklet: ... K

1.15.2.   Léghűtés: Vonatkoztatási pont:...

Legnagyobb hőmérséklet a vonatkoztatási pontban: ... K

1.15.3.   A töltőlevegő legnagyobb hőmérséklete a töltőlevegő-hűtőből való kilépéskor (értelemszerűen): ... K

1.15.4.   A legnagyobb kipufogógáz-hőmérséklet a kipufogócsőnek (-csöveknek) a kipufogócsonk(ok) külső peremével szomszédos pontján: ... K

1.15.5.   A tüzelőanyag hőmérséklete: ... legalább: K

... legfeljebb: K

1.15.6.   A kenőanyag hőmérséklete: legalább: K

... legfeljebb: K

1.16.   Feltöltő: van/nincs (1)

1.16.1.   Gyártmány:...

1.16.2.   Típus:...

1.16.3.   A rendszer leírása (például a legnagyobb feltöltőnyomás, feltöltéshatároló szelep, ha van):...

1.16.4.   Töltőlevegő-hűtő: van/nincs (1)

1.17.   Szívórendszer: legnagyobb megengedett szívási nyomásesés névleges motor-fordulatszámnál a motor teljes terhelése mellett: ... kPa

1.18.   Kipufogórendszer: legnagyobb megengedett ellennyomás névleges motor-fordulatszámnál a motor teljes terhelése mellett: ... kPa

2.   Légszennyezés elleni megoldások

2.1.   A forgattyúsházból származó kibocsátások visszavezetésére szolgáló eszköz: van/nincs (1)

2.2.   További légszennyezés-csökkentő berendezések (ha vannak, és ha nem szerepelnek más cím alatt):

2.2.1.   Katalizátor: van/nincs (1)

2.2.1.1.   Gyártmány(ok):...

2.2.1.2.   Típus(ok):...

2.2.1.3.   A katalizátorok és elemek száma...

2.2.1.4.   A katalizátor(ok) mérete és térfogata:...

2.2.1.5.   A katalitikus reakció típusa:...

2.2.1.6.   Teljes nemesfémtöltet:...

2.2.1.7.   Relatív koncentráció:...

2.2.1.8.   Hordozó (szerkezete és anyaga):...

2.2.1.9.   Cellasűrűség:...

2.2.1.10.   A katalizátor(ok) házának típusa: ...

2.2.1.11.   A katalizátor(ok) elhelyezése (helye és a legnagyobb/legkisebb távolsága a motortól):...

2.2.1.12.   Szokásos üzemi tartomány (K): ...

2.2.1.13.   Fogyó reagens (ha van):...

2.2.1.13.1.   A katalitikus reakcióhoz szükséges reagens típusa és koncentrációja:...

2.2.1.13.2.   A reagens szokásos üzemi hőmérséklet-tartománya:...

2.2.1.13.3.   Nemzetközi szabvány (ha van):...

2.2.1.14.   NOx-érzékelő: van/nincs (1)

2.2.2.   Oxigénérzékelő: van/nincs (1)

2.2.2.1.   Gyártmány(ok):...

2.2.2.2.   Típus:...

2.2.2.3.   Hely:...

2.2.3.   Légbefúvás: van/nincs (1)

2.2.3.1.   Típus (rezgőszelep, levegőszivattyú stb.):...

2.2.4.   Kipufogógáz-visszavezetés: van/nincs (1)

2.2.4.1.   Jellemzők (hűtött/nem hűtött, magas/alacsony nyomás stb.):...

2.2.5.   Részecskecsapda: van/nincs (1)

2.2.5.1.   A részecskecsapda mérete és térfogata:...

2.2.5.2.   A részecskecsapda típusa és kialakítása:...

2.2.5.3.   Elhelyezés (helye és a legnagyobb/legkisebb távolsága a motortól):...

2.2.5.4.   A regenerálás módja vagy rendszere, leírás, illetve rajz:...

2.2.5.5.   Szokásos üzemi hőmérséklet- (K) és nyomástartomány (kPa):...

2.2.6.   Egyéb rendszerek: vannak/nincsenek (1)

2.2.6.1.   Leírás és működés:...

3.   Tüzelőanyag-ellátás

3.1.   Tápszivattyú

Nyomás (2), illetve jelleggörbe: ... kPa

3.2.   Befecskendező rendszer

3.2.1.   Szivattyú

3.2.1.1.   Gyártmány(ok):...

3.2.1.2.   Típus(ok):...

3.2.1.3.   A szivattyú teljesítménye: ... mm3 löketenként (2), illetve munkaütemenként ... min–1 fordulatszámon teljes befecskendezésnél, illetve a jelleggörbével ábrázolva.

Mérési módszer: motoron/szivattyúpróbapadon (1)

3.2.1.4.   Előbefecskendezés:

3.2.1.4.1.   Előbefecskendezési jelleggörbe (2): ...

3.2.1.4.2.   Vezérlés (2): ...

3.2.2.   Befecskendező csövek

3.2.2.1.   Hossz: ... mm

3.2.2.2.   Belső átmérő: ... mm

3.2.3.   Befecskendező(k)

3.2.3.1.   Gyártmány(ok):...

3.2.3.2.   Típus(ok):...

3.2.3.3.   Kezdeti nyomás (2) vagy jelleggörbe: ... kPa

3.2.4.   Fordulatszám-szabályozó

3.2.4.1.   Gyártmány(ok):...

3.2.4.2.   Típus(ok):...

3.2.4.3.   Az a fordulatszám, amelynél teljes terhelés mellett a leszabályozás megkezdődik (2): ... min–1

3.2.4.4.   Terhelés nélküli legnagyobb fordulatszám (2): ... min–1

3.2.4.5.   Üresjárati fordulatszám (2): ... min–1

3.3.   Hidegindító rendszer:

3.3.1.   Gyártmány(ok):...

3.3.2.   Típus(ok):...

3.3.3.   Leírás...

4.   Fenntartva

5.   Szelepvezérlés

5.1.   A legnagyobb szelepnyitás és a nyitási és zárási szögek a holtponthoz képest, illetve ezzel egyenértékű adatok:...

5.2.   Referencia- és/vagy beállítási tartományok (1)

5.3.   Változtatható szelepvezérlő rendszer (ha alkalmazható, és ahol szívó- és/vagy kipufogószelep van) (1)

5.3.1.   Típus: folytonos vagy kétállásos (1)

5.3.2.   Bütyökállítási szög:...

6.   Fenntartva

7.   Fenntartva

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

(2)  Adja meg a tűrést.

2. függelék

A motorcsalád alapvető jellemzői

1.   Közös paraméterek (1)

| 1.1. | Munkaciklus:... |
| --- | --- |

1.1.

Munkaciklus:...

| 1.2. | Hűtőközeg:... |
| --- | --- |

1.2.

Hűtőközeg:...

| 1.3. | Levegőbeszívás módja:... |
| --- | --- |

1.3.

Levegőbeszívás módja:...

| 1.4. | Az égéstér típusa/kialakítása:... |
| --- | --- |

1.4.

Az égéstér típusa/kialakítása:...

| 1.5. | Szelepek és nyílások – elrendezés, méret és darabszám:... |
| --- | --- |

1.5.

Szelepek és nyílások – elrendezés, méret és darabszám:...

| 1.6. | Tüzelőanyag-rendszer... |
| --- | --- |

1.6.

Tüzelőanyag-rendszer...

| 1.7. | Motorirányítási rendszerek...
  Azonosító a rajzok számának(számainak) megfelelően:...






  1.7.1. | Töltőlevegő-hűtő rendszer... |
| --- | --- | --- |

1.7.

Motorirányítási rendszerek...

Azonosító a rajzok számának(számainak) megfelelően:...

1.7.1.

Töltőlevegő-hűtő rendszer...

| 1.7.2. | Kipufogógáz-visszavezetés (2):... |
| --- | --- |

1.7.2.

Kipufogógáz-visszavezetés (2):...

| 1.7.3. | Vízbefecskendezés/emulgálás (2):... |
| --- | --- |

1.7.3.

Vízbefecskendezés/emulgálás (2):...

| 1.7.4. | Légbefúvás (2):... |
| --- | --- |

1.7.4.

Légbefúvás (2):...

| 1.8. | Kipufogógáz-utókezelő rendszer (3):...
  Azonos (vagy az alapmotor esetében a legkisebb) arány igazolása a következőre: rendszerkapacitás / löketenkénti tüzelőanyag-szállítás, a ... sz. diagram szerint:... |
| --- | --- |

1.8.

Kipufogógáz-utókezelő rendszer (3):...

Azonos (vagy az alapmotor esetében a legkisebb) arány igazolása a következőre: rendszerkapacitás / löketenkénti tüzelőanyag-szállítás, a ... sz. diagram szerint:...

2.   Motorcsaládok felsorolása

| 2.1. | A motorcsalád neve:... |
| --- | --- |

2.1.

A motorcsalád neve:...

| 2.2. | A motorcsalád motorjainak leírása: | Alapmotor (4) | A motorcsaládba tartozó motorok (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Motortípus | | | | | |
| Hengerek száma | | | | | |
| Névleges fordulatszám (min–1) | | | | | |
| A névleges hasznos teljesítményhez tartozó löketenkénti tüzelőnyag-szállítás (mm3) | | | | | |
| Névleges hasznos teljesítmény (kW) | | | | | |
| A legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszám (min–1) | | | | | |
| Legnagyobb hasznos teljesítmény (kW) | | | | | |
| A legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám (min–1) | | | | | |
| A legnagyobb nyomatékhoz tartozó löketenkénti tüzelőnyag-szállítás (mm3) | | | | | |
| Legnagyobb nyomaték (Nm) | | | | | |
| Alacsony üresjárati fordulatszám (min–1) | | | | | |
| Henger-lökettérfogat (az alapmotor %-ában) | 100 | | | | |

2.2.

A motorcsalád motorjainak leírása:

Alapmotor (4)

A motorcsaládba tartozó motorok (5)

Motortípus

Hengerek száma

Névleges fordulatszám (min–1)

A névleges hasznos teljesítményhez tartozó löketenkénti tüzelőnyag-szállítás (mm3)

Névleges hasznos teljesítmény (kW)

A legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszám (min–1)

Legnagyobb hasznos teljesítmény (kW)

A legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám (min–1)

A legnagyobb nyomatékhoz tartozó löketenkénti tüzelőnyag-szállítás (mm3)

Legnagyobb nyomaték (Nm)

Alacsony üresjárati fordulatszám (min–1)

Henger-lökettérfogat (az alapmotor %-ában)

100

| 2.3. | Ezenkívül a motorcsaládba tartozó minden motortípussal kapcsolatban be kell nyújtani a típusjóváhagyó hatósághoz az 1B. melléklet 3. függelékében előírt információkat. |
| --- | --- |

2.3.

Ezenkívül a motorcsaládba tartozó minden motortípussal kapcsolatban be kell nyújtani a típusjóváhagyó hatósághoz az 1B. melléklet 3. függelékében előírt információkat.

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

(2)  Adja meg a tűrést.

(3)  Ha nem alkalmazandó, n.a.-val kell jelölni.

(4)  További részletekért lásd az 1. függeléket.

(5)  További részletekért lásd a 3. függeléket.

3. függelék

A család motortípusainak alapvető jellemzői

1.   A motor leírása:

1.1.   Gyártó:...

1.2.   A gyártó motorkódja:...

1.3.   Ciklus: négyütemű/kétütemű (1)

1.4.   Furat: ...mm

1.5.   Löket: ...mm

1.6.   A hengerek száma és elrendezése:...

1.7.   A motor hengerűrtartalma: ...cm3

1.8.   Névleges fordulatszám:...

1.9.   A legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám:...

1.10.   Térfogati sűrítési viszony (2):...

1.11.   A gyújtásrendszer leírása:...

1.12.   Az égéstér és a dugattyúfenék rajza(i):...

1.13.   A szívó- és kipufogónyílások legkisebb keresztmetszete:...

1.14.   Hűtőrendszer

1.14.1.   Folyadék

1.14.1.1.   A folyadék fajtája:...

1.14.1.2.   Keringetőszivattyú(k): van(nak)/nincs(enek) (1)

1.14.1.3.   Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (értelemszerűen):...

1.14.1.4.   Hajtási áttétel(ek) (értelemszerűen):...

1.14.2.   Levegő

1.14.2.1.   Ventilátor: van/nincs (1)

1.14.2.2.   Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (értelemszerűen):...

1.14.2.3.   Hajtási áttétel(ek) (értelemszerűen):...

1.15.   A gyártó által megengedett hőmérséklet

1.15.1.   Folyadékhűtés: Legnagyobb kilépő hőmérséklet: ...K

1.15.2.   Léghűtés: Vonatkoztatási pont:...

Legnagyobb hőmérséklet a vonatkoztatási pontban: ...K

1.15.3.   A töltőlevegő legnagyobb hőmérséklete a töltőlevegő-hűtőből való kilépéskor (értelemszerűen): ...K

1.15.4.   A legnagyobb kipufogógáz-hőmérséklet a kipufogócsőnek (-csöveknek) a kipufogócsonk(ok) külső peremével szomszédos pontján: ...K

1.15.5.   A tüzelőanyag hőmérséklete: ...legalább: K

...legfeljebb: K

1.15.6.   A kenőanyag hőmérséklete: ...legalább: K

...legfeljebb: K

1.16.   Feltöltő: van/nincs (1)

1.16.1.   Gyártmány:...

1.16.2.   Típus:...

1.16.3.   A rendszer leírása (például a legnagyobb feltöltőnyomás, feltöltéshatároló szelep, ha van):...

1.16.4.   Töltőlevegő-hűtő: van/nincs (1)

1.17.   Szívórendszer: legnagyobb megengedett szívási nyomásesés névleges motor-fordulatszámnál a motor teljes terhelése mellett: ...kPa

1.18.   Kipufogórendszer: legnagyobb megengedett ellennyomás névleges motor-fordulatszámnál a motor teljes terhelése mellett: ...kPa

2.   Légszennyezés elleni megoldások

2.1.   A forgattyúsházból származó kibocsátások visszavezetésére szolgáló eszköz: van/nincs (1)

2.2.   További légszennyezés-csökkentő berendezések (ha vannak, és ha nem szerepelnek más cím alatt):

2.2.1.   Katalizátor: van/nincs (1)

2.2.1.1.   Gyártmány(ok):...

2.2.1.2.   Típus(ok):...

2.2.1.3.   A katalizátorok és alkatrészek száma:...

2.2.1.4.   A katalizátor(ok) mérete és térfogata:...

2.2.1.5.   A katalitikus reakció típusa:...

2.2.1.6.   Teljes nemesfémtöltet:...

2.2.1.7.   Relatív koncentráció:...

2.2.1.8.   Hordozó (szerkezete és anyaga):...

2.2.1.9.   Cellasűrűség:...

2.2.1.10.   A katalizátor(ok) házának típusa:...

2.2.1.11.   A katalizátor(ok) elhelyezése (helye és a legnagyobb/legkisebb távolsága a motortól):...

2.2.1.12.   Szokásos üzemi tartomány (K)...

2.2.1.13.   Fogyó reagens (ha van):...

2.2.1.13.1.   A katalitikus reakcióhoz szükséges reagens típusa és koncentrációja:...

2.2.1.13.2.   A reagens szokásos üzemi hőmérséklet-tartománya:...

2.2.1.13.3.   Nemzetközi szabvány (ha van):...

2.2.1.14.   NOX-érzékelő: van/nincs (1)

2.2.2.   Oxigénérzékelő: van/nincs (1)

2.2.2.1.   Gyártmány(ok):...

2.2.2.2.   Típus:...

2.2.2.3.   Hely:...

2.2.3.   Légbefúvás: van/nincs (1)

2.2.3.1.   Típus (rezgőszelep, levegőszivattyú stb.):...

2.2.4.   Kipufogógáz-visszavezetés: van/nincs (1)

2.2.4.1.   Jellemzők (hűtött/nem hűtött, magas/alacsony nyomás stb.):...

2.2.5.   Részecskecsapda: van/nincs (1)

2.2.5.1.   A részecskecsapda mérete és térfogata:...

2.2.5.2.   A részecskecsapda típusa és kialakítása:...

2.2.5.3.   Elhelyezés (helye és a legnagyobb/legkisebb távolsága a motortól):...

2.2.5.4.   A regenerálás módja vagy rendszere, leírás, illetve rajz:...

2.2.5.5.   Szokásos üzemi hőmérséklet- (K) és nyomástartomány (kPa):...

2.2.6.   Egyéb rendszerek: vannak/nincsenek (1)

2.2.6.1.   Leírás és működés:...

3.   Tüzelőanyag-ellátás

3.1.   Tápszivattyú

Nyomás (2), illetve jelleggörbe: ...kPa

3.2.   Befecskendező rendszer

3.2.1.   Szivattyú

3.2.1.1.   Gyártmány(ok):...

3.2.1.2.   Típus(ok):...

3.2.1.3.   A szivattyú teljesítménye: ...mm3 löketenként (2), illetve munkaütemenként ...min–1 fordulatszámon teljes befecskendezésnél, illetve a jelleggörbével ábrázolva.

Mérési módszer: motoron/szivattyúpróbapadon (1)

3.2.1.4.   Előbefecskendezés:

3.2.1.4.1.   Előbefecskendezési jelleggörbe (2):...

3.2.1.4.2.   Vezérlés (2):...

3.2.2.   Befecskendező csövek

3.2.2.1.   Hossz: ...mm

3.2.2.2.   Belső átmérő: ...mm

3.2.3.   Befecskendező(k)

3.2.3.1.   Gyártmány(ok):...

3.2.3.2.   Típus(ok):...

3.2.3.3.   Kezdeti nyomás (2) vagy jelleggörbe: ...kPa

3.2.4.   Fordulatszám-szabályozó

3.2.4.1.   Gyártmány(ok):...

3.2.4.2.   Típus(ok):...

3.2.4.3.   Az a fordulatszám, amelynél teljes terhelés mellett a leszabályozás megkezdődik (2): ...min–1

3.2.4.4.   Terhelés nélküli legnagyobb fordulatszám (2): ...min–1

3.2.4.5.   Üresjárati fordulatszám (2): ...min–1

3.3.   Hidegindító rendszer:

3.3.1.   Gyártmány(ok):...

3.3.2.   Típus(ok):...

3.3.3.   Leírás...

4.   Fenntartva

5.   Szelepvezérlés

5.1.   A legnagyobb szelepnyitás és a nyitási és zárási szögek a holtponthoz képest, illetve ezzel egyenértékű adatok:...

5.2.   Referencia- és/vagy beállítási tartományok (1)

5.3.   Változtatható szelepvezérlő rendszer (ha alkalmazható, és ahol szívó- és/vagy kipufogószelep van) (1)

5.3.1.   Típus: folytonos vagy kétállásos (1)

5.3.2.   Bütyökállítási szög:...

6.   Fenntartva

7.   Fenntartva

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

(2)  Adja meg a tűrést.

---

1B. MELLÉKLET

A MOTORCSALÁD JELLEMZŐI ÉS AZ ALAPMOTOR KIVÁLASZTÁSA

1.   A MOTORCSALÁDOT MEGHATÁROZÓ PARAMÉTEREK

1.1.   Általános előírások

Egy motorcsaládot a tervezési paraméterek jellemeznek. Ezeknek közöseknek kell lenniük a motorcsalád minden motorjára. A motor gyártója határozhatja meg, hogy melyik motor tartozik a motorcsaládba, mindaddig, amíg a motorcsaládba tartozásnak az 1.3. szakaszban felsorolt kritériumai teljesülnek. A motorcsaládot a típusjóváhagyó hatóság hagyja jóvá. A gyártónak meg kell adnia a típusjóváhagyó hatóság számára a motorcsaládba tartozó motorok kibocsátásaira vonatkozó információkat.

1.2.   Különleges esetek

1.2.1.   Kölcsönhatás az egyes paraméterek között

Néhány esetben a paraméterek kölcsönhatásba léphetnek egymással, ami hatással lehet a kibocsátásokra is. Ezeket a kölcsönhatásokat figyelembe kell venni annak érdekében, hogy egy motorcsaládba csak hasonló kipufogógáz-kibocsátási jellemzőkkel rendelkező motorok kerüljenek. Az ilyen eseteket a gyártónak meg kell határoznia, és tájékoztatnia kell róluk a típusjóváhagyó hatóságot. Ezeket azután figyelembe kell venni új motorcsalád kialakítási kritériumaként.

1.2.2.   A kibocsátásokra jelentős hatást gyakoroló berendezések vagy funkciók

Az 1.3. szakaszban nem szereplő, a kibocsátásra jelentős hatást gyakorló berendezéseket vagy funkciókat a gyártónak meg kell határoznia a helyes műszaki gyakorlat alapján, és ezekről tájékoztatnia kell a típusjóváhagyó hatóságot. Ezeket azután figyelembe kell venni új motorcsalád kialakítási kritériumaként.

1.2.3.   További kritériumok

Az 1.3. szakaszban felsorolt paraméterek mellett a gyártó további kritériumokat is bevezethet korlátozottabb méretű motorcsaládok meghatározása céljából. Ezek a paraméterek nem feltétlenül befolyásolják a kibocsátásokat.

1.3.   A motorcsaládot meghatározó paraméterek

1.3.1.   Munkaciklus:

| a) | kétütemű ciklus; |
| --- | --- |

a)

kétütemű ciklus;

| b) | négyütemű ciklus; |
| --- | --- |

b)

négyütemű ciklus;

| c) | forgómotor; |
| --- | --- |

c)

forgómotor;

| d) | egyebek. |
| --- | --- |

d)

egyebek.

1.3.2.   A hengerek elrendezése

1.3.2.1.   A hengerek elhelyezkedése a motorblokkban:

| a) | V; |
| --- | --- |

a)

V;

| b) | soros; |
| --- | --- |

b)

soros;

| c) | radiális; |
| --- | --- |

c)

radiális;

| d) | más (F, W stb.) |
| --- | --- |

d)

más (F, W stb.)

1.3.2.2.   A hengerek relatív elhelyezkedése

Az ugyanolyan motorblokkal rendelkező motorok akkor tartozhatnak egy családba, ha a furatközpontok távolságai megegyeznek.

1.3.3.   Fő hűtőközeg:

| a) | levegő; |
| --- | --- |

a)

levegő;

| b) | víz; |
| --- | --- |

b)

víz;

| c) | olaj; |
| --- | --- |

c)

olaj;

1.3.4.   Az egyes hengerek lökettérfogata

A hengerenként legalább 0,75 dm3 lökettérfogatú motorok esetében a motorcsaládon belüli legnagyobb lökettérfogat 85 és 100 %-a között.

A hengerenként 0,75 dm3-nél kisebb lökettérfogatú motorok esetében a motorcsaládon belüli legnagyobb lökettérfogat 70 és 100 %-a között.

1.3.5.   Levegőbeszívás módja:

| a) | feltöltés nélküli; |
| --- | --- |

a)

feltöltés nélküli;

| b) | feltöltéses; |
| --- | --- |

b)

feltöltéses;

| c) | feltöltéses, töltőlevegő-hűtéssel. |
| --- | --- |

c)

feltöltéses, töltőlevegő-hűtéssel.

1.3.6.   Az égéstér típusa/kialakítása:

| a) | nyitott; |
| --- | --- |

a)

nyitott;

| b) | osztott; |
| --- | --- |

b)

osztott;

| c) | más típusú. |
| --- | --- |

c)

más típusú.

1.3.7.   Szelepek és nyílások:

| a) | elrendezés; |
| --- | --- |

a)

elrendezés;

| b) | szelepek száma hengerenként. |
| --- | --- |

b)

szelepek száma hengerenként.

1.3.8.   A tüzelőanyag-adagolás típusa

| a) | szivattyú és (nagy nyomású) vezeték, valamint befecskendező; |
| --- | --- |

a)

szivattyú és (nagy nyomású) vezeték, valamint befecskendező;

| b) | beépített vagy elosztó szivattyú; |
| --- | --- |

b)

beépített vagy elosztó szivattyú;

| c) | befecskendező egység; |
| --- | --- |

c)

befecskendező egység;

| d) | közös nyomócső. |
| --- | --- |

d)

közös nyomócső.

1.3.9.   Egyéb berendezések:

| a) | kipufogógáz-visszavezetés (EGR); |
| --- | --- |

a)

kipufogógáz-visszavezetés (EGR);

| b) | vízbefecskendezés; |
| --- | --- |

b)

vízbefecskendezés;

| c) | légbefúvás; |
| --- | --- |

c)

légbefúvás;

| d) | egyebek. |
| --- | --- |

d)

egyebek.

1.3.10.   Elektronikus vezérlési stratégia

A motorcsaládot illetően meghatározó paraméter, hogy van-e a motorhoz elektronikus vezérlőegység.

Elektronikus vezérlésű motorok esetében a gyártónak be kell nyújtania azokat a műszaki információkat, amelyek ismertetik az egy családba tartozó motorok csoportosítását, vagyis azokat az indokokat, amelyek alapján ezek a motorok várhatóan azonos kibocsátási előírásokat teljesítenek.

Az elektronikus fordulatszám-szabályozás miatt nem kell az adott motort a mechanikus fordulatszám-szabályozásútól eltérő családba tartozónak tekinteni Az elektronikus meghajtású motorokat csak a tüzelőanyag-befecskendezés, pl. a vezérlés, a nyomás, a befecskendezési mennyiségszabályozás stb. tekintetében kell elkülöníteni a mechanikus meghajtásúaktól.

1.3.11.   Kipufogógáz-utókezelő rendszerek

A következő berendezések funkciója és kombinációi az egy motorcsaládba tartozás kritériumaiként tekintendők:

| a) | oxidációs katalizátor; |
| --- | --- |

a)

oxidációs katalizátor;

| b) | NOx-mentesítő rendszer az NOx szelektív csökkentésével (redukálószer hozzáadása); |
| --- | --- |

b)

NOx-mentesítő rendszer az NOx szelektív csökkentésével (redukálószer hozzáadása);

| c) | egyéb NOx-mentesítő rendszerek; |
| --- | --- |

c)

egyéb NOx-mentesítő rendszerek;

| d) | részecskecsapda passzív regenerálással; |
| --- | --- |

d)

részecskecsapda passzív regenerálással;

| e) | részecskecsapda aktív regenerálással; |
| --- | --- |

e)

részecskecsapda aktív regenerálással;

| f) | egyéb részecskecsapdák; |
| --- | --- |

f)

egyéb részecskecsapdák;

| g) | egyéb rendszerek. |
| --- | --- |

g)

egyéb rendszerek.

Ha egy motor utókezelő rendszer nélkül kapott tanúsítványt – függetlenül attól, hogy alapmotorként vagy egy motorcsalád tagjaként –, akkor ez a motor, ha felszerelik oxidációs katalizátorral (nem részecskecsapdával), tartozhat ugyanabba a motorcsaládba, amennyiben a használt tüzelőanyag jellemzői változatlanok maradnak.

Ha a motorhoz használandó tüzelőanyagnak különleges jellemzőkkel kell rendelkeznie (például a részecskecsapdák miatt különleges adalékanyagokat kell adni a tüzelőanyaghoz a regenerálás biztosítása céljából), akkor a gyártó által megadott műszaki információk alapján kell eldönteni, hogy a motor ugyanabba a motorcsaládba tartozhat-e. Ezeknek az információknak igazolniuk kell, hogy az utókezelővel felszerelt motor várható kibocsátása ugyanazoknak a határértékeknek felel meg, mint az utókezelő nélküli motoré.

Ha egy motor utókezelő rendszerrel kapott tanúsítványt – függetlenül attól, hogy alapmotorként vagy egy motorcsalád tagjaként –, úgy, hogy az alapmotor ugyanolyan utókezelő rendszerrel volt felszerelve, akkor ez a motor utókezelő rendszer nélkül nem kerülhet ugyanabba a motorcsaládba.

2.   AZ ALAPMOTOR KIVÁLASZTÁSA

| 2.1. | A motorcsaládból az alapmotor kiválasztásának elsődleges kritériuma, hogy melyik motor esetében a legnagyobb a löketenkénti tüzelőanyag-szállítás a gyártó által megadott legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszámon. Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges kritériumnak, akkor az alapmotor kiválasztásának másodlagos kritériuma a legnagyobb löketenkénti tüzelőanyag-szállítás a névleges fordulatszámon. Bizonyos esetekben a jóváhagyó hatóság úgy ítélheti meg, hogy a motorcsalád legrosszabb károsanyag-kibocsátását egy másik motor vizsgálata jellemezheti a legjobban. Így a jóváhagyó hatóság egy második motort is kiválaszthat a vizsgálathoz olyan tulajdonságok alapján, amelyekből arra lehet következtetni, hogy a család motorjai közül ennek lehet a legnagyobb a szennyezőanyag-kibocsátása. |
| --- | --- |

2.1.

A motorcsaládból az alapmotor kiválasztásának elsődleges kritériuma, hogy melyik motor esetében a legnagyobb a löketenkénti tüzelőanyag-szállítás a gyártó által megadott legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszámon. Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges kritériumnak, akkor az alapmotor kiválasztásának másodlagos kritériuma a legnagyobb löketenkénti tüzelőanyag-szállítás a névleges fordulatszámon. Bizonyos esetekben a jóváhagyó hatóság úgy ítélheti meg, hogy a motorcsalád legrosszabb károsanyag-kibocsátását egy másik motor vizsgálata jellemezheti a legjobban. Így a jóváhagyó hatóság egy második motort is kiválaszthat a vizsgálathoz olyan tulajdonságok alapján, amelyekből arra lehet következtetni, hogy a család motorjai közül ennek lehet a legnagyobb a szennyezőanyag-kibocsátása.

| 2.2. | Ha a motorcsaládba tartozó motorok olyan más változó tulajdonságokkal is rendelkeznek, amelyekről feltételezhető, hogy hatással vannak a kipufogógáz-kibocsátásra, ezeket a tulajdonságokat is meg kell határozni és figyelembe kell venni az alapmotor kiválasztásánál. |
| --- | --- |

2.2.

Ha a motorcsaládba tartozó motorok olyan más változó tulajdonságokkal is rendelkeznek, amelyekről feltételezhető, hogy hatással vannak a kipufogógáz-kibocsátásra, ezeket a tulajdonságokat is meg kell határozni és figyelembe kell venni az alapmotor kiválasztásánál.

---

2. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(legnagyobb formátum: A4 (210 x 297 mm))

Image

1. függelék

A kompressziós gyújtású motorokra vonatkozó vizsgálati jegyzőkönyv

Vizsgálati eredmények
   (1)

A vizsgált motorra vonatkozó információk

A motor típusa: ...

Motorazonosító szám: ...

1.   A vizsgálat végrehajtására vonatkozó információk:

1.1.   A vizsgálathoz használt referencia-tüzelőanyag

1.1.1.   Cetánszám: ...

1.1.2.   Kéntartalom: ...

1.1.3.   Sűrűség: ...

1.2.   Kenőanyag

1.2.1.   Gyártmány(ok): ...

1.2.2.   Típus(ok): ...

(ha a kenőanyag és a tüzelőanyag keverve van, meg kell adni az olaj százalékos arányát)

1.3.   A motor által hajtott berendezés (ha van ilyen)

1.3.1.   Felsorolás és azonosító adatok: ...

1.3.2.   A jelzett motorfordulatszámokon felvett teljesítmény (a gyártó által meghatározottak szerint):

| | A motor által meghajtott berendezés által különböző fordulatszámokon felvett összes teljesítmény (2)
   (3), a 7. melléklet figyelembevételével |
| --- | --- |
| Berendezés | Közbenső fordulatszám
  (adott esetben) | A legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszám
  (ha eltér a névleges értéktől) | Névleges fordulatszám (4) |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Összesen: | | | |

A motor által meghajtott berendezés által különböző fordulatszámokon felvett összes teljesítmény (2)
   (3), a 7. melléklet figyelembevételével

Berendezés

Közbenső fordulatszám

(adott esetben)

A legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszám

(ha eltér a névleges értéktől)

Névleges fordulatszám (4)

Összesen:

1.4.   A motor teljesítménye

1.4.1.   A motor fordulatszáma

Üresjárat: ...min–1

Közbenső fordulatszám: ...min–1

Legnagyobb teljesítmény: ...min–1

Névleges (5): ... min–1

1.4.2.   Motorteljesítmény (6)

| | A teljesítmény beállítása (kW) különböző motorfordulatszámok mellett |
| --- | --- |
| Feltétel | Közbenső fordulatszám
  (adott esetben) | A legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszám
  (ha eltér a névleges értéktől) | Névleges fordulatszám (7) |
| A megadott vizsgálati fordulatszámon mért legnagyobb teljesítmény (kW) (a) | | | |
| A motor által meghajtott berendezés által felvett összes teljesítmény e függelék 1.3.2. szakasza szerint, figyelembe véve a 7. mellékletet (kW) (b) | | | |
| A motor hasznos teljesítménye a 2.1.49. szakasz szerint (kW) (c) | | | |
| | | | |

A teljesítmény beállítása (kW) különböző motorfordulatszámok mellett

Feltétel

Közbenső fordulatszám

(adott esetben)

A legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszám

(ha eltér a névleges értéktől)

Névleges fordulatszám (7)

A megadott vizsgálati fordulatszámon mért legnagyobb teljesítmény (kW) (a)

A motor által meghajtott berendezés által felvett összes teljesítmény e függelék 1.3.2. szakasza szerint, figyelembe véve a 7. mellékletet (kW) (b)

A motor hasznos teljesítménye a 2.1.49. szakasz szerint (kW) (c)

Formula

2.   Az NRSC-vizsgálat végrehajtására vonatkozó információk:

2.1.   A fékpad beállítása (kW)

| | A fékpad beállítása (kW) különböző motorfordulatszámokon |
| --- | --- |
| Százalékos terhelés | Közbenső fordulatszám (adott esetben) | Névleges fordulatszám (7) |
| 10 (adott esetben) | | |
| 25 (adott esetben) | | |
| 50 | | |
| 75 | | |
| 100 | | |

A fékpad beállítása (kW) különböző motorfordulatszámokon

Százalékos terhelés

Közbenső fordulatszám (adott esetben)

Névleges fordulatszám (7)

10 (adott esetben)

25 (adott esetben)

50

75

100

2.2.   A motor/alapmotor kibocsátási eredményei (8)

Romlási tényező (DF): számításon alapuló/rögzített (8)

Az alábbi táblázatban adja meg a romlási tényezők értékét és a kibocsátási eredményeket (7):

| NRSC-vizsgálat |
| --- |
| DF
  mult/add (8) | CO | HC | NOx | PM | |
| | | | |
| Kibocsátás | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | CO2 (g/kWh) |
| Vizsgálati eredmény | | | | | |
| Végleges vizsgálati eredmény romlási tényezővel | | | | | |

NRSC-vizsgálat

DF

mult/add (8)

CO

HC

NOx

PM

Kibocsátás

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

CO2 (g/kWh)

Vizsgálati eredmény

Végleges vizsgálati eredmény romlási tényezővel

| Kiegészítő vizsgálati pontok az ellenőrzési tartományban (adott esetben) |
| --- |
| Kibocsátás a vizsgálati ponton | A motor fordulatszáma | Terhelés (%) | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) |
| 1. vizsgálati eredmény | | | | | | |
| 2. vizsgálati eredmény | | | | | | |
| 3. vizsgálati eredmény | | | | | | |

Kiegészítő vizsgálati pontok az ellenőrzési tartományban (adott esetben)

Kibocsátás a vizsgálati ponton

A motor fordulatszáma

Terhelés (%)

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

1. vizsgálati eredmény

2. vizsgálati eredmény

3. vizsgálati eredmény

2.3.   Az NRSC-vizsgálat során használt mintavevő rendszer:

2.3.1.   Gáznemű kibocsátások (9): ...

2.3.2.   PM (9): ...

2.3.2.1.   Módszer (8): egy/több szűrő

3.   Az NRTC-vizsgálat végrehajtására vonatkozó információk (adott esetben) (10):

3.1.   A motor/alapmotor (8) kibocsátási eredményei

Romlási tényező (DF): számításon alapuló/rögzített (8)

Az alábbi táblázatban adja meg a romlási tényezők értékét és a kibocsátási eredményeket (9):

A Q és R teljesítménysávba tartozó motorok esetében meg kell adni a regenerálásra vonatkozó adatokat.

| NRTC-vizsgálat |
| --- |
| DF
  mult/add (8) | CO | HC | NOx | | PM | |
| | | | | |
| Kibocsátások | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) |
| Hidegindítás | | | | | |
| Kibocsátások | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | CO2 (g/kWh) |
| Melegindítás regenerálás nélkül | | | | | | |
| Melegindítás regenerálással (8) | | | | | | |
| k
  r,u (mult/add) (8)

  k
  r,d (mult/add) (8) | | | | | |
| Súlyozott vizsgálati eredmény | | | | | |
| Végleges vizsgálati eredmény romlási tényezővel | | | | | |

NRTC-vizsgálat

DF

mult/add (8)

CO

HC

NOx

PM

Kibocsátások

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

Hidegindítás

Kibocsátások

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

CO2 (g/kWh)

Melegindítás regenerálás nélkül

Melegindítás regenerálással (8)

k
  r,u (mult/add) (8)

k
  r,d (mult/add) (8)

Súlyozott vizsgálati eredmény

Végleges vizsgálati eredmény romlási tényezővel

Ciklusmunka regenerálás nélküli melegindítás esetén kWh

3.2.   Az NRTC-vizsgálat során használt mintavevő rendszer:

Gáznemű kibocsátások (9): ...

PM (9): ...

Módszer (8): egy/több szűrő

---

(1)  Több alapmotor esetén a következő adatokat mindegyikre meg kell adni.

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

(3)  Nem haladhatja meg a vizsgálat alatt mért teljesítmény 10 százalékát.

(4)  A normált fordulatszámérték 100 %-ának megfelelő motorfordulatszámhoz tartozó értékeket kell beírni, ha az NRSC-vizsgálat ezen a fordulatszámon történik.

(5)  A normált fordulatszámérték 100 %-ának megfelelő motorfordulatszámot kell beírni, ha az NRSC-vizsgálat ezen a fordulatszámon történik.

(6)  A 2.1.49. szakasz szerint mért, korrekció nélküli teljesítmény.

(7)  A normált fordulatszámérték 100 %-ának megfelelő motorfordulatszámhoz tartozó értékeket kell beírni helyette, ha az NRSC-vizsgálat ezen a fordulatszámon történik.

(8)  A nem kívánt rész törlendő.

(9)  A 4A. mellékletben vagy adott esetben a 4. függelékben vagy a 4B. melléklet 9. szakaszában meghatározott, alkalmazott rendszer ábrájának számát kell megadni.

(10)  Több alapmotor esetében minden motor adatait meg kell adni.

---

3. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

A. minta

(Lásd ezen előírás 4.4. szakaszát)

Image

a = legalább 8 mm

A motoron elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott motortípust (az F teljesítménysávnak megfelelő szinten változó fordulatszámú motorként, amint azt az „A” betű jelzi) a 96. sz. előírás szerint hagyták jóvá Hollandiában (E4) a 031857 számon. A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a 96. sz. előírás a jóváhagyás idején már módosított formájában volt hatályban (tartalmazta a 03. módosítássorozatot).

B. minta

(Lásd ezen előírás 4.5. szakaszát)

Image

a = legalább 8 mm

A motoron elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott motortípust (az F teljesítménysávnak megfelelő szinten változó fordulatszámú motorként, amint azt az „A” betű jelzi) a 96. sz. és a 120. sz. előírás szerint hagyták jóvá Hollandiában (E4). A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a 96. sz. előírás a jóváhagyás idején már módosított formájában volt hatályban (tartalmazta a 03. módosítássorozatot), a 120. sz. előírás pedig eredeti formájában volt hatályban.

---

4A. MELLÉKLET

A GÁZNEMŰ ÉS SZILÁRD SZENNYEZŐANYAG-KIBOCSÁTÁS MEGHATÁROZÁSÁNAK MÓDSZERE

1.   BEVEZETÉS

1.1.   E melléklet a vizsgált motor által kibocsátott gáznemű és szilárd szennyező anyagok mennyiségének meghatározására szolgáló módszert írja le.

A következő vizsgálati ciklusok alkalmazandók:

| | A berendezés specifikációjának megfelelő NRSC (nem közúti állandósult állapotú ciklus), amelyet a szén-monoxidnak, a szénhidrogéneknek, a nitrogén-oxidoknak és a részecskéknek az ezen előírás 1.1., 1.2., illetve 1.3. szakaszában leírt motorok általi kibocsátásának méréséhez kell használni, minden teljesítménysáv esetében, a berendezés specifikációjának megfelelő NRTC (nem közúti átmeneti állapotú (tranziens) ciklus), amelyet a szén-monoxidnak, a szénhidrogéneknek, a nitrogén-oxidoknak és a részecskéknek az ezen előírás 1.1. és 1.2. szakaszában leírt motorok általi kibocsátásának méréséhez kell használni, az L teljesítménysáv és az afölötti teljesítménysávok esetében. |
| --- | --- |

A berendezés specifikációjának megfelelő NRSC (nem közúti állandósult állapotú ciklus), amelyet a szén-monoxidnak, a szénhidrogéneknek, a nitrogén-oxidoknak és a részecskéknek az ezen előírás 1.1., 1.2., illetve 1.3. szakaszában leírt motorok általi kibocsátásának méréséhez kell használni, minden teljesítménysáv esetében, a berendezés specifikációjának megfelelő NRTC (nem közúti átmeneti állapotú (tranziens) ciklus), amelyet a szén-monoxidnak, a szénhidrogéneknek, a nitrogén-oxidoknak és a részecskéknek az ezen előírás 1.1. és 1.2. szakaszában leírt motorok általi kibocsátásának méréséhez kell használni, az L teljesítménysáv és az afölötti teljesítménysávok esetében.

| | A vizsgálatra átadott motor által kibocsátott gáznemű és szilárd szennyező anyagok mennyiségét a 4A. melléklet 4. függelékében leírt módszerekkel kell mérni. |
| --- | --- |

A vizsgálatra átadott motor által kibocsátott gáznemű és szilárd szennyező anyagok mennyiségét a 4A. melléklet 4. függelékében leírt módszerekkel kell mérni.

| | Más rendszerek vagy gázelemző készülékek is elfogadhatók, ha azok a következő referenciarendszerek eredményeivel egyenértékű eredményeket adnak:






  a) | a hígítatlan kipufogógázban a gáznemű szennyező anyagok mérésére a 4A. melléklet 4. függelékének 2. ábráján látható rendszer; |
| --- | --- | --- |

Más rendszerek vagy gázelemző készülékek is elfogadhatók, ha azok a következő referenciarendszerek eredményeivel egyenértékű eredményeket adnak:

a)

a hígítatlan kipufogógázban a gáznemű szennyező anyagok mérésére a 4A. melléklet 4. függelékének 2. ábráján látható rendszer;

| b) | teljes áramú hígítórendszer hígított kipufogógázában a gáznemű szennyező anyagok mérésére a 4A. melléklet 4. függelékének 3. ábráján látható rendszer; |
| --- | --- |

b)

teljes áramú hígítórendszer hígított kipufogógázában a gáznemű szennyező anyagok mérésére a 4A. melléklet 4. függelékének 3. ábráján látható rendszer;

| c) | a részecskekibocsátás mérésére a teljes áramú hígítórendszer, amely minden üzemmódban külön szűrővel működik, és a 4A. melléklet 4. függelékének 13. ábráján látható |
| --- | --- |

c)

a részecskekibocsátás mérésére a teljes áramú hígítórendszer, amely minden üzemmódban külön szűrővel működik, és a 4A. melléklet 4. függelékének 13. ábráján látható

| | A rendszerek egyenértékűségének megállapítását a szóban forgó rendszer és a fenti referencia-rendszer(ek) közötti, hét (vagy több) mintapárral végzett korrelációs vizsgálatra kell alapozni. |
| --- | --- |

A rendszerek egyenértékűségének megállapítását a szóban forgó rendszer és a fenti referencia-rendszer(ek) közötti, hét (vagy több) mintapárral végzett korrelációs vizsgálatra kell alapozni.

| | Az egyenértékűség feltétele a súlyozott ciklusonkénti szennyezőanyag-kibocsátás átlagértékeinek ±5 %-on belüli megegyezése. Ehhez a 4A. melléklet 3.6.1. szakaszában leírt ciklust kell használni. |
| --- | --- |

Az egyenértékűség feltétele a súlyozott ciklusonkénti szennyezőanyag-kibocsátás átlagértékeinek ±5 %-on belüli megegyezése. Ehhez a 4A. melléklet 3.6.1. szakaszában leírt ciklust kell használni.

| | Ahhoz, hogy az előírásba új rendszert lehessen felvenni, az egyenértékűség megállapítását az ISO 5725 szabványban leírt megismételhetőségi és reprodukálhatósági számításra kell alapozni. |
| --- | --- |

Ahhoz, hogy az előírásba új rendszert lehessen felvenni, az egyenértékűség megállapítását az ISO 5725 szabványban leírt megismételhetőségi és reprodukálhatósági számításra kell alapozni.

1.2.   A vizsgálatot próbapadra szerelt és motorfékpaddal összekapcsolt motoron kell elvégezni.

1.3.   Mérési alapelv:

A motor mérendő kipufogógáz-kibocsátása a gáznemű összetevőket (szén-monoxid, összes szénhidrogén és nitrogén-oxid) és a részecskéket foglalja magában. A szén-dioxidot emellett gyakran használják indikátorgázként a részleges vagy teljes áramú hígítórendszerek hígítási arányának meghatározására. A helyes műszaki gyakorlat szerint ajánlatos a szén-dioxid általános mérése a próbajáratás alatti mérési problémák felderítésére.

1.3.1.   NRSC-vizsgálat:

Az üzemeltetési körülmények előre meghatározott sorozata alatt, felmelegített motorral, a fenti kipufogógáz-kibocsátási mennyiségeket a hígítatlan kipufogógázból vett minta segítségével folyamatosan kell vizsgálni. A vizsgálati ciklus számos fordulatszám- és nyomaték- (terhelési) üzemállapotból áll, amelyek lefedik a dízelmotorok jellemző üzemi tartományát. Valamennyi üzemállapot során meg kell határozni minden egyes gáznemű szennyező anyag koncentrációját, a kipufogógáz-áramot és a kimenő teljesítményt is, és a mért értékeket súlyozni kell (vagy a súlyozó tényezők vagy a mintavételi idő alapján. A részecskemintát kondicionált külső levegővel fel kell hígítani. A teljes vizsgálati eljárás során egy mintát kell venni, és megfelelő szűrőkön el kell különíteni.

Alternatív megoldásként különálló vizsgálati ciklusok esetén külön szűrökön is lehet mintát venni, minden egyes üzemállapot esetén egyet, és a ciklustól függően súlyozott eredményeket számítással kell meghatározni.

Minden egyes szennyező anyag kilowattóránként kibocsátott, grammban kifejezett mennyiségét az e melléklet 3. függelékében leírtak szerint kell kiszámítani.

1.3.2.   NRTC-vizsgálat:

Az előírt átmeneti vizsgálati ciklust, amely kifejezetten a nem közúti gépekbe épített dízelmotorok üzemeltetési körülményein alapul, kétszer kell elvégezni:

| a) | először (hidegindítás), miután a motor elérte a szobahőmérsékletet, a motorhűtő közeg és az olaj, az utókezelő rendszerek és minden motorvezérlő segédberendezés hőmérséklete pedig 20 és 30 °C között stabilizálódott; |
| --- | --- |

a)

először (hidegindítás), miután a motor elérte a szobahőmérsékletet, a motorhűtő közeg és az olaj, az utókezelő rendszerek és minden motorvezérlő segédberendezés hőmérséklete pedig 20 és 30 °C között stabilizálódott;

| b) | másodszor (melegindítás) egy húszperces melegen tartás után, amelyet közvetlenül a hidegindítási ciklus befejezése után kell kezdeni. |
| --- | --- |

b)

másodszor (melegindítás) egy húszperces melegen tartás után, amelyet közvetlenül a hidegindítási ciklus befejezése után kell kezdeni.

E vizsgálatsorozat során a fenti szennyező anyagokat kell vizsgálni. A vizsgálatsorozat a motor természetes lehűlését vagy kényszerhűtését követő hidegindítási ciklusból, melegen tartásból és egy melegindításból áll, és az összetett kibocsátás kiszámítására szolgál. A motorfékpadtól kapott tényleges nyomaték- és fordulatszámjeleket használva integrálni kell a teljesítményt a ciklus idejének figyelembevételével, ami a motornak a ciklus alatt végzett munkáját adja. A gáznemű összetevők koncentrációját a ciklus során a következő módszerek valamelyikével kell meghatározni: vagy a hígítatlan kipufogógázban a gázelemző készüléktől kapott jel integrálásával e melléklet 3. függeléke szerint, vagy a CVS teljes áramú hígítórendszer hígított kipufogógázában mért koncentráció integrálásával, vagy e melléklet 3. függeléke szerinti zsákos mintavétellel. A részecskék méréséhez a hígított kipufogógázból kell arányos mintát venni egy speciális szűrővel, akár részáramú, akár teljes áramú hígítás mellett. A szennyező anyagok kibocsátott tömegének kiszámításához meg kell határozni – a használt módszertől függően – a hígított vagy hígítatlan kipufogógáz-áramot a ciklus során. Mivel az egyes szennyező anyagok mennyiségét kilowattóránként kibocsátott grammban kell kifejezni, a kibocsátott tömegértékeket a motor munkavégzéséhez kell viszonyítani.

A szennyezőanyag-kibocsátásokat (g/kWh) mind a hideg-, mind a melegindítási ciklusok során meg kell mérni. Az összetett súlyozott kibocsátások kiszámításában a hidegindításos eredményeket 10 %-os, a melegindításos eredményeket 90 %-os súllyal kell figyelembe venni. A súlyozott összetett eredményeknek meg kell felelniük a határértékeknek.

1.4.   A vizsgálati paraméterek jelölései

| Jelölés | Mértékegység | Fogalom |
| --- | --- | --- |
| Ap | m2 | az izokinetikus mintavevő szonda keresztmetszeti területe |
| AT | m2 | a kipufogócső keresztmetszeti területe |
| aver | | súlyozott átlagos értékek: |
| | m3/h | térfogatáram; |
| | kg/h | tömegáram; |
| | g/kWh | fajlagos kibocsátás. |
| α | — | tüzelőanyag hidrogén-szén aránya |
| C1 | — | C1-egyenértékű szénhidrogén |
| conc | ppm Vol % | koncentráció (az összetevőt jelölő indexszel) |
| concc | ppm Vol % | háttérkorrekciós koncentráció |
| concd | ppm Vol % | a hígítólevegő koncentrációja |
| DF | — | hígítási tényező |
| fa | — | laboratóriumi légköri tényező |
| FFH | — | a hidrogén-szén arány nedves koncentrációjának a száraz koncentrációkból történő kiszámításához használt tüzelőanyag-specifikus tényező |
| GAIRW | kg/h | a beszívott levegő tömegárama nedves alapon |
| GAIRD | kg/h | a beszívott levegő tömegárama száraz alapon |
| GDILW | kg/h | a hígítólevegő tömegárama nedves alapon |
| GEDFW | kg/h | az egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| GEXHW | kg/h | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| GFUEL | kg/h | tüzelőanyag tömegárama |
| GTOTW | kg/h | hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| HREF | g/kg | az abszolút páratartalom referenciaértéke (10,71 g/kg) az NOx és a részecskék páratartalom-korrekciós tényezőinek kiszámításához |
| Ha | g/kg | a beszívott levegő abszolút páratartalma |
| Hd | g/kg | a hígítólevegő abszolút páratartalma |
| i | — | egyedi üzemmódot jelölő alsó index |
| KH | — | az NOx páratartalom-korrekciós tényezője |
| Kp | — | a részecskék páratartalom-korrekciós tényezője |
| KW,a | — | a beszívott levegő száraz-nedves korrekciós tényezője |
| KW,d | — | a hígítólevegő száraz-nedves korrekciós tényezője |
| KW,e | — | a hígított kipufogógáz száraz-nedves korrekciós tényezője |
| KW,r | — | a hígítatlan kipufogógáz száraz-nedves korrekciós tényezője |
| L | % | a vizsgálati fordulatszámon mért nyomaték százalékos aránya a legnagyobb nyomatékhoz képest |
| mass | g/h | a kibocsátási tömegáramot jelző alsó index |
| MDIL | kg | a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígítólevegő-minta tömege |
| MSAM | kg | a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege |
| Md | mg | a hígítólevegőből összegyűjtött részecskeminta tömege |
| Mf | mg | az összegyűjtött részecskeminta tömege |
| pa | kPa | a motor beszívott levegőjének telített gőznyomása (ISO 3046 psy = PSY vizsgálati környezet) |
| pB | kPa | teljes légköri nyomás (ISO 3046: Px = PX helyszíni környezeti teljes nyomás; Py = PY vizsgálati környezeti teljes nyomás). |
| pd | kPa | a hígítólevegő telített gőznyomása |
| ps | kPa | száraz légköri nyomás |
| P | kW | korrigálatlan fékpadi teljesítmény |
| PAE | kW | a vizsgálat során felszerelt, ezen előírás 2.1.49. szakasza által szükségessé nem tett segédberendezések által felvett összes bejelentett teljesítmény |
| PM | kW | a vizsgálati fordulatszámon a vizsgálati feltételek mellett mért legnagyobb teljesítmény (lásd 1A. melléklet) |
| Pm | kW | a különböző vizsgálati üzemmódokban mért teljesítmény |
| q | — | hígítási arány |
| r | — | az izokinetikus szonda és a kipufogócső keresztmetszeti területének aránya |
| Ra | % | a beszívott levegő relatív páratartalma |
| Rd | % | a hígítólevegő relatív páratartalma |
| Rf | — | az FID (lángionizációs detektor) választényezője |
| S | kW | a fékpad beállítása |
| Ta | K | a beszívott levegő abszolút hőmérséklete |
| TDd | K | abszolút harmatponti hőmérséklet |
| TSC | K | a töltőlevegő-hűtőn átjutott levegő hőmérséklete |
| Tref | K | referencia-hőmérséklet (égési levegő, 298K (25 °C)) |
| TSCRef | K | a töltőlevegő-hűtőn átjutott levegő referencia-hőmérséklete |
| VAIRD | m3/h | a beszívott levegő térfogatárama száraz alapon |
| VAIRW | m3/h | a beszívott levegő térfogatárama nedves alapon |
| VDIL | m3 | a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígítólevegő-minta térfogata |
| VDILW | m3/h | a hígítólevegő térfogatárama nedves alapon |
| VEDFW | m3/h | az egyenértékű hígított kipufogógáz térfogatárama nedves alapon |
| VEXHD | m3/h | a kipufogógáz térfogatárama száraz alapon |
| VEXHW | m3/h | a kipufogógáz térfogatárama nedves alapon |
| VSAM | m3 | a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló minta térfogata |
| VTOTW | m3/h | a hígított kipufogógáz térfogatárama nedves alapon |
| WF | — | súlyozó tényező |
| WFE | — | tényleges súlyozó tényező |

Jelölés

Mértékegység

Fogalom

Ap

m2

az izokinetikus mintavevő szonda keresztmetszeti területe

AT

m2

a kipufogócső keresztmetszeti területe

aver

súlyozott átlagos értékek:

m3/h

térfogatáram;

kg/h

tömegáram;

g/kWh

fajlagos kibocsátás.

α

—

tüzelőanyag hidrogén-szén aránya

C1

—

C1-egyenértékű szénhidrogén

conc

ppm Vol %

koncentráció (az összetevőt jelölő indexszel)

concc

ppm Vol %

háttérkorrekciós koncentráció

concd

ppm Vol %

a hígítólevegő koncentrációja

DF

—

hígítási tényező

fa

—

laboratóriumi légköri tényező

FFH

—

a hidrogén-szén arány nedves koncentrációjának a száraz koncentrációkból történő kiszámításához használt tüzelőanyag-specifikus tényező

GAIRW

kg/h

a beszívott levegő tömegárama nedves alapon

GAIRD

kg/h

a beszívott levegő tömegárama száraz alapon

GDILW

kg/h

a hígítólevegő tömegárama nedves alapon

GEDFW

kg/h

az egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon

GEXHW

kg/h

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon

GFUEL

kg/h

tüzelőanyag tömegárama

GTOTW

kg/h

hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon

HREF

g/kg

az abszolút páratartalom referenciaértéke (10,71 g/kg) az NOx és a részecskék páratartalom-korrekciós tényezőinek kiszámításához

Ha

g/kg

a beszívott levegő abszolút páratartalma

Hd

g/kg

a hígítólevegő abszolút páratartalma

i

—

egyedi üzemmódot jelölő alsó index

KH

—

az NOx páratartalom-korrekciós tényezője

Kp

—

a részecskék páratartalom-korrekciós tényezője

KW,a

—

a beszívott levegő száraz-nedves korrekciós tényezője

KW,d

—

a hígítólevegő száraz-nedves korrekciós tényezője

KW,e

—

a hígított kipufogógáz száraz-nedves korrekciós tényezője

KW,r

—

a hígítatlan kipufogógáz száraz-nedves korrekciós tényezője

L

%

a vizsgálati fordulatszámon mért nyomaték százalékos aránya a legnagyobb nyomatékhoz képest

mass

g/h

a kibocsátási tömegáramot jelző alsó index

MDIL

kg

a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígítólevegő-minta tömege

MSAM

kg

a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege

Md

mg

a hígítólevegőből összegyűjtött részecskeminta tömege

Mf

mg

az összegyűjtött részecskeminta tömege

pa

kPa

a motor beszívott levegőjének telített gőznyomása (ISO 3046 psy = PSY vizsgálati környezet)

pB

kPa

teljes légköri nyomás (ISO 3046: Px = PX helyszíni környezeti teljes nyomás; Py = PY vizsgálati környezeti teljes nyomás).

pd

kPa

a hígítólevegő telített gőznyomása

ps

kPa

száraz légköri nyomás

P

kW

korrigálatlan fékpadi teljesítmény

PAE

kW

a vizsgálat során felszerelt, ezen előírás 2.1.49. szakasza által szükségessé nem tett segédberendezések által felvett összes bejelentett teljesítmény

PM

kW

a vizsgálati fordulatszámon a vizsgálati feltételek mellett mért legnagyobb teljesítmény (lásd 1A. melléklet)

Pm

kW

a különböző vizsgálati üzemmódokban mért teljesítmény

q

—

hígítási arány

r

—

az izokinetikus szonda és a kipufogócső keresztmetszeti területének aránya

Ra

%

a beszívott levegő relatív páratartalma

Rd

%

a hígítólevegő relatív páratartalma

Rf

—

az FID (lángionizációs detektor) választényezője

S

kW

a fékpad beállítása

Ta

K

a beszívott levegő abszolút hőmérséklete

TDd

K

abszolút harmatponti hőmérséklet

TSC

K

a töltőlevegő-hűtőn átjutott levegő hőmérséklete

Tref

K

referencia-hőmérséklet (égési levegő, 298K (25 °C))

TSCRef

K

a töltőlevegő-hűtőn átjutott levegő referencia-hőmérséklete

VAIRD

m3/h

a beszívott levegő térfogatárama száraz alapon

VAIRW

m3/h

a beszívott levegő térfogatárama nedves alapon

VDIL

m3

a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígítólevegő-minta térfogata

VDILW

m3/h

a hígítólevegő térfogatárama nedves alapon

VEDFW

m3/h

az egyenértékű hígított kipufogógáz térfogatárama nedves alapon

VEXHD

m3/h

a kipufogógáz térfogatárama száraz alapon

VEXHW

m3/h

a kipufogógáz térfogatárama nedves alapon

VSAM

m3

a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló minta térfogata

VTOTW

m3/h

a hígított kipufogógáz térfogatárama nedves alapon

WF

—

súlyozó tényező

WFE

—

tényleges súlyozó tényező

2.   VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

2.1.   Általános követelmények

Minden térfogatot és térfogatáramot 273 K (0 °C) hőmérsékletre és 101,3 kPa nyomásra kell vonatkoztatni.

2.2.   A motor vizsgálati feltételei

2.2.1.   Meg kell mérni a motor által beszívott levegő Kelvinben kifejezett Ta abszolút hőmérsékletét és a kPa-ban kifejezett ps száraz légköri nyomást, és meg kell határozni az fa paramétert az alábbi előírások szerint:

| | Feltöltés nélküli és mechanikus feltöltésű motorok: |
| --- | --- |

Feltöltés nélküli és mechanikus feltöltésű motorok:

Formula

| | Turbófeltöltős motor levegő-visszahűtéssel vagy anélkül: |
| --- | --- |

Turbófeltöltős motor levegő-visszahűtéssel vagy anélkül:

Formula

2.2.2.   A vizsgálat érvényessége

A vizsgálat akkor tekinthető érvényesnek, ha fa-ra igaz, hogy:

0,96 ≤ fa ≤ 1,06

2.2.3.   Töltőlevegő-hűtéses motorok

A töltőlevegő hőmérsékletét fel kell jegyezni, és annak a megadott névleges fordulatszám és teljes terhelés mellett a gyártó által meghatározott legnagyobb töltőlevegő-hőmérséklethez képest ± 5 K-en belül kell lennie. A hűtőközeg hőmérsékletének legalább 293 K-nek (20 °C) kell lennie.

Ha a vizsgálólaboratórium rendszerét vagy külső feltöltőt használnak, a töltőlevegő hőmérsékletét úgy kell beállítani, hogy az a megadott legnagyobb teljesítmény és teljes terhelés mellett a gyártó által meghatározott legnagyobb töltőlevegő-hőmérséklethez képest ± 5 K-en belül legyen. A töltőlevegő-hűtő hűtőközegének hőmérsékletét és annak áramlási sebességét a fenti beállítási értékhez képest a teljes vizsgálat ciklus során nem szabad megváltoztatni. A töltőlevegő-hűtő térfogatának a helyes műszaki gyakorlaton és a jellemző jármű-gép alkalmazásokon kell alapulnia.

A töltőlevegő-hűtő beállítása a SAE J 1937 1995 januárjában kiadott változatával összhangban is elvégezhető.

2.3.   A motor levegőszívó rendszere

A vizsgálati motort olyan levegőszívó rendszerrel kell ellátni, amelynek áramlási ellenállása ± 300 Pa-n belül akkora, mint a gyártó által egy tiszta levegőszűrőre megadott felső határérték, a motornak a gyártó szerint a legnagyobb levegőáramot eredményező üzemállapotai mellett. Az ellenállást a névleges fordulatszámon, teljes terhelésnél kell beállítani. A vizsgálólaboratórium rendszere használható, amennyiben a motor tényleges üzemállapotait reprodukálja.

2.4.   A motor kipufogórendszere

A vizsgálati motort kipufogórendszerrel kell ellátni, amely ± 650 Pa-n belül akkora ellennyomást eredményez, mint a gyártó által megadott felső határérték, a legnagyobb névleges teljesítményt adó üzemállapotokban.

Amennyiben a motor kipufogógáz-utókezelő rendszerrel van felszerelve, a kipufogócső átmérőjének a tényleges üzemelés során alkalmazottal azonosnak kell lennie legalább 4 csőátmérőnyi távolságban az előtt a pont előtt, ahol az utókezelő berendezést tartalmazó rész bővülési szakasza kezdődik. A kipufogógáz-utókezelő távolságának a kipufogócsonk csatlakozó karimájától, illetve a turbótöltő kilépésétől azonosnak kell lennie a gépekben alkalmazott konfigurációéval, vagy a gyártó által a távolságokra vonatkozóan megadott előírásoknak kell megfelelnie. A kipufogórendszer ellennyomásának vagy fojtásának szintén a fenti a kritériumoknak kell megfelelnie; a szeleppel történő beállítás megengedett. Az utókezelő házát a mérés nélküli menetekhez és a motor jelleggörbéjének felvételéhez ki lehet szerelni és helyettesíteni lehet egy hasonló házzal, amelyben inaktív katalizátortartó van.

2.5.   Hűtőrendszer

A gyártónak elő kell írnia, hogy a motorhűtő rendszer teljesítménye elég nagy legyen ahhoz, hogy fenn tudja tartani a szokásos üzemi hőmérsékleteket.

2.6.   Kenőolaj

A vizsgálat során használt kenőolaj műszaki adatait fel kell jegyezni, és csatolni kell a vizsgálati eredményekhez.

2.7.   Vizsgálati tüzelőanyag

A 6. mellékletben az egyes teljesítménysávok vonatkozásában megadott referencia-tüzelőanyagokat kell használni:

| | 6. melléklet, 1. táblázat: D–G teljesítménysávok |
| --- | --- |

6. melléklet, 1. táblázat: D–G teljesítménysávok

| | 6. melléklet, 2. táblázat: H–K teljesítménysávok |
| --- | --- |

6. melléklet, 2. táblázat: H–K teljesítménysávok

| | 6. melléklet, 3. táblázat: L–P teljesítménysávok |
| --- | --- |

6. melléklet, 3. táblázat: L–P teljesítménysávok

| | A 6. melléklet 1. táblázatában megadott referencia-tüzelőanyagot a H–K teljesítménysávok esetében is lehet alkalmazni. |
| --- | --- |

A 6. melléklet 1. táblázatában megadott referencia-tüzelőanyagot a H–K teljesítménysávok esetében is lehet alkalmazni.

| | A vizsgálathoz használt referencia-tüzelőanyag cetánszámát és kéntartalmát fel kell jegyezni a 2. melléklet 1. függelékének 1.1. szakaszában. |
| --- | --- |

A vizsgálathoz használt referencia-tüzelőanyag cetánszámát és kéntartalmát fel kell jegyezni a 2. melléklet 1. függelékének 1.1. szakaszában.

A tüzelőanyag hőmérsékletének a befecskendezőszivattyúnál 306–316 K (33–43°C) között kell lennie.

3.   A VIZSGÁLAT VÉGREHAJTÁSA (NRSC-VIZSGÁLAT)

3.1.   A fékpadbeállítások meghatározása

A 120. sz. előírás szerint a fajlagos szennyezőanyag-kibocsátások mérésének alapja a korrigálatlan fékteljesítmény.

A vizsgálathoz a motor működtetéséhez szükséges segédberendezéseket a 7. melléklet követelményei szerint kell beépíteni.

Amennyiben a segédberendezéseket nem távolították el, a vizsgálati fordulatszámokon általuk elnyelt teljesítményt a motorfékpad-beállítások kiszámítása érdekében meg kell határozni, kivéve az olyan motorokat, ahol az ilyen segédberendezések a motor elválaszthatatlan részét képezik (pl. a levegőhűtésű motorok hűtőventillátorai).

A levegőszívó vezeték áramlási ellenállásának és a kipufogócső ellennyomásának beállításait a 2.3. és 2.4. szakasszal összhangban a gyártó által megadott felső határértékekhez kell beállítani.

A meghatározott vizsgálati fordulatszámokon elért legnagyobb nyomatékértéket kísérleti úton kell megállapítani annak érdekében, hogy kiszámítsák az előírt vizsgálati üzemmódokra vonatkozó nyomatékértékeket. Olyan motorok esetében, amelyeket nem arra terveztek, hogy egy adott fordulatszám-tartomány felett a teljes terhelésinyomaték-görbén működjenek, a vizsgálati fordulatszámokhoz tartozó legnagyobb nyomatékot a gyártónak kell megadnia.

Az egyes vizsgálati üzemmódokban a motor beállításait a következő képlet alapján kell kiszámítani:

Formula

Ha a hányados

Formula

a PAE értékét a típusjóváhagyást megadó műszaki hatóság ellenőrizheti.

3.2.   A mintavevő szűrők előkészítése

Legalább egy órával a vizsgálat megkezdése előtt minden szűrőt (szűrőpárt) egy zárt, de nem tömített petricsészébe, és azzal együtt egy mérőkamrába kell helyezni stabilizáció céljából. A stabilizálási időszak végén minden szűrő(pár) súlyát meg kell mérni, és a tárasúlyt fel kell jegyezni. Ez után a szűrőt (szűrőpárt) zárt petricsészében vagy szűrőtartóban kell tárolni addig, amíg nem lesz rá szükség a vizsgálathoz. Ha a szűrő(pár) a mérőkamrából való eltávolítása utáni nyolc órán belül nem kerül felhasználásra, használat előtt ismét le kell mérni.

3.3.   A mérőrendszer összeállítása

A műszereket és a mintavevő szondákat az előírt módon kell felszerelni. Ha a kipufogógáz hígításához teljes áramú hígítórendszert használnak, a kipufogócső végét be kell kötni a rendszerbe.

3.4.   A hígítórendszer és a motor indítása

A hígítórendszert és a motort be kell indítani és fel kell melegíteni, amíg a hőmérséklet és a nyomás a teljes terhelés és névleges fordulatszám mellett (3.5.2. szakasz) nem stabilizálódik.

3.5.   A hígítási arány beállítása

A részecske-mintavevő rendszert az egyszűrős módszer esetén el kell indítani és a megkerülő ágon kell futtatni (a többszűrős módszer helyett választható). A hígítólevegő háttér-részecskeszintje a hígítólevegő részecskeszűrőn történő áteresztésével állapítható meg. Szűrt hígítólevegő használata esetén egyetlen mérés végezhető bármikor a vizsgálat előtt, alatt vagy után. Ha a hígítólevegő nem szűrt, a mérést a vizsgálat időtartama alatt vett egyetlen mintán kell elvégezni.

A hígítólevegőt úgy kell beállítani, hogy minden üzemmódban 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) között legyen a szűrő felületének hőmérséklete. A teljes hígítási aránynak legalább négynek kell lennie.

Megjegyzés: A K vagy annál alacsonyabb teljesítménysávok különálló vizsgálati ciklusai esetében a szűrő hőmérsékletét nem szükséges a 42–52 °C hőmérsékleti tartományban tartani, ehelyett elég a legfeljebb 325 K (52 °C) hőmérsékleti előírás betartása.

A szűrőn áthaladó minta tömegáramát az egyszűrős és többszűrős módszer esetében egyaránt állandó szinten kell tartani, amelynek minden üzemmódban a teljes áramú rendszerek hígított kipufogógáz tömegárama állandó hányadának kell lennie. Ennek a tömegaránynak az üzemmód átlagolt értékét illetően ± 5 %-on belül kell lennie, a megkerülő vezeték nélküli rendszerek esetén minden üzemmód első 10 másodpercének kivételével. Egyszűrős módszert használó, részáramú hígítórendszerek esetében a szűrőn áthaladó tömegáramnak az üzemmód átlagolt értékét illetően ± 5 %-on belül állandónak kell lennie, a megkerülő vezeték nélküli rendszerek esetében minden üzemmód első 10 másodpercének kivételével.

A CO2- vagy NOx-koncentrációszabályozással működő rendszereknél a hígítólevegő CO2- vagy NOx-tartalmát minden vizsgálat elején és végén meg kell mérni. A hígítólevegőben a vizsgálat előtt és után mért CO2- és NOx-háttér-koncentrációk 100 ppm-nél (CO2), illetve 5 ppm-nél (NOx) nagyobb mértékben nem térhetnek el egymástól.

A hígítottkipufogógáz-elemző rendszer használata esetén a megfelelő háttér-koncentrációk meghatározásához a teljes vizsgálatsorozat alatt a hígítólevegőből mintát kell venni egy mintavevő zsákba.

A folyamatos (zsák nélküli) háttér-koncentrációt legalább három ponton, a ciklus elején, végén és megközelítőleg a közepén kell megállapítani, majd az értékeket átlagolni kell. A gyártó kérésére a háttérmérések elhagyhatók.

3.6.   A gázelemző készülékek ellenőrzése

A gázelemző készülékeken be kell állítani a nullapontot és a mérési tartományt.

3.7.   Vizsgálati ciklus

3.7.1.   A gépekre és berendezésekre vonatkozó előírások az 1.1–1.3. szakasz szerint:

3.7.1.1.   „A” előírás

Az ezen előírás 1.1. és 1.2. szakaszának hatálya alá tartozó motorok esetében az. 5. melléklet 1.1. szakaszának a) pontjában meghatározott, 8 különálló üzemmódból álló ciklust (1) kell követni a motorfékpad-üzemben a vizsgált motorral.

Ehelyett az 5. melléklet 1.2. szakaszának a) pontjában meghatározott, 9 (átmeneteket is magában foglaló) üzemmódból álló ciklust is alkalmazni lehet. Ebben az esetben a ciklust a 4B. melléklet 7.8.2. szakaszának megfelelően kell elvégezni, a 3.7.2–3.7.6. szakaszokban leírt eljárások követése helyett.

3.7.1.2.   „B” előírás

Az ezen előírás 1.3. szakaszának hatályába tartozó motorok esetében az 5. melléklet 1.1. szakaszának b) pontjában meghatározott, 5 különálló üzemmódból álló ciklust (2) kell követni a motorfékpad-üzemben a vizsgált motorral.

Ehelyett az 5. melléklet 1.2. szakaszának b) pontjában meghatározott, 5 (átmeneteket is magában foglaló) üzemmódból álló ciklust is alkalmazni lehet. Ebben az esetben a ciklust a 4B. melléklet 7.8.2. szakaszának megfelelően kell elvégezni, a 3.7.2–3.7.6. szakaszokban leírt eljárások követése helyett.

A terhelés alatt feltüntetett értékek azon névleges alapteljesítményhez tartozó nyomaték százalékos értékei, amellyel a motor a megadott karbantartási időpontok között és a megadott környezeti feltételek mellett, a gyártó által előírtak szerint végzett karbantartások mellett évente korlátlan üzemórában működtethető; a névleges alapteljesítmény változó teljesítménysorozat alatt rendelkezésre álló legnagyobb teljesítményként értendő.

3.7.2.   A motor kondicionálása

A motort és a rendszert a legnagyobb fordulatszámon és nyomatéknál kell bemelegíteni a gyártó által javasolt motorparaméterek stabilizálásához.

Megjegyzés: A kondicionálási időszak arra is szolgál, hogy kiküszöbölje a kipufogórendszerben az előző vizsgálat során keletkezett lerakódások hatását. Az egyes vizsgálati pontok között is szükség van stabilizációs időszakra, azért, hogy az egyes pontok egymásra gyakorolt hatása a lehető legkisebb legyen.

3.7.3.   Vizsgálati program

A vizsgálati programot el kell indítani. A vizsgálatot a fentebb a vizsgálati ciklusokra vonatkozóan megállapított üzemmód-számok sorrendjében kell elvégezni.

Az adott vizsgálati ciklus minden egyes üzemmódja alatt a kezdeti átmeneti időszak után a meghatározott fordulatszámot a névleges fordulatszám ± 1 %-án vagy a ± 3 min–1 értéken belül kell tartani attól függően, melyik a nagyobb, az üresjárat kivételével, amelynek a gyártó által megadott tűréshatárokon belül kell lennie. A megadott nyomatékot szinten kell tartani, mégpedig úgy, hogy átlagos értéke a mérés időtartama alatt, a vizsgálati fordulatszámon a legnagyobb nyomaték 2 %-án belül legyen.

Minden egyes mérési ponton legalább tíz percig tart a vizsgálat. Ha egy motor vizsgálata során hosszabb mintavételezési időre van szükség ahhoz, hogy a mérőszűrőn elegendő tömegű részecske gyűljön össze, a vizsgálati üzemmód időtartama szükség szerint meghosszabbítható.

Az üzemmód időtartamát fel kell jegyezni és fel kell tüntetni a jegyzőkönyvben.

A gáznemű szennyező anyagok koncentrációértékeit az üzemmód utolsó három percében kell megmérni és rögzíteni.

A részecske-mintavételt és a gáznemű szennyezőanyag-kibocsátás mérését nem szabad megkezdeni addig, amíg a motor el nem érte a gyártó szerint megadott stabil állapotot, és a műveleteket egyszerre kell befejezni.

A tüzelőanyag hőmérsékletét a tüzelőanyag-befecskendező szivattyú bemeneténél kell mérni, vagy a gyártó által meghatározott helyen, és a mérés helyét fel kell jegyezni.

3.7.4.   A gázelemző készülék kijelzése

A gázelemző készülékek által szolgáltatott adatokat egy szalagos regisztrálókészülékkel kell feljegyezni, vagy ezzel egyenértékű adatgyűjtő rendszerrel kell mérni, miközben a kipufogógáz minden üzemmódban legalább az utolsó három percen keresztül áramlik át a gázelemző készülékeken. Ha a hígított CO és CO2 méréséhez zsákos mintavételt alkalmaznak (lásd a 4A. melléklet 1. függelékének 1.4.4. szakaszát), a mintát minden üzemmód utolsó három perce alatt kell a zsákba gyűjteni és a zsákban lévő mintát kell elemezni és feljegyezni.

3.7.5.   Részecske-mintavétel

A részecske-mintavétel vagy egyszűrős, vagy többszűrős módszerrel történhet (4A. melléklet, 1. függelék, 1.5. szakasz). Mivel a kétféle módszer eredményei némileg eltérhetnek egymástól, az eredményekkel együtt az alkalmazott módszert is fel kell jegyezni.

Az egyszűrős módszer esetén a vizsgálati ciklusban megadott üzemmódonkénti súlyozó tényezőt kell a mintavétel során figyelembe venni, a mintaáram és/vagy a mintavételi idő megfelelő szabályozásával.

A mintavételt az egyes üzemmódokban a lehető legkésőbb kell elvégezni. Az üzemmódonkénti mintavételi időnek legalább 20 s-nak kell lennie az egyszűrős és legalább 60 s-nak a többszűrős módszer esetén. Megkerülési lehetőséggel nem rendelkező rendszereknél az üzemmódonkénti mintavételi időnek legalább 60 s-nak kell lennie mind az egyszűrős, mind a többszűrős módszer esetén.

3.7.6.   A motor üzemállapotai

A motor fordulatszámát és terhelését, a beszívott levegő hőmérsékletét, a tüzelőanyag-fogyasztást és a levegő- vagy kipufogógáz-áramot minden üzemmódban meg kell mérni, a motorüzem stabilizálódása után.

Ha a kipufogógáz-áram vagy az égési levegő és tüzelőanyag-fogyasztás mérésére nincs mód, az számítható a szén és oxigén egyensúly módszerével is (lásd 4A. melléklet 1. függelékének 1.2.3. szakaszát).

A számításhoz szükséges kiegészítő adatokat fel kell jegyezni (lásd a 4A. melléklet 3. függelékének 1.1. és 1.2. szakaszát).

3.8.   A gázelemző készülékek ismételt ellenőrzése

A kibocsátásmérés után egy nullázógázt és ugyanazt a mérésitartomány-kalibrálógázt kell használni az ellenőrzés megismétléséhez. A vizsgálat akkor tekinthető elfogadhatónak, ha a két mérési eredmény közötti eltérés a 2 %-ot nem éri el.

4.   A VIZSGÁLAT VÉGREHAJTÁSA (NRTC-VIZSGÁLAT)

4.1.   Bevezetés

A nem közúti tranziens ciklust (NRTC) az 5. függelék írja le mint olyan műveletsort, amely az ezen előírás hatálya alá tartozó összes dízelmotorra vonatkozó normált fordulatszám- és nyomatékértékek másodpercenként változó sorozatából áll. A motor vizsgálókamrában elvégzendő vizsgálatát megelőzően a normált értékeket a motor jelleggörbéje alapján át kell számítani a vizsgált motor tényleges értékeire. Ez a művelet a visszaszámítás, az így kialakított vizsgálati ciklus pedig a vizsgált motor vonatkoztatási ciklusa. A fordulatszám és nyomaték ezen referenciaértékeivel le kell futtatni a ciklust a vizsgálókamrában, és fel kell jegyezni a tényleges fordulatszám-, nyomaték- és teljesítményértékeket. A vizsgálati eljárás hitelesítéséhez a vizsgálat befejezése után a fordulatszám, a nyomaték és a teljesítmény referencia-, illetve tényleges értékei között regresszióanalízist kell végezni.

4.1.1.   Hatástalanító berendezések vagy irracionális szabályzó/kibocsátáscsökkentő stratégiák alkalmazása tilos.

4.2.   A motor jelleggörbéjének felvétele

Az NRTC vizsgálókamrában történő végrehajtásakor a vizsgálati ciklus futtatása előtt a fordulatszám-nyomaték görbe meghatározására a motor jelleggörbéjét le kell képezni.

4.2.1.   A jelleggörbe felvételéhez használt fordulatszám-tartomány meghatározása

Ehhez a legkisebb és legnagyobb fordulatszámok az alábbiak:

| Legkisebb fordulatszám a jelleggörbe felvételéhez | = | üresjárati fordulatszám |
| --- | --- | --- |
| Legnagyobb fordulatszám a jelleggörbe felvételéhez | = | nhi x 1,02 vagy az a fordulatszám, amelynél a teljes terhelési nyomaték nullára esik, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb (ahol nhi az a legmagasabb motor-fordulatszámként meghatározott magas fordulatszám, amely mellett a névleges teljesítmény 70 %-a leadásra kerül). |

Legkisebb fordulatszám a jelleggörbe felvételéhez

=

üresjárati fordulatszám

Legnagyobb fordulatszám a jelleggörbe felvételéhez

=

nhi x 1,02 vagy az a fordulatszám, amelynél a teljes terhelési nyomaték nullára esik, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb (ahol nhi az a legmagasabb motor-fordulatszámként meghatározott magas fordulatszám, amely mellett a névleges teljesítmény 70 %-a leadásra kerül).

4.2.2.   A motor jelleggörbéje

A motort a gyártó ajánlásának és a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően a legnagyobb teljesítményen járatva be kell melegíteni, hogy a motor üzemi paraméterei stabilizálódjanak. Miután a motor működése stabilizálódott, a jelleggörbét a következő eljárásokkal kell felvenni.

4.2.2.1.   Tranziens leképezés

| a) | a motorról le kell venni a terhelést, és üresjárati fordulatszámon kell járatni; |
| --- | --- |

a)

a motorról le kell venni a terhelést, és üresjárati fordulatszámon kell járatni;

| b) | a motort a befecskendező szivattyú teljes terhelésnek megfelelő állása mellett a jelleggörbe felvételéhez használt legkisebb fordulatszámon kell járatni; |
| --- | --- |

b)

a motort a befecskendező szivattyú teljes terhelésnek megfelelő állása mellett a jelleggörbe felvételéhez használt legkisebb fordulatszámon kell járatni;

| c) | a motor fordulatszámát átlagosan 8 ± 1 min–1/s ütemben növelni kell a jelleggörbe felvételéhez használt legkisebbről a legnagyobb fordulatszámra. A motor fordulatszámát és nyomatékát legalább másodpercenként egy adatpont gyakorisággal kell rögzíteni. |
| --- | --- |

c)

a motor fordulatszámát átlagosan 8 ± 1 min–1/s ütemben növelni kell a jelleggörbe felvételéhez használt legkisebbről a legnagyobb fordulatszámra. A motor fordulatszámát és nyomatékát legalább másodpercenként egy adatpont gyakorisággal kell rögzíteni.

4.2.2.2.   Léptetéses leképezés

| a) | a motorról le kell venni a terhelést, és üresjárati fordulatszámon kell járatni; |
| --- | --- |

a)

a motorról le kell venni a terhelést, és üresjárati fordulatszámon kell járatni;

| b) | a motort a befecskendező szivattyú teljes terhelésnek megfelelő állása mellett a jelleggörbe felvételéhez használt legkisebb fordulatszámon kell járatni; |
| --- | --- |

b)

a motort a befecskendező szivattyú teljes terhelésnek megfelelő állása mellett a jelleggörbe felvételéhez használt legkisebb fordulatszámon kell járatni;

| c) | a teljes terhelés fenntartása mellett, a legkisebb leképezési fordulatszámot legalább 15 másodpercig fenn kell tartani, és az utolsó 5 másodperc alatti átlagos nyomatékot rögzíteni kell. A legkisebbtől a legnagyobb leképezési fordulatszámig tartó legnagyobb nyomatékgörbét a fordulatszámot legfeljebb 100 ± 20/min–1 lépésekben növelve kell meghatározni. Minden egyes vizsgálati pontot legalább 15 másodpercig meg kell tartani, és az utolsó 5 másodperc alatti átlagos nyomatékot rögzíteni kell. |
| --- | --- |

c)

a teljes terhelés fenntartása mellett, a legkisebb leképezési fordulatszámot legalább 15 másodpercig fenn kell tartani, és az utolsó 5 másodperc alatti átlagos nyomatékot rögzíteni kell. A legkisebbtől a legnagyobb leképezési fordulatszámig tartó legnagyobb nyomatékgörbét a fordulatszámot legfeljebb 100 ± 20/min–1 lépésekben növelve kell meghatározni. Minden egyes vizsgálati pontot legalább 15 másodpercig meg kell tartani, és az utolsó 5 másodperc alatti átlagos nyomatékot rögzíteni kell.

4.2.3.   A jelleggörbe elkészítése

A 4.2.2. szakasz alapján felvett minden adatpontot a pontok közötti lineáris interpolációval össze kell kapcsolni. Az így kapott nyomatékgörbe a jelleggörbe, és ezt kell használni az 5. mellékletben szereplő fékpadprogram normált nyomatékértékeinek a vizsgálati ciklusra vonatkozó tényleges nyomatékértékeire való átszámítására a 4.3.3. szakaszban leírtak szerint.

4.2.4.   Alternatív módszerek a jelleggörbe felvételére

Ha a gyártó úgy véli, hogy a jelleggörbe felvételének fenti eljárása nem biztonságos vagy nem kellőképpen jellemző egy adott motorra, más eljárások is használhatók. Ezeknek az alternatív eljárásoknak is el kell érniük a fent leírt eljárásnak azt a célját, hogy a vizsgálati ciklus minden fordulatszámára meg legyen határozva a legnagyobb rendelkezésre álló nyomaték. Az ebben a szakaszban meghatározott leképezési technikáktól való, biztonsági vagy reprezentativitási okokból történő eltéréseket azok használatának megfelelő indoklásával együtt az érintett feleknek jóvá kell hagyniuk. A nyomatékgörbe a fordulatszám-szabályozóval vagy turbófeltöltővel felszerelt motorok esetében semmiképpen nem állítható elő csökkenő motorfordulatszámok mellett.

4.2.5.   A vizsgálatok megismétlése

A motorok jelleggörbéjét nem kell minden egyes vizsgálati ciklus előtt felvenni. Erre csak akkor van szükség, ha:

| a) | műszakilag úgy ítélhető meg, hogy a legutóbbi jelleggörbe-felvétel óta ésszerűtlenül hosszú idő telt el, vagy |
| --- | --- |

a)

műszakilag úgy ítélhető meg, hogy a legutóbbi jelleggörbe-felvétel óta ésszerűtlenül hosszú idő telt el, vagy

| b) | a motoron olyan fizikai módosításokat vagy átállításokat végeztek, amelyek hatással lehetnek a motor működésére. |
| --- | --- |

b)

a motoron olyan fizikai módosításokat vagy átállításokat végeztek, amelyek hatással lehetnek a motor működésére.

4.3.   A vonatkoztatási vizsgálati ciklus végrehajtása

4.3.1.   Referencia-fordulatszám

Az nref vonatkoztatási fordulatszám az 5. mellékletben található fékpadprogramban meghatározott 100%-os normált fordulatszám-értékeknek felel meg. A referencia-fordulatszám denormalizálásából származó tényleges motorciklus nagyban függ a helyes referencia-fordulatszám megválasztásától. A referencia-fordulatszámot a következő módszerrel kell meghatározni:

Formula

(A magas fordulatszám az a legnagyobb motorfordulatszám, amely mellett a névleges teljesítmény 70 %-a leadásra kerül, míg az alacsony fordulatszám az a legkisebb motorfordulatszám, amely mellett a névleges teljesítmény 50 %-a leadásra kerül.)

Ha a mért referencia-fordulatszám legfeljebb ± 3 %-ra megközelíti a gyártó által megadott referencia-fordulatszámot, ez utóbbit is lehet a kibocsátási vizsgálatokhoz használni. Ha a megadott értékeken kívül esik, akkor a mért referencia-fordulatszámot kell a kibocsátási vizsgálatokhoz használni. (Ez megfelel az ISO 8178-11:2006 szabványnak.)

4.3.2.   A motor fordulatszámának denormalizálása

A fordulatszámot az alábbi egyenlettel kell denormalizálni:

Formula

4.3.3.   A motor nyomatékának denormalizálása

Az 5. mellékletben található fékpadprogramban szereplő nyomatékok az adott fordulatszámhoz tartozó legnagyobb nyomatékra vannak normálva. A vonatkoztatási ciklus nyomatékértékeit a 4.2.2. szakasz szerint készített jelleggörbe segítségével kell visszaszámítani, az alábbiak szerint:

Formula

a 4.3.2. szakaszban meghatározott tényleges fordulatszámra.

4.3.4.   Példa a visszaszámításra

Példaként az alábbi vizsgálati pontokat kell visszaszámítani:

fordulatszám %-ban= ± 43 százalék

nyomaték %-ban= 82 százalék

Ha adottak az alábbi értékek:

referencia-fordulatszám= 2 200 min–1

üresjárati fordulatszám= 600 min–1

akkor:

Formula

A jelleggörbéből 1 288 min–1 fordulatszámnál 700 Nm legnagyobb nyomaték adódik, így:

Formula

4.4.   Fékpad

4.4.1.   Terhelésmérő cella használatakor a nyomatékjelet a motortengelyre kell vonatkoztatni, és a fékkar tehetetlenségét figyelembe kell venni. A tényleges motornyomaték a terhelésmérő cellán leolvasott nyomaték plusz a fékkar szöggyorsulással megszorzott tehetetlenségi nyomatéka. A vezérlési rendszernek ezt a számítást valós időben kell elvégeznie.

4.4.2.   Ha a motort örvényáramú fékpadon vizsgálják, ajánlott, hogy azon pontok száma, amelyeken a különbségImage a csúcsnyomaték –5 %-át nem éri el, ne haladja meg a harmincat (ahol Tsp
  a kívánt nyomaték, nsp
  a motorfordulatszám deriváltja, ΘD pedig az örvényáramú fékpad forgási tehetetlensége).

4.5.   Kibocsátásvizsgálat

A következő folyamatábra a vizsgálatsorozat menetét ábrázolja:

Image

A mérési ciklus előtt a motor, a vizsgálókamra és a szennyezőanyag-kibocsátási rendszerek ellenőrzésére szükség szerint egy vagy több gyakorlóciklus lefuttatható.

4.5.1.   A mintavevő szűrők előkészítése

A vizsgálat megkezdése előtt legalább egy órával minden szűrőt portól védett, de a levegőcserét lehetővé tevő Petri-csészébe és azzal együtt egy mérőkamrába kell helyezni stabilizálás céljából. A stabilizálás végén minden szűrő súlyát le kell mérni, és súlyukat fel kell jegyezni. A szűrőt ezután zárt Petri-csészében vagy légmentesen lezárt szűrőtartóban kell tárolni addig, amíg nem lesz rá szükség a vizsgálathoz. A szűrőt a mérőkamrából történő kivétel után nyolc órán belül fel kell használni. A tárasúlyt fel kell jegyezni.

4.5.2.   A mérőrendszer összeállítása

A műszereket és a mintavevő szondákat az előírt módon kell felszerelni. Ha a kipufogógáz hígításához teljes áramú hígítórendszert használnak, a kipufogócső végét be kell kötni a rendszerbe.

4.5.3.   A hígítórendszer beindítása

A hígítórendszert be kell kapcsolni. A teljes áramú hígítórendszer hígított kipufogógáz esetében a teljes áramot vagy a részáramú hígítórendszer hígított kipufogógáz-áramát úgy kell beállítani, hogy a rendszerben ne következzen be vízlecsapódás, és hogy a szűrő felületének hőmérséklete 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) között legyen.

4.5.4.   A részecske-mintavevő rendszer elindítása

A részecske-mintavevő rendszert el kell indítani és megkerülő vezetéken kell járatni. A hígítólevegő részecskeháttérszintje a hígítólevegőnek a kipufogógáz hígítóalagútba való belépése előtti mintavételével határozható meg. A részecske-háttérmintát lehetőleg a tranziens ciklus alatt kell összegyűjteni, ha egy másik részecske-mintavevő rendszer is rendelkezésre áll. Egyéb esetben a tranziens ciklus részecskéinek összegyűjtésére használt részecske-mintavevő rendszer használható. Szűrt hígítólevegő használata esetén elegendő lehet egy mérés a vizsgálat előtt vagy után. Szűretlen hígítólevegő használata esetén méréseket kell végezni a ciklus megkezdése előtt és a ciklus befejezése után, és az értékeket átlagolni kell.

4.5.5.   A gázelemző készülékek ellenőrzése

A gázelemző készülékeken be kell állítani a nullapontot és a mérési tartományt. Mintavevő zsákok használata esetén ezeket ki kell üríteni.

4.5.6.   A lehűtésre vonatkozó előírások

Természetes lehűlés vagy kényszerhűtés alkalmazható. Kényszerhűtésnél a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően kell összeállítani azokat a rendszereket, melyek hűtőlevegőt fújnak a motorra, hideg olajat szállítanak a motor kenőrendszerében, valamint hőt vonnak el a motorhűtő rendszerben lévő hűtőközegtől és a kipufogógáz-utókezelő rendszerből. Az utókezelő rendszer kényszerhűtése esetén addig nem szabad hűtőlevegőt alkalmazni, amíg az utókezelő rendszer le nem hűl a katalizátor aktiválási hőmérséklete alá. Tilos minden olyan hűtési eljárás, amely nem jellemző kibocsátást eredményez.

A kibocsátásmérés hidegindítási ciklusát a lehűtést követően csak akkor lehet elindítani, ha a motorolaj, a hűtőközeg és az utókezelő rendszer hőmérséklete legalább 15 percen keresztül 20 °C és 30 °C közötti szinten stabil marad.

4.5.7.   A ciklus menete

4.5.7.1.   Hidegindítási ciklus

A vizsgálatsorozatot a lehűtés befejezése után – ha a 4.5.6. szakaszban foglalt követelmények teljesültek – a hidegindítási ciklussal kell kezdeni.

A motort a gyártó által a felhasználói kézikönyvben megadott ajánlások szerint kell beindítani, vagy sorozatgyártású indítómotorral, vagy a fékpaddal.

Amint megállapítható, hogy a motor beindult, el kell indítani egy független üresjárati időzítőt. Hagyni kell, hogy a motor 23 ± 1 s-en keresztül szabadon, terhelés nélkül fusson üresjáraton. A tranziens motorciklus elindítását úgy kell időzíteni, hogy a ciklus első, nem üresjárati adatrögzítésére 23 ± 1 s elteltével kerüljön sor. A terhelés nélküli üresjárat ideje benne van a 23 ± 1 s-ben.

A vizsgálatot az 5. mellékletben leírt vonatkoztatási ciklus szerint kell végrehajtani. A fordulatszám- és nyomatékvezérlő beállítási értékeket legalább 5 Hz gyakorisággal kell kiadni (10 Hz ajánlott). A beállítási értékeket a vonatkoztatási ciklus 1 Hz gyakoriságú beállítási értékei között lineáris interpolációval kell kiszámítani. A fordulatszám és a nyomaték tényleges értékeit a vizsgálati ciklus alatt legalább 1 Hz gyakorisággal rögzíteni kell; a jelek elektronikus szűrése megengedett.

4.5.7.2.   A gázelemző készülék kijelzése

A motor beindításakor el kell indítani a mérőrendszert. Ezzel egyidejűleg el kell kezdeni:

| a) | teljes áramú hígítórendszer esetén a hígítólevegő gyűjtését vagy elemzését; |
| --- | --- |

a)

teljes áramú hígítórendszer esetén a hígítólevegő gyűjtését vagy elemzését;

| b) | a hígítatlan vagy hígított (az alkalmazott módszertől függően) kipufogógáz gyűjtését vagy elemzését; |
| --- | --- |

b)

a hígítatlan vagy hígított (az alkalmazott módszertől függően) kipufogógáz gyűjtését vagy elemzését;

| c) | a hígított kipufogógáz mennyiségének, valamint az előírt hőmérsékletek és nyomások mérését; |
| --- | --- |

c)

a hígított kipufogógáz mennyiségének, valamint az előírt hőmérsékletek és nyomások mérését;

| d) | hígítatlan kipufogógáz elemzése esetén a kipufogógáz-tömegáram feljegyzését; |
| --- | --- |

d)

hígítatlan kipufogógáz elemzése esetén a kipufogógáz-tömegáram feljegyzését;

| e) | a fékpad által mért tényleges fordulatszám- és nyomatékadatok rögzítését. |
| --- | --- |

e)

a fékpad által mért tényleges fordulatszám- és nyomatékadatok rögzítését.

Hígítatlan kipufogógáz mérése esetén a szennyezőanyag-koncentrációkat (szénhidrogének, CO és NOx) és a kipufogógáz tömegáramát folyamatosan mérni kell, és legalább 2 Hz gyakorisággal rögzíteni kell számítógépes rendszerben. Minden más adatot legalább 1 Hz mintavételi gyakorisággal lehet rögzíteni. Analóg gázelemző készülékek esetében a választ rögzíteni kell; a kalibrációs adatok alkalmazása történhet online vagy offline módon az adatértékelés során.

Teljes áramú hígítórendszer használata esetén a szénhidrogént és az NOx-et folyamatosan legalább 2 Hz gyakorisággal kell mérni a hígítóalagútban. Az átlagos koncentrációkat a gázelemző által az egész vizsgálati ciklus alatt adott jelek integrálásával kell meghatározni. A rendszer válaszideje nem lehet 20 s-nál hosszabb, és szükség esetén össze kell hangolni az állandó térfogatú mintavétel (CVS) áramlásingadozásával és a mintavételi idő/vizsgálati ciklus eltolódásaival. A CO és CO2 értékeit integrálással vagy a mintavevő zsákban a ciklus alatt összegyűjtött gáz koncentrációjának elemzésével kell meghatározni. A hígítólevegőben található gáznemű szennyező anyagok koncentrációját integrálással vagy a háttérzsákba történő begyűjtéssel kell meghatározni. Minden más mérendő paramétert legalább másodpercenként egy mérés (1 Hz) gyakorisággal kell rögzíteni.

4.5.7.3.   Részecske-mintavétel

A motor beindításakor a részecske-mintavevő rendszert a megkerülő ágról át kell kapcsolni részecskegyűjtésre.

Részáramú hígítórendszer esetében a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell beállítani, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség mindig arányos legyen a kipufogógáz-tömegárammal.

Teljes áramú hígítórendszer esetében a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell beállítani, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség ± 5 % tűréssel egyenlő maradjon a beállított áramlási mennyiséggel. Ha áramláskiegyenlítést (azaz arányos mintaáram-szabályozást) alkalmaznak, akkor igazolni kell, hogy a főalagút áramának és a részecskeminta áramának aránya nem tér el ± 5 %-nál nagyobb mértékben a beállított értéktől (kivéve a mintavétel első 10 másodpercét).

Megjegyzés: Kétszeres hígítás esetén a mintaáram a mintavevő szűrőkön áthaladó áram és a másodlagos hígítólevegő áramának nettó különbsége.

A gázmérő(k) vagy áramlásmérő műszer(ek) belépési pontján mért átlagos hőmérsékletet és nyomást fel kell jegyezni. Ha a beállított áramlási sebességet a szűrő nagy részecsketerhelése miatt nem lehet fenntartani a teljes ciklus alatt (± 5 %-os tűréssel), a vizsgálat érvénytelen. A vizsgálatot meg kell ismételni kisebb áramlási sebességgel, illetve nagyobb átmérőjű szűrővel.

4.5.7.4.   Motorleállás hidegindítási ciklus alatt

Ha a hidegindítási vizsgálati ciklus valamely pontján a motor leáll, a motort elő kell kondicionálni, a lehűtési eljárást meg kell ismételni, majd újra kell indítani a motort, és meg kell ismételni a vizsgálatot. Ha a vizsgálati ciklus során bármelyik mérőműszer hibásan működik, a vizsgálatot érvénytelennek kell tekinteni.

4.5.7.5.   A hidegindítási vizsgálati ciklus utáni műveletek

A hidegindítási vizsgálati ciklus befejezésekor le kell állítani a kipufogógáz tömegáramának és a hígított kipufogógáz térfogatának mérését, a gyűjtőzsákokba menő gázáramot és a részecske-mintavevő szivattyút. Integráló gázelemző rendszer esetében a mintavételt a rendszer válaszidejének végéig kell folytatni.

Gyűjtőzsák használata esetén a bennük lévő gázokat minél előbb, de a ciklus befejezésétől számított 20 percnél semmiképpen sem később elemezni kell.

A kibocsátásmérés után a nullázógázzal és ugyanazzal a mérésitartomány-kalibráló gázzal meg kell ismételni a gázelemző készülékek ellenőrzését. A vizsgálat akkor tekinthető elfogadhatónak, ha a mérések előtti és utáni ellenőrzés eredményei között a különbség kisebb, mint a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációjának 2%-a.

A részecskeszűrőket a vizsgálat befejezését követő egy órán belül vissza kell helyezni a mérőkamrába. A szűrőket legalább egy órán át portól védett és levegőcserét lehetővé tévő Petri-csészében kell kondicionálni, és azután meg kell mérni a tömegüket. A szűrők bruttó tömegét fel kell jegyezni.

4.5.7.6.   Melegen tartás

Közvetlenül a motor kikapcsolása után a motorhűtő ventilátor(oka)t – ha használatban volt(ak) – és a CVS légfúvót is ki kell kapcsolni (vagy le kell kapcsolni a kipufogórendszert a CVS-ről).

Ezután melegen kell tartani a motort 20 ± 1 percen át, majd elő kell készíteni a motort és a fékpadot a melegindítási ciklusra. A kiürített mintagyűjtő zsákokat csatlakoztatni kell a hígított kipufogógáz és hígítólevegő mintagyűjtő rendszereire. Be kell kapcsolni a CVS-t (ha használunk ilyet és még nem volt bekapcsolva), illetve csatlakoztatni kell a kipufogórendszert a CVS-hez (ha szét voltak kapcsolva). El kell indítani a mintavevő szivattyúkat (a részecske-mintavevő szivattyú(k) kivételével), a motorhűtő ventilátor(oka)t és az adatgyűjtő rendszert.

A vizsgálat megkezdése előtt az állandó térfogatú mintavételi rendszer hőcserélőjét (ha használunk ilyet) és adott esetben a folyamatos működésű mintavevő rendszer(ek) fűtött alkatrészeit elő kell melegíteni a kijelölt üzemi hőmérsékletre.

A mintaáramot a kívánt áramlási sebességre, a CVS gázáram-mérő eszközöket pedig nullára kell állítani. Óvatosan minden szűrőtartóba tiszta részecskeszűrőt kell tenni, és az összeszerelt szűrőtartókat be kell szerelni a mintaáram-vezetékbe.

4.5.7.7.   Melegindítási ciklus

Amint megállapítható, hogy a motor beindult, el kell indítani egy független üresjárati időzítőt. Hagyni kell, hogy a motor 23 ± 1 s-en keresztül szabadon, terhelés nélkül fusson üresjáraton. A tranziens motorciklus elindítását úgy kell időzíteni, hogy a ciklus első, nem üresjárati adatrögzítésére 23 ± 1 s elteltével kerüljön sor. A terhelés nélküli üresjárat ideje benne van a 23 ± 1 s-ben.

A vizsgálatot az 5. mellékletben leírt vonatkoztatási ciklus szerint kell végrehajtani. A fordulatszám- és nyomatékvezérlő beállítási értékeket legalább 5 Hz gyakorisággal kell kiadni (10 Hz ajánlott). A beállítási értékeket a vonatkoztatási ciklus 1 Hz gyakoriságú beállítási értékei között lineáris interpolációval kell kiszámítani. A fordulatszám és a nyomaték tényleges értékeit a vizsgálati ciklus alatt legalább 1 Hz gyakorisággal rögzíteni kell; a jelek elektronikus szűrése megengedett.

Ezután a 4.5.7.2. és a 4.5.7.3. szakaszban leírt eljárást kell megismételni.

4.5.7.8.   Motorleállás melegindítási ciklus alatt

Ha a melegindítási ciklus valamely pontján a motor leáll, a motort le lehet állítani, és 20 percen keresztül újra lehet kondicionálni. A melegindítási ciklust ekkor meg lehet ismételni. Csak egy újrakondicionálás és egy melegindítási ciklus megengedett.

4.5.7.9.   A melegindítási ciklus utáni műveletek

A melegindítási ciklus befejezésekor le kell állítani a kipufogógáz tömegáramának és a hígított kipufogógáz térfogatának mérését, a gyűjtőzsákokba menő gázáramot és a részecske-mintavevő szivattyút. Integráló gázelemző rendszer esetében a mintavételt a rendszer válaszidejének végéig kell folytatni.

Gyűjtőzsák használata esetén a bennük lévő gázokat minél előbb, de a ciklus befejezése után legkésőbb 20 percen belül elemezni kell.

A kibocsátásmérés után a nullázó gázzal és ugyanazzal a mérésitartomány-kalibráló gázzal meg kell ismételni a gázelemző készülékek ellenőrzését. A vizsgálat akkor tekinthető elfogadhatónak, ha a mérések előtti és utáni ellenőrzés eredményei között a különbség kisebb, mint a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációjának 2%-a.

A részecskeszűrőket a vizsgálat befejezését követő egy órán belül vissza kell helyezni a mérőkamrába. A szűrőket legalább egy órán át portól védett és levegőcserét lehetővé tévő Petri-csészében kell kondicionálni, és azután meg kell mérni a tömegüket. A szűrők bruttó tömegét fel kell jegyezni.

4.6.   A vizsgálat ellenőrzése

4.6.1.   Az adatok eltolása

A tényleges értékek és a vonatkoztatási ciklus értékei közötti időeltolódás torzító hatásának csökkentése érdekében a mért fordulatszám és nyomaték teljes jelsorozatát el lehet tolni előre vagy hátra a vonatkoztatási fordulatszám és nyomaték jelsorozatához képest. A tényleges értékek jeleinek eltolása esetén mind a fordulatszámot, mind a nyomatékot azonos mértékben és irányban kell eltolni.

4.6.2.   A ciklus munkájának kiszámítása

A W
  act tényleges ciklusmunkát (kWh) a fékpad által ténylegesen mért, feljegyzett fordulatszám és nyomaték értékpárjaiból kell kiszámítani. A tényleges ciklusmunkát – Wact – a vonatkoztatási ciklusmunkával – Wref – való összehasonlításra és a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások kiszámítására használják. A vonatkoztatási ciklus teljesítményének és a tényleges teljesítménynek az integrálásához ugyanazt a módszert kell használni. A szomszédos referenciaértékek vagy szomszédos mért értékek közé eső értékek meghatározásához lineáris interpolációt kell alkalmazni.

A vonatkoztatási és a tényleges ciklusmunka integrálással történő kiszámításakor a negatív nyomatékértékeket nullának kell venni és be kell venni a számításba. Ha az integrálás 5 Hz-nál kisebb gyakorisággal történik, és egy adott időszakaszban a nyomaték értéke pozitívról negatívra vagy negatívról pozitívra változik, a negatív részt ki kell számítani, és nullának kell tekinteni. A pozitív részt be kell venni az integrálásba.

A W
  act értéke a W
  ref –15%-a és 35 %-a közötti tartományba kell, hogy essen.

4.6.3.   A vizsgálati ciklus hitelesítő statisztikája

Lineáris regresszióval el kell végezni a tényleges fordulatszám-, nyomaték- és teljesítményértékek regresszióanalízisét a referenciaértékekre. Adateltolás választása esetén ezt a számítást a tényleges adatok eltolása után kell elvégezni. A legkisebb négyzetek módszerét kell alkalmazni az alábbi alakú regresszióegyenlettel:

Formula

ahol:

| y | = | a fordulatszám (min–1), nyomaték (N·m) vagy teljesítmény (kW) mért (tényleges) értéke |
| --- | --- | --- |
| m | = | a regressziós egyenes meredeksége |
| x | = | a fordulatszám (min–1), nyomaték (N·m) vagy teljesítmény (kW) referenciaértéke |
| b | = | a regressziós egyenes y állandója |

y

=

a fordulatszám (min–1), nyomaték (N·m) vagy teljesítmény (kW) mért (tényleges) értéke

m

=

a regressziós egyenes meredeksége

x

=

a fordulatszám (min–1), nyomaték (N·m) vagy teljesítmény (kW) referenciaértéke

b

=

a regressziós egyenes y állandója

A regressziós egyenesekre ki kell számítani az x alapján becsült y értékek szórását (SE) és a determinációs együtthatót (r2).

Az elemzést ajánlott 1 Hz gyakorisággal végezni. Ahhoz, hogy a vizsgálatot hitelesnek lehessen tekinteni, teljesülniük kell a 1. táblázatban meghatározott feltételeknek.

1.   táblázat

A regressziós egyenes tűrései

| | Fordulatszám | Nyomaték | Teljesítmény |
| --- | --- | --- | --- |
| Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE) | legfeljebb 100 min–1 | a teljesítményleképezés szerinti legnagyobb motornyomaték legfeljebb 13 %-a | a teljesítményleképezés szerinti legnagyobb motorteljesítmény legfeljebb 8 %-a |
| A regressziós egyenes meredeksége, m | 0,95–1,03 | 0,83–1,03 | 0,89–1,03 |
| Determinációs együttható, r2 | legalább 0,9700 | legalább 0,8800 | legalább 0,9100 |
| A regressziós egyenes y állandója, b | ± 50 min–1 | ± 20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ± 2 %-a, attól függően, hogy melyik a nagyobb | ± 4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ± 2 %-a, attól függően, hogy melyik a nagyobb |

Fordulatszám

Nyomaték

Teljesítmény

Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE)

legfeljebb 100 min–1

a teljesítményleképezés szerinti legnagyobb motornyomaték legfeljebb 13 %-a

a teljesítményleképezés szerinti legnagyobb motorteljesítmény legfeljebb 8 %-a

A regressziós egyenes meredeksége, m

0,95–1,03

0,83–1,03

0,89–1,03

Determinációs együttható, r2

legalább 0,9700

legalább 0,8800

legalább 0,9100

A regressziós egyenes y állandója, b

± 50 min–1

± 20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ± 2 %-a, attól függően, hogy melyik a nagyobb

± 4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ± 2 %-a, attól függően, hogy melyik a nagyobb

Kizárólag regressziós célokból a regressziószámítás elvégzése előtt a 2. táblázatban jelölt helyeken a pontok törlése engedélyezett. A ciklusmunka és a kibocsátások kiszámításánál azonban ezeket az adatpontokat nem szabad elhagyni. Az üresjárati adatpont az a pont, ahol a normált vonatkoztatási nyomaték 0 % és a normált vonatkoztatási fordulatszám 0 %. Az adatpontok elhagyhatók a ciklus egészében vagy csak egy részében.

2.   táblázat

A regresszióanalízisből kihagyható pontok (meg kell adni, hogy mely pontokat törlik)

| Feltétel | Fordulatszám- és/vagy nyomaték- és/vagy teljesítménypontok, amelyek a bal oldali oszlopban felsorolt körülmények között törölhetők |
| --- | --- |
| Első 24 (± 1) s és utolsó 25 s | Fordulatszám, nyomaték és teljesítmény |
| Teljesen nyitott fojtószelep, a tényleges nyomatékérték < a nyomaték referenciaértékének 95 %-a | Nyomaték és/vagy teljesítmény |
| Teljesen nyitott fojtószelep, a tényleges fordulatszámérték < a fordulatszám referenciaértékének 95 %-a | Fordulatszám és/vagy teljesítmény |
| Zárt fojtószelep, a tényleges fordulatszámérték > üresjárati fordulatszám + 50 min–1, és a tényleges nyomatékérték > a nyomaték referenciaértékének 105 %-a | Nyomaték és/vagy teljesítmény |
| Zárt fojtószelep, a tényleges fordulatszámérték ≤ üresjárati fordulatszám + 50 min–1, és a tényleges nyomatékérték = gyártó által meghatározott/mért üresjárati nyomaték ± a legnagyobb nyomaték 2 %-a | Fordulatszám és/vagy teljesítmény |
| Zárt fojtószelep, a tényleges fordulatszámérték > a fordulatszám referenciaértékének 105 %-a | Fordulatszám és/vagy teljesítmény |

Feltétel

Fordulatszám- és/vagy nyomaték- és/vagy teljesítménypontok, amelyek a bal oldali oszlopban felsorolt körülmények között törölhetők

Első 24 (± 1) s és utolsó 25 s

Fordulatszám, nyomaték és teljesítmény

Teljesen nyitott fojtószelep, a tényleges nyomatékérték < a nyomaték referenciaértékének 95 %-a

Nyomaték és/vagy teljesítmény

Teljesen nyitott fojtószelep, a tényleges fordulatszámérték < a fordulatszám referenciaértékének 95 %-a

Fordulatszám és/vagy teljesítmény

Zárt fojtószelep, a tényleges fordulatszámérték > üresjárati fordulatszám + 50 min–1, és a tényleges nyomatékérték > a nyomaték referenciaértékének 105 %-a

Nyomaték és/vagy teljesítmény

Zárt fojtószelep, a tényleges fordulatszámérték ≤ üresjárati fordulatszám + 50 min–1, és a tényleges nyomatékérték = gyártó által meghatározott/mért üresjárati nyomaték ± a legnagyobb nyomaték 2 %-a

Fordulatszám és/vagy teljesítmény

Zárt fojtószelep, a tényleges fordulatszámérték > a fordulatszám referenciaértékének 105 %-a

Fordulatszám és/vagy teljesítmény

---

(1)  Az ISO 8178-4:2007 szabvány (2008. évi helyesbített változat) 8.3.1.1. pontjában leírt C1 ciklussal megegyező.

(2)  Az ISO 8178-4:2007 szabvány (2008. évi helyesbített változat) 8.4.1. pontjában leírt D2 ciklussal megegyező.

1. függelék

Mérési és mintavételezési eljárások (NRSC, NRTC)

1.   MÉRÉSI ÉS MINTAVÉTELEZÉSI ELJÁRÁSOK (NRSC-VIZSGÁLAT)

A vizsgálatra átadott motor által kibocsátott gáznemű és szilárd szennyező anyagok mennyiségét a 4A. melléklet 4. függelékében leírt módszerekkel kell mérni. A 4A. melléklet 4. függelékében meghatározott módszerek leírják az ajánlott gázelemző rendszereket (1.1. szakasz) és az ajánlott részecskehígító- és mintavevő rendszereket (1.2. szakasz).

A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság jóváhagyásával a 4B. melléklet 9. szakaszában leírt módszereket is lehet használni e függelék 1. szakaszában meghatározott módszerek helyett.

1.1.   A fékpadra vonatkozó előírások

A 4A. melléklet 3.7.1. szakaszában leírt vizsgálati ciklus elvégzéséhez megfelelő jellemzőkkel rendelkező fékpadot kell használni. A nyomaték és a fordulatszám mérésére szolgáló műszereknek lehetővé kell tenniük a teljesítmény adott korlátok közötti mérését. Szükséges lehet kiegészítő számítások alkalmazása. A mérőberendezés pontosságának az 1.3. szakaszban megadott tűréseken belül kell maradnia.

1.2.   Kipufogógáz-áram

A kipufogógáz-áramot az 1.2.1–1.2.4. szakaszban említett módszerek egyikével kell meghatározni.

1.2.1.   Közvetlen mérési módszer

A kipufogógáz-áram közvetlen mérése mérőtorokkal vagy egyenértékű mérőrendszerrel (a részleteket lásd: ISO 5167:2000).

Megjegyzés: A gáznemű anyagáram közvetlen mérése bonyolult feladat. A hibás kibocsátási értékeket eredményező mérési hibák elkerülésére óvintézkedéseket kell hozni.

1.2.2.   A levegő és a tüzelőanyag áramának mérését használó módszer

A levegőáram és az tüzelőanyag-áram mérése.

Az 1.3. szakaszban meghatározott pontosságú levegőáram-mérőket és tüzelőanyagáram-mérőket kell használni.

A kipufogógáz-áram kiszámítása a következő:

Formula (nedves tömegáram esetében)

1.2.3.   Szénegyensúly módszer

A kipufogógáz tömegének kiszámítása a tüzelőanyag-fogyasztásból és a kipufogógáz-koncentrációkból a szénegyensúly módszer segítségével (4A. melléklet, 3. függelék).

1.2.4.   Indikátorgázt használó mérési módszer

Ez a módszer a kipufogógázban lévő indikátorgáz koncentrációjának mérését jelenti. Egy inert gáz (például tiszta hélium) ismert mennyiségét indikátorgázként be kell fecskendezni a kipufogógáz-áramba. A gáz elkeveredik és felhígul a kipufogógázban, de nem léphet reakcióba a kipufogócsőben. A gáz koncentrációját ezután meg kell mérni a kipufogógáz-mintában.

Az indikátorgáz tökéletes elkeveredésének biztosításához a kipufogógáz-mintavevő szondának a befecskendezési ponttól legalább 1 m távolságra vagy a kipufogócső átmérőjének harmincszorosát kitevő távolságra (amelyik nagyobb) kell lennie. A mintavevő szonda lehet közelebb is a befecskendezési ponthoz, ha az indikátorgáz koncentrációjának és a vonatkoztatási koncentrációnak az összehasonlítása igazolja, hogy tökéletes a keveredés az indikátorgáznak a motor előtti részbe való befecskendezésekor.

Az indikátorgáz áramát úgy kell beállítani, hogy a keveredés után az indikátorgáz koncentrációja a motor üresjárati fordulatszámán ne haladja meg a gázelemző készülék mérési tartományának végpontját.

A kipufogógáz-áram kiszámítása a következő:

Formula

ahol:

| G
  EXHW | = | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama (kg/s) |
| --- | --- | --- |
| G
  T | = | az indikátorgáz árama (cm3/min) |
| conc
  mix | = | az indikátorgáz pillanatnyi koncentrációja a keveredés után (ppm) |
| ρ
  EXH | = | a kipufogógáz sűrűsége (kg/m3) |
| conc
  a | = | az indikátorgáz háttér-koncentrációja a beszívott levegőben (ppm) |

G
  EXHW

=

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama (kg/s)

G
  T

=

az indikátorgáz árama (cm3/min)

conc
  mix

=

az indikátorgáz pillanatnyi koncentrációja a keveredés után (ppm)

ρ
  EXH

=

a kipufogógáz sűrűsége (kg/m3)

conc
  a

=

az indikátorgáz háttér-koncentrációja a beszívott levegőben (ppm)

Az indikátorgáz háttér-koncentrációja (conc
  a) a közvetlenül a vizsgálat elvégzése előtt és után mért háttér-koncentráció átlagolásával határozható meg.

Ha a kipufogógáz legnagyobb áramánál a háttér-koncentráció kisebb, mint az indikátorgáz keveredés utáni koncentrációjának (conc
  mix.) 1 %-a, a háttér-koncentráció figyelmen kívül hagyható.

A kipufogógáz-áramra vonatkozó pontossági követelményeket az egész rendszernek teljesítenie kell, és ez utóbbit a 2. függelék 1.11.2. szakaszának megfelelően kell kalibrálni.

1.2.5.   A levegőáram és a levegő-tüzelőanyag arány mérése

Ez a módszer a kipufogógáz tömegének a levegőáramból és levegő-tüzelőanyag arányból történő kiszámítását foglalja magában. A pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram kiszámítása a következő:

Formula

ahol: Formula

Formula

ahol:

| A/F
  st | = | sztöchiometrikus levegő-tüzelőanyag arány (kg/kg) |
| --- | --- | --- |
| λ | = | relatív levegő-tüzelőanyag arány |
| conc
  CO2 | = | a CO2 száraz koncentrációja (%) |
| conc
  CO | = | a CO száraz koncentrációja (ppm) |
| conc
  HC | = | szénhidrogén-koncentráció (ppm) |

A/F
  st

=

sztöchiometrikus levegő-tüzelőanyag arány (kg/kg)

λ

=

relatív levegő-tüzelőanyag arány

conc
  CO2

=

a CO2 száraz koncentrációja (%)

conc
  CO

=

a CO száraz koncentrációja (ppm)

conc
  HC

=

szénhidrogén-koncentráció (ppm)

Megjegyzés: A számítás az 1,8-del egyenlő hidrogén-szén aránnyal rendelkező dízel tüzelőanyagra vonatkozik.

A levegőáram-mérőnek teljesítenie kell a 3. táblázatban meghatározott pontossági követelményeket, a használt CO2-gázelemzőnek az 1.4.1. szakasz követelményeit, a teljes rendszernek pedig a kipufogógáz-áramra vonatkozó pontossági követelményeket.

A relatív levegő-tüzelőanyag arány mérésére alternatív megoldásként az 1.4.4. szakaszban meghatározott követelményekkel összhangban a levegő és a tüzelőanyag arányát mérő berendezés, mint például cirkóniumszonda típusú érzékelő is használható.

1.2.6.   Teljes hígított kipufogógáz-áram

Teljes áramú hígítórendszer használata esetén a hígított kipufogógáz teljes áramát (G
  TOTW) PDP-vel vagy CFV-vel vagy SSV-vel kell mérni (4A. melléklet, 4. függelék, 1.2.1.2. szakasz). A mérés pontosságának meg kell felelnie a 4A. melléklet 2. függelékének 2.2. szakaszában meghatározott követelményeknek.

1.3.   Pontosság

Minden mérőműszer kalibrálásának nemzeti vagy nemzetközi szabványokra visszavezethetőnek kell lennie, és meg kell felelnie a 3. táblázatban felsorolt követelményeknek.

3.   táblázat

A mérőműszerek pontossága

| Szám | Mérőműszer | Pontosság |
| --- | --- | --- |
| 1 | A motor fordulatszáma | a leolvasott érték ± 2 %-a vagy a motor legnagyobb értékének ± 1 %-a (amelyik nagyobb) |
| 2 | Nyomaték | a leolvasott érték ± 2 %-a vagy a motor legnagyobb értékének ± 1 %-a (amelyik nagyobb) |
| 3 | Tüzelőanyag-fogyasztás | a motor legnagyobb értékének ± 2 %-a |
| 4 | Levegőfogyasztás | a leolvasott érték ± 2 %-a vagy a motor legnagyobb értékének ± 1 %-a (amelyik nagyobb) |
| 5 | Kipufogógáz-áram | a leolvasott érték ± 2,5 %-a vagy a motor legnagyobb értékének ± 1,5 %-a (amelyik nagyobb) |
| 6 | Hőmérséklet ≤ 600 K | ± 2 K, abszolút |
| 7 | Hőmérséklet > 600 K | a leolvasott érték ± 1 %-a |
| 8 | A kipufogógáz nyomása | ± 0,2 kPa, abszolút |
| 9 | A beszívott levegő nyomáscsökkenése | ± 0,05 kPa, abszolút |
| 10 | Légköri nyomás | ± 0,1 kPa, abszolút |
| 11 | Egyéb nyomásértékek | ± 0,1 kPa, abszolút |
| 12 | Abszolút páratartalom | a leolvasott érték ± 5 %-a |
| 13 | A hígítólevegő árama | a leolvasott érték ± 2 %-a |
| 14 | A hígított kipufogógáz árama | a leolvasott érték ± 2 %-a |

Szám

Mérőműszer

Pontosság

1

A motor fordulatszáma

a leolvasott érték ± 2 %-a vagy a motor legnagyobb értékének ± 1 %-a (amelyik nagyobb)

2

Nyomaték

a leolvasott érték ± 2 %-a vagy a motor legnagyobb értékének ± 1 %-a (amelyik nagyobb)

3

Tüzelőanyag-fogyasztás

a motor legnagyobb értékének ± 2 %-a

4

Levegőfogyasztás

a leolvasott érték ± 2 %-a vagy a motor legnagyobb értékének ± 1 %-a (amelyik nagyobb)

5

Kipufogógáz-áram

a leolvasott érték ± 2,5 %-a vagy a motor legnagyobb értékének ± 1,5 %-a (amelyik nagyobb)

6

Hőmérséklet ≤ 600 K

± 2 K, abszolút

7

Hőmérséklet > 600 K

a leolvasott érték ± 1 %-a

8

A kipufogógáz nyomása

± 0,2 kPa, abszolút

9

A beszívott levegő nyomáscsökkenése

± 0,05 kPa, abszolút

10

Légköri nyomás

± 0,1 kPa, abszolút

11

Egyéb nyomásértékek

± 0,1 kPa, abszolút

12

Abszolút páratartalom

a leolvasott érték ± 5 %-a

13

A hígítólevegő árama

a leolvasott érték ± 2 %-a

14

A hígított kipufogógáz árama

a leolvasott érték ± 2 %-a

1.4.   A gáznemű összetevők meghatározása

1.4.1.   A gázelemző készülékekre vonatkozó általános előírások

A gázelemző készülékeknek olyan mérési tartománnyal kell rendelkezniük, amely alkalmas a kipufogógáz-összetevők koncentrációinak megkívánt pontosságú mérésére (1.4.1.1. szakasz). A gázelemző készülékeket ajánlott úgy használni, hogy a mért koncentráció a mérési tartomány végpontjának 15 %-a és 100 %-a közé essen.

Amennyiben a mérési tartomány végértéke legfeljebb 155 ppm (vagy ppm C), illetve ha olyan leolvasó rendszereket (számítógépeket, adatrögzítőket) alkalmaznak, amelyek mérési tartományuk végértékének 15 %-a alatt is megfelelő pontosságot és felbontást biztosítanak, akkor a mérési tartomány végpontjának 15 %-a alatti koncentrációk is elfogadhatók. Ebben az esetben a kalibrációs görbék pontosságának biztosítása érdekében kiegészítő kalibrálásokat kell végezni – 4A. melléklet, 2. függelék, 1.5.5.2. szakasz.

A műszerek elektromágneses összeférhetőségének (EMC) olyannak kell lennie, hogy a járulékos hibák a lehető legkisebbek legyenek.

1.4.1.1.   Mérési hiba

A gázelemző készülék nem térhet el a névleges kalibrációs ponttól a leolvasott érték ± 2 %-ánál vagy a mérési tartomány végpontjának ± 0,3 %-ánál nagyobb mértékben, attól függően, hogy melyik a nagyobb.

Megjegyzés: Ezen előírás alkalmazásában a pontosság a gázelemző készülékről leolvasott érték eltérése a kalibrálógázzal kapott névleges kalibrálási értékektől (≡ valós érték).

1.4.1.2.   Ismételhetőség

Az ismételhetőség, ami definíció szerint egy meghatározott kalibráló gázra vagy mérésitartomány-kalibráló gázra adott 10 ismételt válaszjel szórásának 2,5-szerese, a 155 ppm (vagy ppm C) feletti tartományokban nem haladhatja meg a mérési tartomány végpontjának 1 %-át, illetve a 155 ppm (vagy ppm C) alatti tartományokban a 2 %-át.

1.4.1.3.   Zaj

A gázelemző készülék nullázó és mérésitartomány-kalibráló gázokra adott csúcs-csúcs válaszjele egyik 10 másodperces időközben, egyik használt tartományban sem haladhatja meg a mérési tartomány végpontjának 2 %-át.

1.4.1.4.   Nullapont-eltolódás

Az egyórás időtartam alatti nullapont-eltolódásnak kisebbnek kell lennie, mint a teljes mérési tartomány 2 %-a a legalacsonyabb használt tartományban. A nullapontválasz az a zajt is tartalmazó közepes válaszjel, amelyet a készülék a nullázó gázra egy 30 másodperces időtartam alatt ad.

1.4.1.5.   A mérési tartomány eltolódása

A mérési tartomány egyórás időtartam alatti eltolódásának kisebbnek kell lennie, mint a teljes mérési tartomány 2 %-a a legalacsonyabb használt tartományban. A mérési tartomány a mérésitartomány-kalibráló gázra adott válasz és a nullapontválasz értékeinek különbsége. A mérésitartomány-kalibráló gázra adott válasz az a zajt is tartalmazó közepes válaszjel, amelyet a készülék a mérésitartomány-kalibráló gázra egy 30 másodperces időtartam alatt ad.

1.4.2.   Gázszárítás

A választhatóan használható gázszárító készülékek csak minimális hatással lehetnek a mért gázok koncentrációjára. Vegyszeres szárítók nem használhatók a mintában lévő víz eltávolítására.

1.4.3.   Gázelemző készülékek

Az alkalmazandó mérési elveket e függelék 1.4.3.1–1.4.3.5. szakasza írja le. A mérőrendszerek részletes leírását a 4A. melléklet 4. függeléke tartalmazza.

A mérendő gázokat az alábbi készülékekkel kell elemezni. Nemlineáris gázelemző készülékek esetében megengedett linearizáló áramkörök használata.

1.4.3.1.   Szén-monoxid-(CO)-elemzés

A szén-monoxid-elemzőnek nem diszperzív infravörös abszorpció elven működő (NDIR) típusúnak kell lennie.

1.4.3.2.   Szén-dioxid-(CO2)-elemzés

A szén-dioxid-elemzőnek nem-diszperzív infravörös abszorpció elven működő (NDIR) típusúnak kell lennie.

1.4.3.3.   Szénhidrogén-elemzés

A szénhidrogén-elemzőnek fűtött lángionizációs detektor (HFID) típusúnak kell lennie, detektorral, szelepekkel, csövezéssel stb.; a gázelemző készüléket úgy kell fűteni, hogy a gáz hőmérsékletét 463 K (190 °C) ± 10 K értéken tartsa.

1.4.3.4.   Nitrogén-oxid-(NOx)-elemzés

A nitrogén-oxid-elemző készüléknek száraz alapon való mérésnél kemilumineszcens érzékelős gázelemzőnek vagy fűtött kemilumineszcens érzékelős gázelemzőnek kell lennie, és NO2-NO átalakítóval kell rendelkeznie. Nedves alapon való mérésnél olyan, átalakítóval rendelkező, fűtött kemilumineszcens érzékelős gázelemzőt kell használni, amelyet 328 K (55 °C) felett tartanak, feltéve, hogy a vízgőz-keresztérzékenységi vizsgálat (4A. melléklet, 2. függelék, 1.9.2.2. szakasz) kielégítő eredménnyel zárult.

Száraz alapon való mérés esetén a mintavételi útvonalon mind a kemilumineszcens érzékelős, mind pedig a fűtött kemilumineszcens érzékelős készülékeknél 328–473 K (55–200 °C) falhőmérsékletet kell tartani az átalakítóig, nedves mérés esetén pedig a gázelemző készülékig.

1.4.4.   A levegő-tüzelőanyag arány mérése

A kipufogógáz-áramban található levegő és tüzelőanyag arányának az 1.2.5. szakasz szerinti meghatározására szánt mérőberendezésnek széles tartományú arányérzékelőt vagy cirkóniumszonda típusú lambda-érzékelőt kell használnia.

Az érzékelőt közvetlenül a kipufogócsőre kell felszerelni, olyan helyre, ahol a kipufogógáz hőmérséklete kellően nagy a páralecsapódás megakadályozásához.

A beépített elektronikával rendelkező érzékelő pontosságának a következő értékek közé kell esnie:

| | a leolvasott érték ± 3 százaléka, ha λ < 2 |
| --- | --- |

a leolvasott érték ± 3 százaléka, ha λ < 2

| | a leolvasott érték ± 2 százaléka, ha 2 ≤ λ < 5 |
| --- | --- |

a leolvasott érték ± 2 százaléka, ha 2 ≤ λ < 5

| | a leolvasott érték ± 10 százaléka, ha 5 ≤ λ |
| --- | --- |

a leolvasott érték ± 10 százaléka, ha 5 ≤ λ

A fent előírt pontosság eléréséhez az érzékelőt a műszer gyártója által előírtak szerint kell kalibrálni.

1.4.5.   Mintavétel a gáznemű kibocsátások meghatározásához

A gáznemű kibocsátások mintavevő szondáit, amennyire lehetséges, legalább 0,5 m-rel vagy három kipufogócső-átmérőnyivel – attól függően, hogy melyik nagyobb – a kipufogógáz-rendszer kivezetése elé és elég közel a motorhoz kell elhelyezni ahhoz, hogy a kipufogógáz hőmérséklete a szondánál legalább 343 K (70 °C) legyen.

Elágazó kipufogócsonkkal rendelkező, többhengeres motoroknál a szondát a motortól kellő távolságra kell elhelyezni ahhoz, hogy a minta az összes henger átlagos szennyezőanyag-kibocsátására jellemző legyen. Olyan többhengeres, például „V” elrendezésű motorok esetében, amelyek kipufogócsövei különálló csoportokba rendeződnek, megengedett a külön csoportonkénti mintavétel és az átlagos szennyezőanyag-kibocsátás kiszámítása. Más módszerek is használhatók, ha kimutatták, hogy a fentiekkel azonos eredményt adnak. A szennyezőanyag-kibocsátások kiszámításához a motor teljes kipufogógáz tömegáramát kell használni.

Ha a szilárd szennyezőanyag-kibocsátás meghatározására teljes áramú hígítórendszert használnak, a gáznemű kibocsátások a hígított kipufogógázból is meghatározhatók. A mintavevő szondákat a részecskék hígítóalagútban lévő mintavevő szondájához közel kell elhelyezni (4A. melléklet, 4. függelék, 1.2.1.2. szakasz, DT, valamint 1.2.2. szakasz, PSP). A CO és a CO2 mennyisége zsákos mintavétellel és a mintavevő zsákban lévő koncentráció utólagos mérésével is meghatározható.

1.5.   A részecskék meghatározása

A részecskék meghatározásához hígítórendszerre van szükség. A hígítás részáramú vagy teljes áramú hígítórendszer révén valósítható meg. A hígítórendszer szállítási kapacitásának elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy teljesen kiküszöbölje a vízlecsapódást a hígítási és a mintavevő rendszerekben, és a hígított kipufogógáz hőmérsékletét közvetlenül a szűrőtartók előtti szakaszban 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) között tartsa. Ha a levegő páratartalma magas, a hígítólevegőt vízteleníteni lehet a hígítórendszerbe való bevezetése előtt. Ha a környezeti hőmérséklet alacsonyabb, mint 293 K (20 °C), ajánlatos a hígítólevegőt a 303 K-es (30 °C-os) hőmérsékleti határ fölé melegíteni. A hígítólevegő hőmérséklete azonban nem haladhatja meg a 325 K-t (52 °C) a kipufogónak a hígítóalagútba való bevezetése előtt.

Megjegyzés: A K vagy annál alacsonyabb teljesítménysávok különálló vizsgálati ciklusai esetében a szűrő hőmérsékletét nem szükséges a 42–52 °C hőmérsékleti tartományban tartani, ehelyett elég a legfeljebb 325 K (52 °C) hőmérsékleti előírás betartása.

Részáramú hígítórendszer esetében a részecske-mintavevő szondáját a 4.4. szakasznak megfelelően a gáznemű kibocsátások szondájához közel és az elé, valamint a 4A. melléklet 4. függeléke 1.2.1.1. szakaszának 4–12. ábráján látható EP- és SP-elrendezésnek megfelelően kell elhelyezni.

A részáramú rendszert úgy kell kialakítani, hogy az a kipufogógáz-áramot két részre válassza, amelyek közül a kisebbiket hígítják fel levegővel, majd használják a részecskék megmérésére. Ebből következőleg alapvető fontosságú a hígítási arány igen pontos meghatározása. Többféle megosztási módszer használható, így a megosztás módja jelentős mértékben meghatározza, hogy milyen mintavevő berendezéseket kell használni, illetve milyen eljárásokat kell alkalmazni (4A. melléklet, 4. függelék, 2.2. szakasz).

A részecskék tömegének meghatározásához részecske-mintavevőrendszerre, részecske-mintavevő szűrőkre, egy mikrogramm beosztású mérlegre, illetve szabályozott hőmérsékletű és páratartalmú mérőkamrára van szükség.

Két részecske-mintavevő módszer alkalmazható:

| a) | az egyszűrős módszer a vizsgálati ciklus összes üzemmódjához egy pár szűrőt használ (e függelék 1.5.1.3. szakasza). A vizsgálat mintavételezési szakaszában különös figyelmet kell fordítani a mintavételezési időkre és a mintaáramokra. A vizsgálati ciklushoz azonban csak egy pár szűrő szükséges; |
| --- | --- |

a)

az egyszűrős módszer a vizsgálati ciklus összes üzemmódjához egy pár szűrőt használ (e függelék 1.5.1.3. szakasza). A vizsgálat mintavételezési szakaszában különös figyelmet kell fordítani a mintavételezési időkre és a mintaáramokra. A vizsgálati ciklushoz azonban csak egy pár szűrő szükséges;

| b) | a többszűrős módszer szerint a vizsgálati ciklus minden egyes üzemmódjához külön pár szűrőt kell használni (e függelék 1.5.1.3. szakasza). Ez a módszer kevésbé szigorú mintavételezési eljárásokat tesz lehetővé, de több szűrőt használ. |
| --- | --- |

b)

a többszűrős módszer szerint a vizsgálati ciklus minden egyes üzemmódjához külön pár szűrőt kell használni (e függelék 1.5.1.3. szakasza). Ez a módszer kevésbé szigorú mintavételezési eljárásokat tesz lehetővé, de több szűrőt használ.

1.5.1.   Részecske-mintavevő szűrők

1.5.1.1.   A szűrőkre vonatkozó előírások

A tanúsítási vizsgálatokhoz fluor-szénhidrogén borítású üvegszálas szűrők vagy fluor-szénhidrogénalapú membránszűrők szükségesek. Speciális alkalmazások esetén más szűrőanyagok is használhatók. Minden szűrőtípusnak 35 és 100 cm/s közötti merőleges gázáramlási sebességnél legalább 99 %-os befogási hatásfokúnak – 0,3 μm-os dioktilftalát (DOP) – kell lennie. A laboratóriumok közötti vagy a gyártó és jóváhagyó hatóságok közötti összehasonlító vizsgálatok során azonos minőségű szűrőket kell használni.

1.5.1.2.   A szűrők mérete

A részecskeszűrők átmérőjének legalább 47 mm-nek (37 mm hasznos átmérő) kell lennie. Nagyobb átmérőjű szűrők is elfogadhatók (1.5.1.5. szakasz).

1.5.1.3.   Elsődleges és másodlagos szűrők

A vizsgálati műveletsorozat alatt a hígított kipufogógázt két egymás után elhelyezett szűrőn (egy elsődleges és egy másodlagos szűrőn) kell átengedni. A kiegészítő szűrőt az elsődleges szűrőtől legfeljebb 100 mm-re, de azt nem érintve lehet elhelyezni, az elsődleges szűrő után. A szűrőket külön vagy párban is le lehet mérni, utóbbi esetben a szennyezett oldalukat egymás felé fordítva.

1.5.1.4.   Merőleges sebesség a szűrőnél

A szűrő síkjára merőleges gázáramlási sebességnek 35 és 100 cm/s között kell lennie. A vizsgálat megkezdése és befejezése között a nyomásesés növekedése legfeljebb 25 kPa lehet.

1.5.1.5.   Szűrőterhelés

A legáltalánosabb szűrőméretekre vonatkozóan ajánlott legkisebb szűrőterheléseket a következő táblázat tünteti fel. Nagyobb szűrőméretekre a legkisebb szűrőterhelésnek 0,065 mg/1 000 mm2 szűrőfelület értékűnek kell lenni.

| A szűrő átmérője
  (mm) | Ajánlott hasznos átmérő
  (mm) | Ajánlott legkisebb terhelés
  (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 37 | 0,11 |
| 70 | 60 | 0,25 |
| 90 | 80 | 0,41 |
| 110 | 100 | 0,62 |

A szűrő átmérője

(mm)

Ajánlott hasznos átmérő

(mm)

Ajánlott legkisebb terhelés

(mg)

47

37

0,11

70

60

0,25

90

80

0,41

110

100

0,62

Többszűrős módszer esetén az ajánlott legkisebb szűrőterhelés az összes szűrőre együttvéve a fenti megfelelő érték és az üzemmódok száma négyzetgyökének szorzata.

1.5.2.   A mérőkamra és az analitikai mérleg leírása

1.5.2.1.   A mérőkamrára vonatkozó feltételek

A részecskeszűrők kondicionálására és tömegmérésére szolgáló kamrának (helyiségnek) a szűrők kondicionálása és mérése alatt végig 295 K (22 °C) ± 3 K hőmérsékletűnek kell lennie. A páratartalmat 282,5 (9,5 °C) ± 3 K harmatpontértéken és 45 % ± 8 % relatív páratartalmon kell tartani.

1.5.2.2.   A referenciaszűrő lemérése

A kamrának (helyiségnek) mentesnek kell lennie minden környezeti szennyeződéstől (például portól), amely a stabilizálódás alatt lerakódhatna a részecskeszűrőkre. A mérőhelyiségben a 1.5.2.1. szakaszban megadott értékektől való eltérések csak akkor fogadhatók el, ha azok időtartama nem haladja meg a 30 percet. A mérőhelyiségnek a szükséges előírásokat már a személyzetnek a mérőhelyiségbe történő belépése előtt teljesítenie kell. Legalább két használaton kívüli referenciaszűrőt vagy referencia-szűrőpárt a mintavételező szűrő (-pár) méréséhez képest négy órán belül, lehetőség szerint azzal egy időben le kell mérni. A referenciaszűrők méretének és anyagának ugyanolyannak kell lennie, mint a mintavevő szűrőké.

Ha a referenciaszűrők (referencia-szűrőpárok) átlagos súlya a mintavevő szűrő mérései közötti időben több mint 10 μg-mal változik, akkor az összes mintavevő szűrőt ki kell dobni, és a szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálatot meg kell ismételni.

Ha a mérőhelyiség 1.5.2.1. szakaszban leírt stabilitási feltételei nem teljesülnek, de a referenciaszűrő (-pár) mérése teljesíti a fenti feltételeket, a motorgyártó választhat, hogy elfogadja a mintavevő szűrők súlyát, vagy semmisnek tekinti a vizsgálatot, beállítja a mérőhelyiség szabályozórendszerét és újra elvégzi a vizsgálatot.

1.5.2.3.   Analitikai mérleg

Az összes szűrő súlyának meghatározására használt analitikai mérlegnek a mérleggyártó által meghatározott 2 μg-os pontossággal (szabványos eltérés) és 1 μg-os felbontással (1 osztás = 1 μg) kell rendelkeznie.

1.5.2.4.   A statikus elektromosság hatásainak kiküszöbölése

A statikus elektromosság hatásának kiküszöbölése céljából a szűrőket mérés előtt közömbösíteni kell, például polóniumközömbösítővel vagy más, hasonló hatású készülékkel.

1.5.3.   A részecskemérés további előírásai

A hígítórendszernek és a mintavevő rendszernek a kipufogócső és a szűrőtartó közötti minden olyan részét, amely kapcsolatba kerül hígítatlan vagy hígított kipufogógázzal, úgy kell kialakítani, hogy a részecskék lerakódása vagy megváltozása a lehető legkisebb legyen. Minden alkatrésznek a kipufogógázok összetevőivel reakcióba nem lépő, vezető anyagból kell készülnie, és az elektrosztatikus hatások kiküszöbölése céljából földeltnek kell lennie.

2.   MÉRÉSI ÉS MINTAVÉTELEZÉSI ELJÁRÁSOK (NRTC-VIZSGÁLAT)

2.1.   Bevezetés

A vizsgálatra átadott motor által kibocsátott gáznemű és szilárd szennyező anyagok mennyiségét a 4A. melléklet 4. függelékében leírt módszerekkel kell mérni. A 4A. melléklet 4. függelékében meghatározott módszerek leírják az ajánlott gázelemző rendszereket (1.1. szakasz) és az ajánlott részecskehígító- és mintavevő rendszereket (1.2. szakasz).

2.2.   Motorfékpad és a vizsgálókamra berendezései

A motorok kibocsátásainak teljesítménymérő fékpadon való méréséhez az alábbi berendezéseket kell használni:

2.2.1.   Motorfékpad

Az e melléklet 4. függelékében leírt vizsgálati ciklus elvégzésére megfelelő jellemzőkkel rendelkező motorfékpadot kell használni. A nyomaték és a fordulatszám mérésére szolgáló műszereknek lehetővé kell tenniük a teljesítmény adott korlátok közötti mérését. Szükséges lehet kiegészítő számítások alkalmazása. A mérőberendezés pontosságának a 4. táblázatban megadott tűréseken belül kell maradnia.

2.2.2.   További műszerek

Szükség szerint további műszereket kell használni a következők mérésére: tüzelőanyag-fogyasztás, a hűtőközeg és a kenőanyag hőmérséklete, a kipufogógáz nyomása és a szívócsőben fellépő nyomásesés, a kipufogógáz hőmérséklete, a beszívott levegő hőmérséklete, légköri nyomás, páratartalom és a tüzelőanyag hőmérséklete. E műszereknek teljesíteniük kell a 4. táblázatban megadott követelményeket:

4.   táblázat

A mérőműszerek pontossága

| Szám | Mérőműszer | Pontosság |
| --- | --- | --- |
| 1 | A motor fordulatszáma | a leolvasott érték ± 2 %-a vagy a motor legnagyobb értékének ± 1 %-a (amelyik nagyobb) |
| 2 | Nyomaték | a leolvasott érték ± 2 %-a vagy a motor legnagyobb értékének ± 1 %-a (amelyik nagyobb) |
| 3 | Tüzelőanyag-fogyasztás | a motor legnagyobb értékének ± 2 %-a |
| 4 | Levegőfogyasztás | a leolvasott érték ± 2 %-a vagy a motor legnagyobb értékének ± 1 %-a (amelyik nagyobb) |
| 5 | Kipufogógáz-áram | a leolvasott érték ± 2,5 %-a vagy a motor legnagyobb értékének ± 1,5 %-a (amelyik nagyobb) |
| 6 | Hőmérséklet ≤ 600 K | ± 2 K, abszolút |
| 7 | Hőmérséklet > 600 K | a leolvasott érték ± 1 %-a |
| 8 | A kipufogógáz nyomása | ± 0,2 kPa, abszolút |
| 9 | A beszívott levegő nyomáscsökkenése | ± 0,05 kPa, abszolút |
| 10 | Légköri nyomás | ± 0,1 kPa, abszolút |
| 11 | Egyéb nyomásértékek | ± 0,1 kPa, abszolút |
| 12 | Abszolút páratartalom | a leolvasott érték ± 5 %-a |
| 13 | A hígítólevegő árama | a leolvasott érték ± 2 %-a |
| 14 | A hígított kipufogógáz árama | a leolvasott érték ± 2 %-a |

Szám

Mérőműszer

Pontosság

1

A motor fordulatszáma

a leolvasott érték ± 2 %-a vagy a motor legnagyobb értékének ± 1 %-a (amelyik nagyobb)

2

Nyomaték

a leolvasott érték ± 2 %-a vagy a motor legnagyobb értékének ± 1 %-a (amelyik nagyobb)

3

Tüzelőanyag-fogyasztás

a motor legnagyobb értékének ± 2 %-a

4

Levegőfogyasztás

a leolvasott érték ± 2 %-a vagy a motor legnagyobb értékének ± 1 %-a (amelyik nagyobb)

5

Kipufogógáz-áram

a leolvasott érték ± 2,5 %-a vagy a motor legnagyobb értékének ± 1,5 %-a (amelyik nagyobb)

6

Hőmérséklet ≤ 600 K

± 2 K, abszolút

7

Hőmérséklet > 600 K

a leolvasott érték ± 1 %-a

8

A kipufogógáz nyomása

± 0,2 kPa, abszolút

9

A beszívott levegő nyomáscsökkenése

± 0,05 kPa, abszolút

10

Légköri nyomás

± 0,1 kPa, abszolút

11

Egyéb nyomásértékek

± 0,1 kPa, abszolút

12

Abszolút páratartalom

a leolvasott érték ± 5 %-a

13

A hígítólevegő árama

a leolvasott érték ± 2 %-a

14

A hígított kipufogógáz árama

a leolvasott érték ± 2 %-a

2.2.3.   Hígítatlan kipufogógáz-áram

A hígítatlan kipufogógázban lévő szennyezőanyag-kibocsátások kiszámításához és a részáramú hígítórendszer szabályozásához ismerni kell a kipufogógáz tömegáramát. A kipufogógáz-tömegáram meghatározására az alábbiakban leírt módszerek bármelyike használható.

A kibocsátások kiszámításakor az alábbiakban leírt egyik módszer válaszideje sem haladhatja meg a gázelemző készülék válaszidejére vonatkozóan a 2. függelék 1.11.1. szakaszában meghatározott válaszidőt.

A részáramú hígítórendszer szabályozásához rövidebb válaszidőre van szükség. Az online szabályozású részáramú hígítórendszerek esetében ≤ 0,3 s válaszidő szükséges. Előre rögzített vizsgálati meneten alapuló, prediktív szabályozást használó, részáramú hígítórendszerek esetében a kipufogógáz áramának mérésére ≤ 1 másodperces felfutási idejű és ≤ 5 másodperces válaszidejű rendszer szükséges. A rendszer válaszidejét a műszer gyártójának kell megadnia. A kipufogógáz-áram és a részáramú hígítórendszer kombinált válaszidejére vonatkozó előírásokat a 2.4. szakasz tartalmazza.

| | Közvetlen mérési módszer
  A pillanatnyi kipufogóáram közvetlen mérése olyan rendszerekkel végezhető el, mint például:






  a) | nyomáskülönbség-mérő készülékek, mint például mérőtorok (részletesen lásd ISO 5176:2000); |
| --- | --- | --- |

Közvetlen mérési módszer

A pillanatnyi kipufogóáram közvetlen mérése olyan rendszerekkel végezhető el, mint például:

a)

nyomáskülönbség-mérő készülékek, mint például mérőtorok (részletesen lásd ISO 5176:2000);

| b) | ultrahangos áramlásmérő; |
| --- | --- |

b)

ultrahangos áramlásmérő;

| c) | örvényleválásos áramlásmérő. |
| --- | --- |

c)

örvényleválásos áramlásmérő.

A kibocsátási érték hibáihoz vezető mérési hibák kiküszöbölésére óvintézkedéseket kell hozni. Az ilyen óvintézkedések közé tartozik, hogy a mérőeszközöket a műszer gyártójának ajánlása és a helyes műszaki gyakorlat szerint szerelik be a motor kipufogórendszerébe. Különösen figyelni kell arra, hogy a mérőeszköz beépítése sem a motor működését, sem a kibocsátásokat ne befolyásolhassa.

Az áramlásmérőknek teljesíteniük kell a 3. táblázatban meghatározott pontossági követelményeket.

| | A levegő- és a tüzelőanyag-áram mérési módszere
  Ez a levegőáram és a tüzelőanyag-áram erre alkalmas áramlásmérőkkel való mérését jelenti. A pillanatnyi kipufogógáz-áramot a következők szerint kell kiszámítani: (nedves tömegáram esetében)
  Az áramlásmérőknek nemcsak a 3. táblázatban meghatározott pontossági követelményeket, de a kipufogógáz-áramra vonatkozó pontossági követelményeket is teljesíteniük kell. |
| --- | --- |

A levegő- és a tüzelőanyag-áram mérési módszere

Ez a levegőáram és a tüzelőanyag-áram erre alkalmas áramlásmérőkkel való mérését jelenti. A pillanatnyi kipufogógáz-áramot a következők szerint kell kiszámítani: Formula (nedves tömegáram esetében)

Az áramlásmérőknek nemcsak a 3. táblázatban meghatározott pontossági követelményeket, de a kipufogógáz-áramra vonatkozó pontossági követelményeket is teljesíteniük kell.

| | Indikátorgázt használó mérési módszer
  Ez a kipufogógázban lévő indikátorgáz koncentrációjának mérését jelenti.
  Egy inert gáz (például tiszta hélium) ismert mennyiségét indikátorgázként be kell fecskendezni a kipufogógáz-áramba. A gáz elkeveredik és felhígul a kipufogógázban, de nem léphet reakcióba a kipufogócsőben. A gáz koncentrációját ezután meg kell mérni a kipufogógáz-mintában.
  Az indikátorgáz tökéletes elkeveredésének biztosításához a kipufogógáz-mintavevő szondának a befecskendezési ponttól legalább 1 m távolságra vagy a kipufogócső átmérőjének harmincszorosát kitevő távolságra (amelyik nagyobb) kell lennie. A mintavevő szonda lehet közelebb is a befecskendezési ponthoz, ha az indikátorgáz koncentrációjának és a vonatkoztatási koncentrációnak az összehasonlítása igazolja, hogy tökéletes a keveredés az indikátorgáznak a motor előtti részbe való befecskendezésekor.
  Az indikátorgáz áramát úgy kell beállítani, hogy a keveredés után az indikátorgáz koncentrációja a motor üresjárati fordulatszámán ne haladja meg a gázelemző készülék mérési tartományának végpontját.
  A kipufogógáz-áram kiszámítása a következő:



  ahol:




  ahol:








  A/F
  st | = | sztöchiometrikus levegő-tüzelőanyag arány (kg/kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| λ | = | relatív levegő-tüzelőanyag arány |
| conc
  CO2 | = | a CO2 száraz koncentrációja (%) |
| conc
  CO | = | a CO száraz koncentrációja (ppm) |
| conc
  HC | = | szénhidrogén-koncentráció (ppm) |

Indikátorgázt használó mérési módszer

Ez a kipufogógázban lévő indikátorgáz koncentrációjának mérését jelenti.

Egy inert gáz (például tiszta hélium) ismert mennyiségét indikátorgázként be kell fecskendezni a kipufogógáz-áramba. A gáz elkeveredik és felhígul a kipufogógázban, de nem léphet reakcióba a kipufogócsőben. A gáz koncentrációját ezután meg kell mérni a kipufogógáz-mintában.

Az indikátorgáz tökéletes elkeveredésének biztosításához a kipufogógáz-mintavevő szondának a befecskendezési ponttól legalább 1 m távolságra vagy a kipufogócső átmérőjének harmincszorosát kitevő távolságra (amelyik nagyobb) kell lennie. A mintavevő szonda lehet közelebb is a befecskendezési ponthoz, ha az indikátorgáz koncentrációjának és a vonatkoztatási koncentrációnak az összehasonlítása igazolja, hogy tökéletes a keveredés az indikátorgáznak a motor előtti részbe való befecskendezésekor.

Az indikátorgáz áramát úgy kell beállítani, hogy a keveredés után az indikátorgáz koncentrációja a motor üresjárati fordulatszámán ne haladja meg a gázelemző készülék mérési tartományának végpontját.

A kipufogógáz-áram kiszámítása a következő:

Formula

ahol: Formula

Formula

ahol:

A/F
  st

=

sztöchiometrikus levegő-tüzelőanyag arány (kg/kg)

λ

=

relatív levegő-tüzelőanyag arány

conc
  CO2

=

a CO2 száraz koncentrációja (%)

conc
  CO

=

a CO száraz koncentrációja (ppm)

conc
  HC

=

szénhidrogén-koncentráció (ppm)

Megjegyzés: A számítás az 1,8-del egyenlő hidrogén-szén aránnyal rendelkező dízel tüzelőanyagra vonatkozik.

A levegőáram-mérőnek teljesítenie kell a 3. táblázatban meghatározott pontossági követelményeket, a használt CO2-gázelemzőnek a 2.3.1. szakasz követelményeit, a teljes rendszernek pedig a kipufogógáz-áramra vonatkozó pontossági követelményeket.

A levegőfelesleg-arány mérésére olyan, a 2.3.4. szakaszban meghatározott követelményeknek megfelelő, a levegő és a tüzelőanyag arányát mérő berendezéseket is lehet használni, mint például cirkóniumszonda típusú érzékelő.

2.2.4.   A hígított kipufogógáz árama

A hígítatlan kipufogógázban lévő kibocsátások kiszámításához ismerni kell a hígított kipufogógáz tömegáramát. A ciklus alatti összes hígított kipufogógáz-áramot (kg/vizsgálat) a ciklus alatti mérési értékekből és az áramlásmérő készülék megfelelő kalibrációs adataiból (V
  0 PDP, K
  V CFV, C
  d SSV esetében) kell kiszámítani: a 3. függelék 2.2.1. szakaszában leírt megfelelő módszereket kell használni. Ha a részecskék és a gáznemű szennyező anyagok teljes mintájának tömege meghaladja az állandó térfogatú mintavevő (CVS) teljes áramának 0,5 %-át, a CVS-áramot korrigálni kell, vagy a részecske mintájának áramát az áramlásmérő készülék előtt vissza kell juttatni a CVS-be.

2.3.   A gáznemű összetevők meghatározása

2.3.1.   A gázelemző készülékekre vonatkozó általános előírások

A gázelemző készülékeknek olyan mérési tartománnyal kell rendelkezniük, amely alkalmas a kipufogógáz-összetevők koncentrációinak megkívánt pontosságú mérésére (1.4.1.1. szakasz). A gázelemző készülékeket ajánlott úgy használni, hogy a mért koncentráció a mérési tartomány végpontjának 15 %-a és 100 %-a közé essen.

Amennyiben a mérési tartomány végértéke legfeljebb 155 ppm (vagy ppm C), illetve ha olyan leolvasó rendszereket (számítógépeket, adatrögzítőket) alkalmaznak, amelyek a mérési tartomány végértékének 15 %-a alatt is megfelelő pontosságot és felbontást biztosítanak, akkor a mérési tartomány végpontjának 15 %-a alatti koncentrációk is elfogadhatók. Ebben az esetben a kalibrációs görbék pontosságának biztosítása érdekében kiegészítő kalibrálásokat kell végezni – 4A. melléklet, 2. függelék, 1.5.5.2. szakasz.

A készülékek elektromágneses összeférhetősége (EMC) a további hibákat a lehető legkisebbre kell, hogy csökkentse.

2.3.1.1.   Mérési hiba

A gázelemző készülék nem térhet el a névleges kalibrációs ponttól a leolvasott érték ± 2 %-ánál vagy a mérési tartomány végpontjának ± 0,3 %-ánál nagyobb mértékben, attól függően, hogy melyik a nagyobb.

Megjegyzés: Ezen előírás alkalmazásában a pontosság a gázelemző készülékről leolvasott érték eltérése a kalibrálógázzal kapott névleges kalibrálási értékektől (= valós érték).

2.3.1.2.   Ismételhetőség

Az ismételhetőség, ami definíció szerint egy meghatározott kalibráló gázra vagy mérésitartomány-kalibráló gázra adott 10 ismételt válaszjel szórásának 2,5-szerese, a 155 ppm (vagy ppm C) feletti tartományokban nem haladhatja meg a mérési tartomány végpontjának 1 %-át, illetve a 155 ppm (vagy ppm C) alatti tartományokban a 2 %-át.

2.3.1.3.   Zaj

A gázelemző készülék nullázó és mérésitartomány-kalibráló gázokra adott csúcs-csúcs válaszjele egyik 10 másodperces időközben, egyik használt tartományban sem haladhatja meg a mérési tartomány végpontjának 2 %-át.

2.3.1.4.   Nullapont-eltolódás

Az egyórás időtartam alatti nullapont-eltolódásnak kisebbnek kell lennie, mint a teljes mérési tartomány 2 %-a a legalacsonyabb használt tartományban. A nullapontválasz az a zajt is tartalmazó közepes válaszjel, amelyet a készülék a nullázó gázra egy 30 másodperces időtartam alatt ad.

2.3.1.5.   A mérési tartomány eltolódása

A mérési tartomány egyórás időtartam alatti eltolódásának kisebbnek kell lennie, mint a teljes mérési tartomány 2 %-a a legalacsonyabb használt tartományban. A mérési tartomány a mérésitartomány-kalibráló gázra adott válasz és a nullapontválasz értékeinek különbsége. A mérésitartomány-kalibráló gázra adott válasz az a zajt is tartalmazó közepes válaszjel, amelyet a készülék a mérésitartomány-kalibráló gázra egy 30 másodperces időtartam alatt ad.

2.3.1.6.   Felfutási idő

Kezeletlen kipufogógáz elemzése esetén a mérőrendszerbe épített analizátor felfutási ideje nem haladhatja meg a 2,5 másodpercet.

Megjegyzés: A gázelemző készülék válaszidejének értelmezése önmagában nem határozza meg egyértelműen, hogy a teljes rendszer alkalmas-e tranziens vizsgálatokra. A rendszer űrtartalma és különösen a holtterek nemcsak a szondától a gázelemzőig tartó szállítási időre hatnak, de a felfutási időre is. A gázelemző készüléken belüli szállítási idő is a gázelemző készülék válaszidejének tekintendő, csakúgy mint az NOx-elemzők esetében az átalakítón vagy vízcsapdán keresztüli szállítás ideje. A teljes rendszer válaszidejének meghatározása a 2. függelék 1.11.1. szakaszában szerepel.

2.3.2.   Gázszárítás

Ugyanazoknak a követelményeknek kell megfelelni, mint az NRSC-vizsgálati ciklusnál (1.4.2. szakasz) az alábbiakban leírtak szerint.

A választhatóan használható gázszárító készülékek csak minimális hatással lehetnek a mért gázok koncentrációjára. Vegyszeres szárítók nem használhatók a mintában lévő víz eltávolítására.

2.3.3.   Gázelemző készülékek

Ugyanazoknak a követelményeknek kell megfelelni, mint az NRSC-vizsgálati ciklusnál (1.4.3. szakasz) az alábbiakban leírtak szerint.

A mérendő gázokat az alábbi műszerekkel kell elemezni. Nemlineáris gázelemző készülékek esetében megengedett linearizáló áramkörök használata.

2.3.3.1.   Szén-monoxid-(CO)-elemzés

A szén-monoxid-elemzőnek nem diszperzív infravörös abszorpció elven működő (NDIR) típusúnak kell lennie.

2.3.3.2.   Szén-dioxid-(CO2)-elemzés

A szén-dioxid-elemzőnek nem-diszperzív infravörös abszorpció elven működő (NDIR) típusúnak kell lennie.

2.3.3.3.   Szénhidrogén-elemzés

A szénhidrogén-elemzőnek fűtött lángionizációs detektor (HFID) típusúnak kell lennie, detektorral, szelepekkel, csövezéssel stb.; a gázelemző készüléket úgy kell fűteni, hogy a gáz hőmérsékletét 463 K (190 °C) ± 10 K értéken tartsa.

2.3.3.4.   Nitrogén-oxid-(NOx)-elemzés

A nitrogén-oxid-elemző készüléknek száraz alapon való mérésnél kemilumineszcens érzékelős gázelemzőnek vagy fűtött kemilumineszcens érzékelős gázelemzőnek kell lennie, és NO2-NO átalakítóval kell rendelkeznie Nedves alapon való mérésnél olyan, átalakítóval rendelkező, fűtött kemilumineszcens érzékelős gázelemzőt kell használni, amelyet 328 K (55 °C) felett tartanak, feltéve, hogy a vízgőz-keresztérzékenységi vizsgálat (4A. melléklet, 2. függelék, 1.9.2.2. szakasz) kielégítő eredménnyel zárult.

Száraz alapon való mérés esetén a mintavételi útvonalon mind a kemilumineszcens érzékelős, mind pedig a fűtött kemilumineszcens érzékelős készülékeknél 328–473 K (55–200 °C) falhőmérsékletet kell tartani az átalakítóig, nedves mérés esetén pedig a gázelemző készülékig.

2.3.4.   A levegő-tüzelőanyag arány mérése

A kipufogógáz-áramban található levegő és tüzelőanyag arányának a 2.2.3. szakasz szerinti meghatározására szánt mérőberendezésnek széles tartományú arányérzékelőt vagy cirkóniumszonda típusú lambda-érzékelőt kell használnia.

Az érzékelőt közvetlenül a kipufogócsőre kell felszerelni, olyan helyre, ahol a kipufogógáz hőmérséklete kellően nagy a páralecsapódás megakadályozásához.

A beépített elektronikával rendelkező érzékelő pontosságának a következő értékek közé kell esnie:

| | a leolvasott érték ± 3 százaléka, ha λ < 2 |
| --- | --- |

a leolvasott érték ± 3 százaléka, ha λ < 2

| | a leolvasott érték ± 2 százaléka, ha 2 ≤ λ < 5 |
| --- | --- |

a leolvasott érték ± 2 százaléka, ha 2 ≤ λ < 5

| | a leolvasott érték ± 10 százaléka, ha 5 ≤ λ |
| --- | --- |

a leolvasott érték ± 10 százaléka, ha 5 ≤ λ

A fent előírt pontosság eléréséhez az érzékelőt a műszer gyártója által előírtak szerint kell kalibrálni.

2.3.5.   Mintavétel a gáznemű kibocsátásokból

2.3.5.1.   Hígítatlan kipufogógáz-áram

A hígítatlan kipufogógázban lévő kibocsátások kiszámításakor ugyanazoknak a követelményeknek kell megfelelni, mint az NRSC-vizsgálati ciklusnál (1.4.4. szakasz) az alábbiakban leírtak szerint.

A gáznemű kibocsátások mintavevő szondáit, amennyire lehetséges, legalább 0,5 m-rel vagy három kipufogócső-átmérőnyivel – attól függően, hogy melyik nagyobb – a kipufogógáz-rendszer kivezetése elé és elég közel a motorhoz kell elhelyezni ahhoz, hogy a kipufogógáz hőmérséklete a szondánál legalább 343 K (70 °C) legyen.

Elágazó kipufogócsonkkal rendelkező, többhengeres motoroknál a szondát a motortól kellő távolságra kell elhelyezni ahhoz, hogy a minta az összes henger átlagos szennyezőanyag-kibocsátására jellemző legyen. Olyan többhengeres, például „V” elrendezésű motorok esetében, amelyek kipufogócsövei különálló csoportokba rendeződnek, megengedett a külön csoportonkénti mintavétel és az átlagos szennyezőanyag-kibocsátás kiszámítása. Más módszerek is használhatók, ha bebizonyosodott, hogy a fenti módszerekkel korrelálnak. A szennyezőanyag-kibocsátások kiszámításához a motor teljes kipufogógáz tömegáramát kell használni.

2.3.5.2.   A hígított kipufogógáz árama

Ha teljes áramlású hígítórendszert használnak, a következő követelményeknek kell teljesülniük.

A motor és a teljes áramú hígítórendszer között a kipufogócsőnek meg kell felelnie a 4A. melléklet 4. függelékében előírt követelményeknek.

A hígítóalagútban a gáznemű kibocsátások mintavevő szondáját (szondáit) a részecske-mintavevő szonda közvetlen közelében egy olyan ponton kell elhelyezni, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett.

A mintavétel általában kétféleképpen történhet:

| a) | a ciklus során keletkező szennyező anyagokat mintavevő zsákban gyűjtik össze, és a vizsgálat befejezése után mérik meg; |
| --- | --- |

a)

a ciklus során keletkező szennyező anyagokat mintavevő zsákban gyűjtik össze, és a vizsgálat befejezése után mérik meg;

| b) | a szennyező anyagokat a ciklus során folyamatosan gyűjtik és integrálják; a szénhidrogének és a nitrogén-oxidok esetében ez a módszer kötelező. |
| --- | --- |

b)

a szennyező anyagokat a ciklus során folyamatosan gyűjtik és integrálják; a szénhidrogének és a nitrogén-oxidok esetében ez a módszer kötelező.

A háttér-koncentrációkat a hígítóalagút előtt mintavevő zsákba terelik, és a 3. függelék 2.2.3. szakaszának megfelelően a szennyezőanyag-kibocsátások koncentrációjából kivonják.

2.4.   A részecskék meghatározása

A részecskék meghatározásához hígítórendszerre van szükség. A hígítás részáramú vagy teljes áramú hígítórendszer révén valósítható meg. A hígítórendszer szállítási kapacitásának elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy teljesen kiküszöbölje a vízlecsapódást a hígítási és a mintavevő rendszerekben, és a hígított kipufogógáz hőmérsékletét közvetlenül a szűrőtartók előtti szakaszban 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) között tartsa. Ha a levegő páratartalma magas, a hígítólevegőt vízteleníteni lehet a hígítórendszerbe való bevezetése előtt. Ha a környezeti hőmérséklet alacsonyabb, mint 293 K (20 °C), ajánlatos a hígítólevegőt a 303 K-es (30 °C-os) hőmérsékleti határ fölé melegíteni. A hígítólevegő hőmérséklete azonban nem haladhatja meg a 325 K-t (52 °C) a kipufogónak a hígítóalagútba való bevezetése előtt.

A részecske-mintavevő szondáját a gáznemű szennyezőanyag-kibocsátás mintavevő szondájának közvetlen közelébe kell felszerelni, és a felszerelés módjának teljesítnie kell a 2.3.5. szakasz rendelkezéseit.

A részecskék tömegének meghatározásához részecske-mintavevő rendszerre, részecske-mintavevő szűrőkre, egy mikrogramm beosztású mérlegre, illetve szabályozott hőmérsékletű és páratartalmú mérőkamrára van szükség.

A részáramú hígítórendszerre vonatkozó előírások

A részáramú rendszert úgy kell kialakítani, hogy az a kipufogógáz-áramot két részre válassza, amelyek közül a kisebbiket hígítják fel levegővel, majd használják a részecskék megmérésére. Ehhez rendkívül pontosan meghatározott hígítási arányra van szükség. Többféle szétválasztási módszer használható, és a választott módszer jelentős mértékben meghatározza, hogy milyen mintavevő berendezéseket kell használni, illetve milyen eljárásokat kell alkalmazni (4A. melléklet, 4. függelék, 1.2.1.1. szakasz).

A részáramú hígítórendszer szabályozásához gyors rendszerválaszra van szükség. A rendszer jelátalakítási idejét a 2. függelék 1.11.1. pontjában leírt eljárással kell meghatározni.

Ha a kipufogóáram-mérés (lásd az előző szakaszt) és a részáramú rendszer összetett reakcióideje kisebb, mint 0,3 másodperc, online szabályozás használható. Ha a jelátalakítási idő meghaladja a 0,3 másodpercet, akkor egy előre rögzített vizsgálati meneten alapuló prediktív szabályozást kell használni. Ebben az esetben a felfutási idő legfeljebb 1 s, a teljes rendszer késése pedig legfeljebb 10 s lehet.

A teljes rendszer válaszidejét úgy kell kialakítani, hogy a részecskeminta (G
  SE) a kipufogógáz-tömegárammal arányos és arra jellemző legyen. Az arányosság meghatározásához el kell végezni a legalább 5 Hz adatfelvételi gyakorisággal készített G
  SE–G
  EXHW görbe regresszióanalízisét, és teljesíteni kell a következő feltételeket:

| a) | a GSE és a GEXHW közötti lineáris regresszió „r” korrelációs együtthatójának legalább 0,95-nek kell lennie; |
| --- | --- |

a)

a GSE és a GEXHW közötti lineáris regresszió „r” korrelációs együtthatójának legalább 0,95-nek kell lennie;

| b) | a G
  SE alapján becsült G
  EXHW értékek szórása nem haladhatja meg G
  SE legnagyobb értékének 5 %-át; |
| --- | --- |

b)

a G
  SE alapján becsült G
  EXHW értékek szórása nem haladhatja meg G
  SE legnagyobb értékének 5 %-át;

| c) | a regressziós egyenes állandója (az egyenes és a G
  SE tengely metszete) nem haladhatja meg a G
  SE legnagyobb értékének ± 2 %-át. |
| --- | --- |

c)

a regressziós egyenes állandója (az egyenes és a G
  SE tengely metszete) nem haladhatja meg a G
  SE legnagyobb értékének ± 2 %-át.

Előmérést is lehet végezni, és a kipufogógáz tömegáramára az előmérésen kapott jelet fel lehet használni a részecske-mintavevő rendszerbe belépő mintaáramlás szabályozására (prediktív szabályozás). Ilyen eljárásra van szükség, ha a részecske-mintavevő rendszer jelátalakítási ideje (t
  50,P) és/vagy a kipufogógáz-tömegáram jel-átalakítási ideje (t
  50,F) vagy mindkettő > 0,3 s. A részáramú hígítórendszer szabályozása akkor helyes, ha a GSE szabályozására használt, az előmérésben kapott G
  EXHW,pre idősort a t
  50,P + t
  50,F elővezérlési idővel eltolják.

A GSE és a GEXHW közötti korreláció meghatározásához a tényleges vizsgálat során felvett adatokat kell használni, úgy, hogy a GEXHW-t a GSE-hez képest a t50,F idővel korrigálják (a korrekcióban a t50,P-nek nincs szerepe). Vagyis a G
  EXHW és a G
  SE közötti időeltolódás az átalakítási idejük közötti, a 2. függelék 2.6. szakaszában meghatározott különbség.

A részáramú hígítórendszerek esetében a G
  SE mintaáram pontossága külön problémát jelent, ha nem közvetlen méréssel, hanem az áramláskülönbség mérésével határozzák meg:

Formula

Ebben az esetben a G
  TOTW és G
  DILW értékekre vonatkozó ± 2 %-os pontosság nem elegendő a G
  SE elfogadható pontosságának biztosításához. Ha a gázáram meghatározása áramláskülönbség mérésével történik, akkor a különbségnek csak olyan mértékű hibája megengedett, hogy a G
  SE pontossága 15-nél alacsonyabb hígítási arány esetén ± 5 %-on belül legyen. Ezt az egyes műszerek hibáinak négyzetes középértékével lehet kiszámítani.

A G
  SE elfogadható pontosságát a következő módszerek valamelyikével lehet biztosítani:

| a) | a G
  TOTW és G
  DILW abszolút pontossága ± 0,2 %, ami biztosítja, hogy 15-ös hígítási aránynál a G
  SE pontossága ≤ 5 % lesz. Nagyobb hígítási arányok esetében azonban nagyobb hibák fordulhatnak elő; |
| --- | --- |

a)

a G
  TOTW és G
  DILW abszolút pontossága ± 0,2 %, ami biztosítja, hogy 15-ös hígítási aránynál a G
  SE pontossága ≤ 5 % lesz. Nagyobb hígítási arányok esetében azonban nagyobb hibák fordulhatnak elő;

| b) | a GDILW GTOTW-re vonatkozó kalibrálását úgy kell elvégezni, hogy a GSE-re vonatkozóan az a) ponttal megegyező pontosságot érjünk el. A kalibrálás részleteit lásd a 2. függelék 2.6. szakaszában; |
| --- | --- |

b)

a GDILW GTOTW-re vonatkozó kalibrálását úgy kell elvégezni, hogy a GSE-re vonatkozóan az a) ponttal megegyező pontosságot érjünk el. A kalibrálás részleteit lásd a 2. függelék 2.6. szakaszában;

| c) | a G
  SE pontosságának meghatározása közvetve történik, a hígítási aránynak indikátorgázzal (például CO2-vel) meghatározott pontosságából. A G
  SE-re vonatkozóan ebben az esetben is az a) pontban leírt módszerrel megegyező pontosság szükséges; |
| --- | --- |

c)

a G
  SE pontosságának meghatározása közvetve történik, a hígítási aránynak indikátorgázzal (például CO2-vel) meghatározott pontosságából. A G
  SE-re vonatkozóan ebben az esetben is az a) pontban leírt módszerrel megegyező pontosság szükséges;

| d) | a G
  TOTW és G
  DILW abszolút pontossága a mérési tartomány végpontjának ± 2 %-án belül van, a G
  TOTW és G
  DILW közötti különbség legnagyobb hibája 0,2 %-on belül van, és a lineáris eltérés a vizsgálat során kapott legnagyobb G
  TOTW érték ± 0,2 %-án belül van. |
| --- | --- |

d)

a G
  TOTW és G
  DILW abszolút pontossága a mérési tartomány végpontjának ± 2 %-án belül van, a G
  TOTW és G
  DILW közötti különbség legnagyobb hibája 0,2 %-on belül van, és a lineáris eltérés a vizsgálat során kapott legnagyobb G
  TOTW érték ± 0,2 %-án belül van.

2.4.1.   Részecske-mintavevő szűrők

2.4.1.1.   A szűrőkre vonatkozó előírások

A tanúsítási vizsgálatokhoz fluor-szénhidrogén borítású üvegszálas szűrők vagy fluor-szénhidrogén alapú membránszűrők szükségesek. Speciális alkalmazások esetén más anyagból készült szűrők is használhatók. Minden szűrőtípusnak 35 és 100 cm/s közötti merőleges gázáramlási sebességnél legalább 99 %-os befogási hatásfokúnak – 0,3 μm-os dioktilftalát (DOP) – kell lennie. A laboratóriumok közötti vagy a gyártó és jóváhagyó hatóságok közötti összehasonlító vizsgálatok során azonos minőségű szűrőket kell használni.

2.4.1.2.   A szűrők mérete

A részecskeszűrők átmérőjének legalább 47 mm-nek (37 mm hasznos átmérő) kell lennie. Nagyobb átmérőjű szűrők is elfogadhatók (2.4.1.5. szakasz).

2.4.1.3.   Elsődleges és másodlagos szűrők

A vizsgálati műveletsorozat alatt a hígított kipufogógázt két egymás után elhelyezett szűrőn (egy elsődleges és egy másodlagos szűrőn) kell átengedni. A másodlagos szűrőt az elsődleges szűrőtől legfeljebb 100 mm-re, de azt nem érintve lehet elhelyezni, az elsődleges szűrő után. A szűrőket külön vagy párban is le lehet mérni, utóbbi esetben a szennyezett oldalukat egymás felé fordítva.

2.4.1.4.   Merőleges sebesség a szűrőnél

A szűrő síkjára merőleges gázáramlási sebességnek 35 és 100 cm/s között kell lennie. A vizsgálat megkezdése és befejezése között a nyomásesés növekedése legfeljebb 25 kPa lehet.

2.4.1.5.   Szűrőterhelés

A legáltalánosabb szűrőméretekre vonatkozóan ajánlott legkisebb szűrőterheléseket a következő táblázat tünteti fel. Nagyobb szűrőméretekre a legkisebb szűrőterhelésnek 0,065 mg/1 000 mm2 szűrőfelület értékűnek kell lenni.

| A szűrő átmérője
  (mm) | Ajánlott hasznos átmérő
  (mm) | Ajánlott legkisebb terhelés
  (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 37 | 0,11 |
| 70 | 60 | 0,25 |
| 90 | 80 | 0,41 |
| 110 | 100 | 0,62 |

A szűrő átmérője

(mm)

Ajánlott hasznos átmérő

(mm)

Ajánlott legkisebb terhelés

(mg)

47

37

0,11

70

60

0,25

90

80

0,41

110

100

0,62

2.4.2.   A mérőkamra és az analitikai mérleg leírása

2.4.2.1.   A mérőkamrára vonatkozó feltételek

A részecskeszűrők kondicionálására és tömegmérésére szolgáló kamrának (helyiségnek) a szűrők kondicionálása és mérése alatt végig 295 K (22 °C) ± 3 K hőmérsékletűnek kell lennie. A páratartalmat 282,5 (9,5 °C) ± 3 K harmatpontértéken és 45 % ± 8 % relatív páratartalmon kell tartani.

2.4.2.2.   A referenciaszűrő lemérése

A kamrának (helyiségnek) mentesnek kell lennie minden környezeti szennyeződéstől (például portól), amely a stabilizálódás alatt lerakódhatna a részecskeszűrőkre. A mérőhelyiségben a 2.4.2.1. szakaszban megadott értékektől való eltérések csak akkor fogadhatók el, ha azok időtartama nem haladja meg a 30 percet. A mérőhelyiségnek a szükséges előírásokat már a személyzetnek a mérőhelyiségbe történő belépése előtt teljesítenie kell. Legalább két használaton kívüli referenciaszűrőt vagy referencia-szűrőpárt a mintavételező szűrő (-pár) méréséhez képest négy órán belül, lehetőség szerint azzal egy időben le kell mérni. A referenciaszűrők méretének és anyagának ugyanolyannak kell lennie, mint a mintavevő szűrőké.

Ha a referenciaszűrők (referencia-szűrőpárok) átlagos súlya a mintavevő szűrő mérései közötti időben több mint 10 μg-mal változik, akkor az összes mintavevő szűrőt ki kell dobni, és a szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálatot meg kell ismételni.

Ha a 2.4.2.1. szakaszban a mérőhelyiségre vonatkozóan leírt stabilitási feltételek nem teljesülnek, de a referenciaszűrő (-pár) mérése teljesíti a fenti feltételeket, a motorgyártó választhat, hogy elfogadja a mintavevő szűrők súlyát, vagy semmisnek tekinti a vizsgálatot, beállítja a mérőhelyiség szabályozórendszerét és újra elvégzi a vizsgálatot.

2.4.2.3.   Analitikai mérleg

Az összes szűrő súlyának meghatározására használt analitikai mérlegnek a mérleggyártó által meghatározott 2 μg-os pontossággal (szabványos eltérés) és 1 μg-os felbontással (1 osztás = 1 μg) kell rendelkeznie.

2.4.2.4.   A statikus elektromosság hatásainak kiküszöbölése

A statikus elektromosság hatásának kiküszöbölése céljából a szűrőket mérés előtt közömbösíteni kell, például polóniumközömbösítővel vagy más, hasonló hatású készülékkel.

2.4.3.   A részecskemérésre vonatkozó további előírások

A hígítórendszernek és a mintavevő rendszernek a kipufogócső és a szűrőtartó közötti minden olyan részét, amely kapcsolatba kerül hígítatlan vagy hígított kipufogógázzal, úgy kell kialakítani, hogy a részecskék lerakódása vagy megváltozása a lehető legkisebb legyen. Minden alkatrésznek a kipufogógázok összetevőivel reakcióba nem lépő, vezető anyagból kell készülnie, és az elektrosztatikus hatások kiküszöbölése céljából földeltnek kell lennie.

2. függelék

Kalibrálási eljárás (NRSC, NRTC
   (1)
  )

1.   AZ ELEMZŐKÉSZÜLÉKEK KALIBRÁLÁSA

1.1.   Bevezetés

Minden elemzőkészüléket olyan gyakorisággal kell kalibrálni, hogy teljesüljenek az ezen előírásban meghatározott pontossági követelmények. Az 1. függelék 1.4.3. szakaszában megadott elemzőkészülékeknél alkalmazandó kalibrálási módszert e szakasz írja le.

A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság jóváhagyásával a 4B. melléklet 8.1. és 8.2. szakaszában leírt módszereket is lehet használni e függelék 1. szakaszában meghatározott módszerek helyett.

1.2.   Kalibrálógázok

A kalibrálógázok eltarthatóságát figyelembe kell venni.

A kalibrálógáznak a gyártó által megadott lejárati idejét fel kell jegyezni.

1.2.1.   Tiszta gázok

A gázok tisztasága akkor megfelelő, ha az alábbiakban megadott szennyezettségi határértékeken belül maradnak. A kalibráláshoz az alábbi gázokra van szükség:

| a) | tisztított nitrogén
  (szennyezettség ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); |
| --- | --- |

a)

tisztított nitrogén

(szennyezettség ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO);

| b) | tisztított oxigén
  (tisztaság > 99,5 térfogatszázalék O2); |
| --- | --- |

b)

tisztított oxigén

(tisztaság > 99,5 térfogatszázalék O2);

| c) | hidrogén-hélium keverék
  (40 ± 2 % hidrogén, a többi hélium)
  (szennyezettség ≤ 1 ppm C, ≤ 400 ppm 1 CO2) |
| --- | --- |

c)

hidrogén-hélium keverék

(40 ± 2 % hidrogén, a többi hélium)

(szennyezettség ≤ 1 ppm C, ≤ 400 ppm 1 CO2)

| d) | tisztított szintetikus levegő
  (szennyezettség ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (oxigéntartalom 18 és 21 térfogatszázalék között). |
| --- | --- |

d)

tisztított szintetikus levegő

(szennyezettség ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(oxigéntartalom 18 és 21 térfogatszázalék között).

1.2.2.   Kalibráló és mérésitartomány-kalibráló gázok

Az alábbi kémiai összetételű gázkeverékek szükségesek:

| a) | C3H8 és tisztított szintetikus levegő (lásd az 1.2.1. szakaszt); |
| --- | --- |

a)

C3H8 és tisztított szintetikus levegő (lásd az 1.2.1. szakaszt);

| b) | CO és tisztított nitrogén; |
| --- | --- |

b)

CO és tisztított nitrogén;

| c) | NO és tisztított nitrogén (ebben a kalibrálógázban az NO2 mennyisége nem haladhatja meg az NO-tartalom 5 %-át); |
| --- | --- |

c)

NO és tisztított nitrogén (ebben a kalibrálógázban az NO2 mennyisége nem haladhatja meg az NO-tartalom 5 %-át);

| d) | O2 és tisztított nitrogén; |
| --- | --- |

d)

O2 és tisztított nitrogén;

| e) | CO2 és tisztított nitrogén; |
| --- | --- |

e)

CO2 és tisztított nitrogén;

| f) | CH4 és tisztított szintetikus levegő; |
| --- | --- |

f)

CH4 és tisztított szintetikus levegő;

| g) | C2H6 és tisztított szintetikus levegő. |
| --- | --- |

g)

C2H6 és tisztított szintetikus levegő.

Megjegyzés: Más gázkombinációk is megengedhetők, feltéve, hogy a gázok nem lépnek egymással reakcióba.

A kalibráló és a mérésitartomány-kalibráló gáz tényleges koncentrációjának ± 2 % tűréssel a névleges értéknek kell lennie. A kalibrálógázok koncentrációját mindig térfogatra vonatkoztatva kell megadni (térfogatszázalék vagy térfogat ppm).

A kalibráló és a mérésitartomány-kalibráló gázokat gázmegosztóval is elő lehet állítani, tisztított N2-vel vagy tisztított szintetikus levegővel hígítva. A keverőkészüléknek olyan pontosságúnak kell lennie, hogy a hígított kalibrálógázok koncentrációit ± 2 % tűréssel meg lehessen határozni.

Ez azt jelenti, hogy a keveréshez használt elsődleges gázok pontosságának legalább ± 1 %-nak kell lennie, a gázokra vonatkozó nemzeti vagy nemzetközi szabványoknak megfelelően. A hitelesítést a keverőkészüléket használó kalibrálások esetében a teljes skála 15 és 50 %-a között kell elvégezni. Ha az első kalibrálás sikertelen, új kalibrálás végezhető más kalibrálógázzal.

A keverőkészülék ellenőrzésére választható olyan műszer is, amely természeténél fogva lineáris, például NO gáz kemilumineszcens detektorral. A műszer mérési tartományát úgy kell beállítani, hogy a mérésitartomány-kalibráló gáz közvetlenül rá van kötve a műszerre. A keverőkészüléket a használt beállításokkal kell ellenőrizni, és a mért koncentrációt össze kell hasonlítani a névleges értékkel. Az eltérésnek minden pontban a névleges érték ± 1 %-án belül kell maradnia.

Az érintett felek előzetes beleegyezésével más módszerek is használhatók, feltéve, hogy a helyes mérnöki gyakorlaton alapulnak.

Megjegyzés: A gázelemző pontos kalibrációs görbéjének megállapításához ± 1 %-on belüli pontosságú precíziós gázmegosztó ajánlott. A gázmegosztót a műszer gyártójának kell kalibrálnia.

1.3.   A gázelemző készülékek és a mintavevő rendszer működtetése

A gázelemző készülékeket a gyártó üzembehelyezési és kezelési előírásainak megfelelően kell működtetni. A kezelési utasításnak tartalmaznia kell az 1.4–1.9. szakaszban leírt minimális követelményeket is.

1.4.   Szivárgásvizsgálat

El kell végezni a rendszer szivárgásvizsgálatát. A szondát ki kell venni a kipufogórendszerből, és a végét dugóval le kell zárni. A gázelemző készülék szivattyúját be kell kapcsolni. A kezdeti stabilizálódási időszak után minden áramlásmérőnek nulla értéket kell mutatnia. Ellenkező esetben ellenőrizni kell a mintavevő vezetékeket, és a hibát ki kell javítani. A vákuumoldalon megengedett szivárgási sebesség a rendszer vizsgált részén a használat alatti áramlási sebesség legfeljebb 0,5 %-a lehet. A használat alatti áramlási sebesség megbecsülése a gázelemző készüléken és a megkerülő vezetéken átfolyó mennyiségek alapján történhet.

Egy másik módszer az, hogy a nullázógázról a mérésitartomány-kalibráló gázra való átváltással ugrásszerű koncentrációváltást idézünk elő a mintavevő vezeték elején.

Ha megfelelő idő eltelte után a koncentráció leolvasott értéke kisebbnek mutatkozik, mint a bevezetett gázé, az kalibrálási vagy szivárgási problémát jelez.

1.5.   Kalibrálási eljárás

1.5.1.   Mérőrendszer

A mérőrendszert kalibrálni kell, és a kalibrációs görbéket szabványos gázokkal ellenőrizni kell. Ugyanakkora gázáramot kell alkalmazni, mint a kipufogógáz mérésekor.

1.5.2.   Bemelegítési idő

A bemelegítési időnek meg kell felelnie a gyártó ajánlásainak. Ha ez nincs megadva, ajánlatos a gázelemző készülékeket legalább két órán át melegíteni.

1.5.3.   Nem diszperzív infravörös és fűtött lángionizációs érzékelős gázelemző készülék

A nem diszperzív infravörös gázelemzőt szükség szerint be kell hangolni, és a fűtött lángionizációs érzékelős gázelemző lángját optimalizálni kell (1.8.1. szakasz).

1.5.4.   Kalibrálás

Minden, a szokásos körülmények között használt üzemi tartományt kalibrálni kell.

Tisztított szintetikus levegő (vagy nitrogén) alkalmazásával a CO-, CO2-, NOx-, HC- és O2-elemző készülékeket nullázni kell.

A megfelelő kalibrálógázokat be kell vezetni a gázelemző készülékekbe, az értékeket fel kell jegyezni, majd az 1.5.6. szakasz szerint el kell készíteni a kalibrációs görbét.

A kalibrálás végén ismét ellenőrizni kell a nullapont beállítását, és szükség esetén meg kell ismételni a kalibrálási eljárást.

1.5.5.   A kalibrációs görbe elkészítése

1.5.5.1.   Általános iránymutatások

Az elemzőkészülék kalibrációs görbéjét legalább hat, a lehető legegyenletesebben elosztott kalibrációs pont alapján kell megállapítani (a nullapontot nem számítva). A legnagyobb névleges koncentráció legalább akkora kell, hogy legyen, mint a mérési tartomány végértékének 90 %-a.

A kalibrációs görbe kiszámítása a legkisebb négyzetek módszerével történik. Ha az eredményül kapott polinom háromnál magasabb fokú, a kalibrációs pontok számának (a nullapontot is beleértve) legalább e polinom fokszáma plusz kettőnek kell lennie.

A kalibrációs görbe legfeljebb ± 2 %-kal térhet el az egyes kalibrációs pontok névleges értékétől, illetve a mérési tartomány végpontjának legfeljebb ± 0,3 %-ával a nullaponton.

A kalibrációs görbéből és a kalibrációs pontokból ellenőrizni lehet a kalibrálás helyességét. Fel kell tüntetni az elemzőkészülék különböző jellemző paramétereit, melyek a következők:

| a) | mérési tartomány; |
| --- | --- |

a)

mérési tartomány;

| b) | érzékenység; |
| --- | --- |

b)

érzékenység;

| c) | a kalibrálás elvégzésének időpontja. |
| --- | --- |

c)

a kalibrálás elvégzésének időpontja.

1.5.5.2.   Kalibrálás a mérési tartomány végpontjának 15 %-a alatti részén

Az elemzőkészülék kalibrációs görbéjét legalább tíz kalibrációs pont alapján kell megállapítani (a nullapontot nem számítva), amelyek úgy helyezkednek el, hogy a kalibrációs pontok 50 %-a a mérési tartomány végpontjának 10 %-a alá essen.

A kalibrációs görbe kiszámítása a legkisebb négyzetek módszerével történik.

A kalibrációs görbe legfeljebb ± 4 %-kal térhet el az egyes kalibrációs pontok névleges értékétől, illetve a mérési tartomány végpontjának legfeljebb ± 0,3 %-ával a nullaponton.

1.5.5.3.   Alternatív módszerek

Ha igazolható, hogy az alternatív módszerek (pl. számítógép, elektronikus vezérlésű tartományváltó stb.) azonos pontosságot nyújtanak, akkor ezeket az alternatívákat is lehet használni.

1.6.   A kalibrálás ellenőrzése

A szokásosan használt összes üzemi tartományt minden elemzés előtt ellenőrizni kell az alábbi eljárással.

A kalibrálást olyan nullázó gázzal és mérésitartomány-kalibráló gázzal kell ellenőrizni, amelynek névleges koncentrációja nagyobb, mint a mérési tartomány végpontjának 80 %-a.

Ha a két figyelembe vett ponton a mért érték legfeljebb a teljes skála ± 4 %-ával tér el a gyártó által megadott referenciaértéktől, akkor megengedett a beállítási paraméterek módosítása. Ellenkező esetben új kalibrációs görbét kell felvenni az 1.5.4. szakasznak megfelelően.

1.7.   Az NOx-átalakító hatásfokának ellenőrzése

A nitrogén-dioxid nitrogén-oxiddá való átalakítására használt készülék hatásfokát az 1.7.1–1.7.8. szakaszban leírt módon kell ellenőrizni (1. ábra).

1.7.1.   A vizsgálóberendezés

Az 1. ábrán látható vizsgálóberendezéssel (lásd az 1. függelék 1.4.3.5. szakaszát is) és az alább leírt eljárással, egy ozonizátor segítségével ellenőrizhető az átalakító hatékonysága.

1.   ábra

Az NO2 átalakító hatékonyságát ellenőrző készülék vázlatrajza

Image

1.7.2.   Kalibrálás

A kemilumineszcens detektort és a fűtött kemilumineszcens detektort a leggyakrabban használt üzemi tartományban a gyártó előírásainak megfelelően nullázó és mérésitartomány-kalibráló gázzal kalibrálni kell (a kalibráló gáz NO-tartalmának az üzemi tartomány körülbelül 80 %-ának kell lennie, és a gázkeverék NO2-koncentrációjának kisebbnek kell lennie, mint az NO-koncentráció 5 %-a). Az NOx-elemzőt NO üzemmódba kell állítani úgy, hogy a mérésitartomány-kalibráló gáz ne haladjon át az átalakítón. A mért koncentrációt regisztrálni kell.

1.7.3.   Számítás

Az NOx-átalakító hatásfokát az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula

ahol:

| a | = | az NOx-koncentráció az 1.7.6. szakasz szerint |
| --- | --- | --- |
| b | = | az NOx-koncentráció az 1.7.7. szakasz szerint |
| c | = | az NOx-koncentráció az 1.7.4. szakasz szerint |
| d | = | az NOx-koncentráció az 1.7.5. szakasz szerint |

a

=

az NOx-koncentráció az 1.7.6. szakasz szerint

b

=

az NOx-koncentráció az 1.7.7. szakasz szerint

c

=

az NOx-koncentráció az 1.7.4. szakasz szerint

d

=

az NOx-koncentráció az 1.7.5. szakasz szerint

1.7.4.   Oxigénadagolás

Egy T idomon keresztül oxigént vagy nullázó levegőt kell folyamatosan adagolni a gázáramhoz, amíg a kijelzett koncentráció kb. 20 %-kal kisebb nem lesz az 1.7.2. szakasz szerinti kijelzett kalibrálási koncentrációnál. (A gázelemző készülék NO-üzemmódban van).

A kijelzett c koncentrációt fel kell jegyezni. A folyamat alatt az ózonfejlesztő nem működik.

1.7.5.   Az ózonfejlesztő bekapcsolása

Be kell kapcsolni az ózonfejlesztőt, és annyi ózont kell fejleszteni, hogy az NO-koncentráció lecsökkenjen az 1.7.2. szakasz szerinti kalibrálási koncentráció 20 %-a körüli értékre (de legfeljebb 10 %-ra). A jelzett d koncentrációt fel kell jegyezni. (A gázelemző készülék NO-üzemmódban van).

1.7.6.   NOx-üzemmód

Az NO-elemző készüléket NOx-üzemmódba kell kapcsolni, hogy a (NO, NO2, O2 és N2 összetételű) gázkeverék áthaladjon az átalakítón. A jelzett a koncentrációt fel kell jegyezni. (A gázelemző készülék NOx-üzemmódban van).

1.7.7.   Az ózonfejlesztő kikapcsolása

Az ózonfejlesztőt ki kell kapcsolni. Az 1.7.6. szakaszban leírt gázkeverék az átalakítón áthalad az érzékelőbe. A jelzett b koncentrációt fel kell jegyezni. (A gázelemző készülék NOx-üzemmódban van).

1.7.8.   NO-üzemmód

NO-üzemmódba váltva és az ózonfejlesztő kikapcsolásakor az oxigén, illetve a szintetikus levegő áramlása is megszűnik. A gázelemző készülékről leolvasott NOx-érték legfeljebb ± 5 %-kal térhet el az 1.7.2. szakasznak megfelelően mért értéktől. (A gázelemző készülék NO-üzemmódban van).

1.7.9.   Vizsgálati időközök

Az átalakító hatásfokát minden egyes alkalommal ellenőrizni kell, mielőtt az NOx-elemző készüléket kalibrálják.

1.7.10.   A hatásfokra vonatkozó követelmény

Az átalakító hatásfoka legalább 90 % kell, hogy legyen, de határozottan ajánlott a 95 %-os hatásfok.

Megjegyzés: Ha a gázelemző készülék leggyakrabban használt tartományában az ózonfejlesztő nem tudja a koncentrációt az 1.7.5. szakasz szerinti 80 %-ról 20 %-ra csökkenteni, akkor abban a legnagyobb tartományban kell használni, amelynél ez a csökkentés még elérhető.

1.8.   A lángionizációs érzékelő beállítása

1.8.1.   Az érzékelő válaszjelének optimalizálása

A fűtött lángionizációs érzékelőt a készülék gyártójának utasításai szerint kell beállítani. A leggyakrabban használt üzemi tartományban a válaszjel optimalizálására mérésitartomány-kalibráló gázként levegővel kevert propánt kell használni.

A tüzelőanyag és a levegő áramát a gyártó ajánlása szerint kell beállítani, majd egy 350 ± 75 ppm C (széntartalmú) kalibráló gázt kell a gázelemző készülékbe vezetni. Egy adott tüzelőanyag-áramnál kiváltott válaszjelet a mérésitartomány-kalibráló gázra adott válaszjel és a nullázógázra adott válaszjel különbségéből kell meghatározni. A tüzelőanyag-áramot lépésenként be kell állítani a gyártó által ajánlott érték alá és fölé. Ezen beállításokkal rögzíteni kell a mérésitartomány-kalibráló és a nullázógázra adott válaszokat. A kettő közötti különbséget diagramon meg kell szerkeszteni, és a tüzelőanyag-áramot a görbe dús oldalára kell beállítani.

1.8.2.   Választényezők szénhidrogénekre

A gázelemző készüléket propán-levegő keverékkel és tisztított szintetikus levegővel kell kalibrálni az 1.5. szakasz szerint.

A választényezőket meg kell határozni a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után. Az egy adott szénhidrogénre vonatkozó választényező (R
  f) a lángionizációs érzékelőről leolvasott C1 értéknek és a palackban levő gáz ppm C1-egyenértékben kifejezett koncentrációjának az aránya.

A vizsgálógáz koncentrációjának olyannak kell lennie, hogy a válaszjel a mérési tartomány végpontjának mintegy 80 %-a legyen. A koncentrációt a térfogatban kifejezett gravimetriás etalonhoz viszonyítva ± 2 %-os pontossággal kell meghatározni. A gázpalackot 24 órán át 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C) hőmérsékleten elő kell kondicionálni.

Az alkalmazandó vizsgálógázok és az ajánlott relatív választényező-tartományok az alábbiak:

| Metán és tisztított szintetikus levegő | : | 1,00 ≤ R
  f ≤ 1,15 |
| --- | --- | --- |
| Propilén és tisztított szintetikus levegő | : | 0,90 ≤ R
  f ≤ 1,1 |
| Toluol és tisztított szintetikus levegő | : | 0,90 ≤ R
  f ≤ 1,10 |

Metán és tisztított szintetikus levegő

:

1,00 ≤ R
  f ≤ 1,15

Propilén és tisztított szintetikus levegő

:

0,90 ≤ R
  f ≤ 1,1

Toluol és tisztított szintetikus levegő

:

0,90 ≤ R
  f ≤ 1,10

Ezek az értékek a propán és tisztított szintetikus levegő 1,00-nek tekintetett választényezőjére (R
  f) vannak vonatkoztatva.

1.8.3.   Az oxigéninterferencia ellenőrzése

Az oxigéninterferenciát meg kell határozni a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után.

Olyan mérési tartományt kell kiválasztani, ahol az oxigéninterferencia ellenőrzésére szolgáló gázok a felső 50 %-ba esnek. A vizsgálatot az előírt fűtőkamra-hőmérsékleten kell elvégezni.

1.8.3.1.   Az oxigéninterferencia ellenőrzésére használt gázok

Az oxigéninterferencia ellenőrzésére szolgáló gázoknak 350 ppmC–75 ppmC szénhidrogén-tartalmú propánt kell tartalmazniuk. A kalibrálógázok tűrésére vonatkozó koncentrációértéket az összes szénhidrogén és azok szennyeződéseinek kromatográfiás elemzésével vagy dinamikus keveréssel kell meghatározni. A fő hígító anyag a nitrogén, a fennmaradó rész pedig oxigén. A dízelmotorok vizsgálatához szükséges keverékek a következők:

| O2-koncentráció | Fennmaradó rész |
| --- | --- |
| 21 (20–22) | Nitrogén |
| 10 (9–11) | Nitrogén |
| 5 (4–6) | Nitrogén |

O2-koncentráció

Fennmaradó rész

21 (20–22)

Nitrogén

10 (9–11)

Nitrogén

5 (4–6)

Nitrogén

1.8.3.2.   Az eljárás

| a) | A gázelemző készüléket le kell nullázni. |
| --- | --- |

a)

A gázelemző készüléket le kell nullázni.

| b) | A gázelemző készüléket 21 %-os oxigénkeverékkel kalibrálni kell. |
| --- | --- |

b)

A gázelemző készüléket 21 %-os oxigénkeverékkel kalibrálni kell.

| c) | A nullapontválaszt ismét le kell ellenőrizni. Ha a nullapont a mérési tartomány végpontjának 0,5 %-át meghaladó mértékben változott, az a) és b) pontot meg kell ismételni. |
| --- | --- |

c)

A nullapontválaszt ismét le kell ellenőrizni. Ha a nullapont a mérési tartomány végpontjának 0,5 %-át meghaladó mértékben változott, az a) és b) pontot meg kell ismételni.

| d) | Be kell vezetni a készülékbe az oxigéninterferencia ellenőrzésére szolgáló 5 %-os és 10 %-os gázt. |
| --- | --- |

d)

Be kell vezetni a készülékbe az oxigéninterferencia ellenőrzésére szolgáló 5 %-os és 10 %-os gázt.

| e) | A nullapontválaszt ismét le kell ellenőrizni. Ha a nullapont a mérési tartomány végpontjának 1 %-át meghaladó mértékben változott, a vizsgálatot meg kell ismételni. |
| --- | --- |

e)

A nullapontválaszt ismét le kell ellenőrizni. Ha a nullapont a mérési tartomány végpontjának 1 %-át meghaladó mértékben változott, a vizsgálatot meg kell ismételni.

| f) | Az oxigén-interferenciát (%O2I) a d) pont minden egyes keveréke esetében a következők szerint kell kiszámítani:









  A | = | a b) pont végrehajtásához használt mérésitartomány-kalibráló gázként használt szénhidrogén-koncentrációja (ppmC) |
| --- | --- | --- | --- |
| B | = | a d) pont végrehajtásához használt, az oxigéninterferencia ellenőrzésére szolgáló gázok szénhidrogén-koncentrációja (ppmC) |
| C | = | a gázelemző készülék válaszjele |
| D | = | a gázelemző készüléknek az A értékre adott válaszjele a mérési tartomány végpontjának százalékában. |

f)

Az oxigén-interferenciát (%O2I) a d) pont minden egyes keveréke esetében a következők szerint kell kiszámítani:

A

=

a b) pont végrehajtásához használt mérésitartomány-kalibráló gázként használt szénhidrogén-koncentrációja (ppmC)

B

=

a d) pont végrehajtásához használt, az oxigéninterferencia ellenőrzésére szolgáló gázok szénhidrogén-koncentrációja (ppmC)

C

=

a gázelemző készülék válaszjele

D

=

a gázelemző készüléknek az A értékre adott válaszjele a mérési tartomány végpontjának százalékában.

| g) | Az oxigéninterferenciának (%O
  2
  I) a vizsgálatok előtt az oxigéninterferencia ellenőrzésére szolgáló összes előírt gáz tekintetében kevesebbnek kell lennie ± 3,0 %-nál. |
| --- | --- |

g)

Az oxigéninterferenciának (%O
  2
  I) a vizsgálatok előtt az oxigéninterferencia ellenőrzésére szolgáló összes előírt gáz tekintetében kevesebbnek kell lennie ± 3,0 %-nál.

| h) | Ha az oxigéninterferencia meghaladja a ± 3,0 %-ot, lépésenként be kell állítani a gyártó által ajánlott érték alatti, illetve fölötti levegőáramot, és az 1.8.1. szakaszban leírt lépéseket minden levegőáramra vonatkozóan meg kell ismételni. |
| --- | --- |

h)

Ha az oxigéninterferencia meghaladja a ± 3,0 %-ot, lépésenként be kell állítani a gyártó által ajánlott érték alatti, illetve fölötti levegőáramot, és az 1.8.1. szakaszban leírt lépéseket minden levegőáramra vonatkozóan meg kell ismételni.

| i) | Ha az oxigéninterferencia a levegőáram beállítása után még mindig nagyobb, mint ± 3,0 %, a tüzelőanyag-áram, majd a mintaáram beállításán kell változtatni, és az 1.8.1. szakaszban leírt lépéseket minden új beállításra vonatkozóan meg kell ismételni. |
| --- | --- |

i)

Ha az oxigéninterferencia a levegőáram beállítása után még mindig nagyobb, mint ± 3,0 %, a tüzelőanyag-áram, majd a mintaáram beállításán kell változtatni, és az 1.8.1. szakaszban leírt lépéseket minden új beállításra vonatkozóan meg kell ismételni.

| j) | Ha az oxigéninterferencia még mindig meghaladja a ± 3,0 %-ot, akkor a gázelemző készüléket, a lángionizációs érzékelő tüzelőanyag-ellátását vagy az égési levegőt a vizsgálat előtt meg kell javítani, illetve ki kell cserélni. Ezt követően a megjavított vagy kicserélt berendezéssel vagy gázokkal meg kell ismételni az ebben a szakaszban ismertetett eljárást. |
| --- | --- |

j)

Ha az oxigéninterferencia még mindig meghaladja a ± 3,0 %-ot, akkor a gázelemző készüléket, a lángionizációs érzékelő tüzelőanyag-ellátását vagy az égési levegőt a vizsgálat előtt meg kell javítani, illetve ki kell cserélni. Ezt követően a megjavított vagy kicserélt berendezéssel vagy gázokkal meg kell ismételni az ebben a szakaszban ismertetett eljárást.

1.9.   Interferencia-hatások nem diszperzív infravörös és kemilumineszcens érzékelős gázelemző készülékeknél

A kipufogógázban lévő, az éppen elemzett gáztól eltérő gázok különféleképpen befolyásolhatják a leolvasott értéket. Pozitív interferencia lép fel a nem diszperzív infravörös gázelemző készülékben, ha a zavaró gáz a mérendő gázzal azonos, de kisebb mértékű hatást kelt. Negatív interferencia lép fel a nem diszperzív infravörös gázelemző készülékekben azáltal, hogy a zavaró gáz kiszélesíti a mért gáz elnyelési sávját, a kemilumineszcens érzékelős gázelemző készülékekben pedig azáltal, hogy a zavaró gáz elnyomja a sugárzást. Az 1.9.1. és 1.9.2. szakaszban leírt interferencia-ellenőrzést el kell végezni a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után.

1.9.1.   Interferencia ellenőrzése a CO-elemző készülékeknél

A víz és a CO2 zavarhatja a CO-elemző készülék működését. Ezért a vizsgálat során mérésitartomány-kalibráló gázként használt CO2-t, amelynek a koncentrációja a legszélesebb üzemi tartomány végpontja 80–100 %-ának felel meg, szobahőmérsékleten át kell ereszteni vízen, majd fel kell jegyezni a gázelemző készülék válaszjelét. A gázelemző készülék válaszjele legfeljebb a mérési tartomány végpontjának 1 %-a lehet a 300 ppm vagy afölötti tartományokban, és legfeljebb 3 ppm a 300 ppm alatti tartományokban.

1.9.2.   Az NOx-elemző keresztérzékenységi vizsgálatai

A kemilumineszcens érzékelős (és a fűtött kemilumineszcens érzékelős) gázelemző készülékeknél a CO2 és a vízgőz okozhat problémát. E gázok keresztérzékenységi válaszértéke koncentrációjukkal arányos, ezért vizsgálati eljárásokra van szükség a vizsgálat alatt várhatóan előforduló legnagyobb koncentrációnál bekövetkező keresztérzékenység meghatározására.

1.9.2.1.   CO2 keresztérzékenységi vizsgálata

A vizsgálat során mérésitartomány-kalibráló gázként használt CO2-t, amelynek a koncentrációja a legszélesebb üzemi tartomány végpontja 80–100 %-ának felel meg, át kell ereszteni a nem diszperzív infravörös gázelemző készüléken, és A-val jelölve fel kell jegyezni a mért CO2-értéket. Ezután a CO2-t megközelítőleg 50 %-ra kell hígítani a mérésitartomány-kalibráló gázként használt NO-val és, át kell ereszteni a nem diszperzív infravörös, illetve a (fűtött) kemilumineszcens érzékelős gázelemző készüléken, és fel kell jegyezni a CO2, illetve az NO mért értékeit (B-vel, illetve C-vel jelölve). A CO2-t ezután el kell zárni, és csak a NO-kalibrálógázt kell a (fűtött) kemilumineszcens érzékelős gázelemző készüléken átereszteni. Az NO-értéket D-vel jelölve fel kell jegyezni.

A keresztérzékenységet az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula

és ez nem lehet több, mint a mérési tartomány végpontjának 3 %-a.

ahol:

| A | = | hígítatlan CO2-koncentráció nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, százalékban |
| --- | --- | --- |
| B | = | hígított CO2-koncentráció nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, százalékban |
| C | = | a hígított NO koncentrációja kemilumineszcens érzékelős gázelemző készülékkel mérve, ppm-ben |
| D | = | a hígítatlan NO koncentrációja kemilumineszcens érzékelős gázelemző készülékkel mérve, ppm-ben |

A

=

hígítatlan CO2-koncentráció nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, százalékban

B

=

hígított CO2-koncentráció nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, százalékban

C

=

a hígított NO koncentrációja kemilumineszcens érzékelős gázelemző készülékkel mérve, ppm-ben

D

=

a hígítatlan NO koncentrációja kemilumineszcens érzékelős gázelemző készülékkel mérve, ppm-ben

1.9.2.2.   Vízgőz-keresztérzékenységi vizsgálat

Ez a vizsgálat csak nedves gázok koncentrációméréseire vonatkozik. A vízgőz keresztérzékenységének kiszámításánál figyelembe kell venni mérésitartomány-kalibráló gázként használt NO vízgőzzel való hígulását és a keverék vízgőz-koncentrációjának a vizsgálatok alatt várható léptékét. A vizsgálat során mérésitartomány-kalibráló gázként használt NO-t, amelynek a koncentrációja a legszélesebb üzemi tartomány végpontja 80–100 %-ának felel meg, át kell ereszteni a kemilumineszcens érzékelős gázelemző készüléken, és D-vel jelölve fel kell jegyezni a mért NO-értéket. Az NO-gázt át kell ereszteni a vízen szobahőmérsékleten, majd a (fűtött) kemilumineszcens érzékelős gázelemző készüléken, és C-vel jelölve fel kell jegyezni a leolvasott értéket. A víz hőmérsékletét meg kell határozni, majd F-fel jelölve fel kell jegyezni. A keveréknek az F vízhőmérsékletnek megfelelő telített gőznyomását meg kell mérni, és G-vel jelölve fel kell jegyezni. A keverék (százalékos) vízgőz-koncentrációját a következő módon kell kiszámítani:

Formula

és H-val jelölve fel kell jegyezni. A mérésitartomány-kalibrálógázként használt hígított NO várható koncentrációját (vízgőzben) az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula

és De-vel jelölve fel kell jegyezni. Dízelmotorok kipufogógázai esetében a vizsgálat alatt várható legnagyobb vízgőz-koncentrációt (%-ban) a tüzelőanyag H/C = 1,8:1,0 atomszámarányának feltételezésével, a kipufogógázban lévő legnagyobb CO2-koncentráció vagy a mérésitartomány-kalibráló gázként használt hígítatlan CO2-koncentráció (az 1.9.2.1. szakaszban mért „A”) alapján a következők szerint kell megbecsülni:

Formula

és Hm értékként kell feljegyezni.

A vízgőz-keresztérzékenységet a következő módon kell kiszámítani:

Formula

és ez nem lehet több, mint a mérési tartomány végpontjának 3 %-a.

| De | = | a hígított NO várható koncentrációja (ppm) |
| --- | --- | --- |
| C | = | a hígított NO koncentrációja (ppm) |
| Hm | = | legnagyobb vízgőz-koncentráció (%) |
| H | = | tényleges vízgőz-koncentráció (%) |

De

=

a hígított NO várható koncentrációja (ppm)

C

=

a hígított NO koncentrációja (ppm)

Hm

=

legnagyobb vízgőz-koncentráció (%)

H

=

tényleges vízgőz-koncentráció (%)

Megjegyzés: Fontos, hogy ennél a vizsgálatnál a mérésitartomány-kalibráló gázként használt NO NO2-koncentrációja a lehető legkisebb legyen, mert a keresztérzékenység kiszámításánál az NO2 vízben való elnyelése nincs figyelembe véve.

1.10.   A kalibrálások gyakorisága

A gázelemző készülékeket az 1.5. szakasznak megfelelően legalább háromhavonta kalibrálni kell, illetve minden egyes alkalommal, ha olyan rendszerfelújítást vagy -cserét végeznek, amely befolyásolhatja a kalibrálást.

1.11.   A kezeletlen kipufogógáznak az NRTC-vizsgálat során végzett méréseire vonatkozó kiegészítő kalibrációs követelmények

1.11.1.   A gázelemző rendszer válaszidejének ellenőrzése

A válaszidő értelmezéséhez a rendszer beállításainak pontosan ugyanolyanoknak kell lenniük, mint a vizsgálati eljárás során végzett mérések alatt (azaz nyomás, áramlás, szűrőbeállítások a gázelemző készülékeken és minden más, a válaszidőt befolyásoló tényező). A válaszidőt a gáznak közvetlenül a mintavevő szonda belépésénél történő bekapcsolásával kell meghatározni. A gáz bekapcsolása 0,1 másodpercnél rövidebb időt vehet csak igénybe. A vizsgálathoz használt gázoknak legalább a mérési tartomány végpontja 60 %-ának megfelelő koncentrációváltozást kell okozniuk.

Az egyes gázösszetevők koncentrációit folyamatosan rögzíteni kell. A válaszidő a gáz rákapcsolása és a rögzített koncentráció megfelelő változása közötti idő. A rendszer válaszideje (t
  90) a mérődetektor késéséből és az érzékelő felfutási idejéből áll. A késés a változás időpontja (t
  0) és a mért végérték 10 %-ával egyenlő válasz megjelenésének időpontja (t
  10) között eltelt idő. A felfutási idő a mért végérték 10 %-ának, illetve 90 %-ának megfelelő válaszjel között eltelt idő (t90 – t10).

Hígítatlan mérés esetében a gázelemző készülék és a kipufogógáz-áram jeleinek szinkronizálásához használandó jelátalakítási idő az az idő, amely a változástól (t
  0) addig telik el, amíg a válaszjel a mért végérték 50 %-a nem lesz (t
  50).

A rendszer reakcióideje minden korlátozott összetevő (CO, NOx, HC) és minden használt tartomány esetében ≤ 2,5 s felfutási idővel legfeljebb 10 s lehet.

1.11.2.   Az indikátorgáz-elemző készülék kalibrálása a kipufogógáz-áram mérésekor

Az indikátorgáz-koncentráció mérésére szolgáló gázelemző készüléket, ha ilyet használnak, szabványos gázzal kell kalibrálni.

A kalibrációs görbét legalább 10 kalibrációs pont alapján kell megállapítani (a nullapontot nem számítva), amelyek úgy helyezkednek el, hogy a kalibrációs pontok fele a mérési tartomány végpontjának 4–20 %-a alá essen, a többi pedig 20 és 100 % közé. A kalibrációs görbe kiszámítása a legkisebb négyzetek módszerével történik.

A kalibrációs görbe legfeljebb ± 1 %-kal térhet el az egyes kalibrációs pontok névleges értékétől a mérési tartomány végpontjának 20 és 100 %-a közötti tartományban. A névleges értéktől a mérési tartomány végpontjának 4–20 %-os tartományában is csak legfeljebb ± 2 %-kal térhet el.

A gázelemző készüléket le kell nullázni, és a vizsgálat előtt egy olyan nullázó gázzal vagy mérésitartomány-kalibráló gázzal kell kalibrálni, amelynek névleges koncentrációja meghaladja a gázelemző készülék mérési tartománya végpontjának 80 %-át.

2.   A RÉSZECSKEMÉRŐ RENDSZER KALIBRÁLÁSA

2.1.   Bevezetés

Minden alkatrészt olyan gyakorisággal kell kalibrálni, hogy teljesüljenek az ezen előírásban meghatározott pontossági követelmények. A 4A. melléklet 1. függelékének 1.5. szakaszában és a 4. függelékben szereplő alkatrészeknél alkalmazandó kalibrálási módszert ez a szakasz ismerteti.

A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság jóváhagyásával az e függelék 2. szakaszában meghatározott módszerek helyett a 4B. melléklet 8.1. és 8.2. szakaszában leírt módszereket is lehet használni.

2.2.   Áramlásmérés

A gázáramlás-mérők vagy az áramlásmérő műszerek kalibrálásának a nemzeti és/vagy nemzetközi szabványokra visszavezethetőnek kell lennie.

A mért érték mérési hibájának a leolvasott érték ± 2 %-án belül kell lennie.

A részáramú hígítórendszerek esetében a G
  SE mintaáram pontossága külön problémát jelent, ha nem közvetlen méréssel, hanem az áramláskülönbség mérésével határozzák meg:

Formula

Ebben az esetben a GTOTW és GDILW értékekre vonatkozó ± 2 %-os pontosság nem elegendő a GSE elfogadható pontosságának biztosításához. Ha a gázáram meghatározása áramláskülönbség mérésével történik, akkor a különbségnek csak olyan mértékű hibája megengedett, hogy a G
  SE pontossága 15-nél alacsonyabb hígítási arány esetén ± 5 %-on belül legyen. Ezt az egyes műszerek hibáinak négyzetes középértékével lehet kiszámítani.

2.3.   A hígítási arány ellenőrzése

EGA (4A. melléklet, 4. függelék, 1.2.1.1. szakasz) nélküli részecske-mintavevő rendszer használata esetén a hígítási arányt minden új motorfelszereléskor ellenőrizni kell, járó motor mellett, vagy a CO2-, vagy a NOx-koncentrációt mérve a hígítatlan és a hígított kipufogógázban.

A mért hígítási aránynak a CO2- vagy NOx-koncentráció méréséből számított hígítási arány ± 10 %-án belül kell lennie.

2.4.   A részáramra vonatkozó feltételek ellenőrzése

A kipufogógáz sebességtartományát és a nyomásingadozásokat ellenőrizni kell, és ha szükséges, a 4A. melléklet 1.2.1.1. szakaszának EP követelményei szerint be kell állítani.

2.5.   A kalibrálások gyakorisága

Az áramlásmérő műszereket legalább háromhavonta kalibrálni kell, illetve minden egyes alkalommal, ha olyan rendszercserét végeznek, amely befolyásolhatja a kalibrálást

2.6.   A részáramú hígítórendszerekre vonatkozó kiegészítő kalibrációs követelmények

2.6.1.   Rendszeres kalibrálás

Ha a mintagázáram meghatározása áramláskülönbség mérésével történik, az áramlásmérőt vagy az áramlásmérő műszereket a következő eljárások egyikével kell kalibrálni, úgy, hogy az alagútban lévő G
  SE szondaáram teljesítse a 4A. melléklet 1. függelékének 2.4. szakaszában meghatározott pontossági követelményeket:

A G
  DILW áramlásmérőjét sorba kell kapcsolni a G
  TOTW áramlásmérőjével, és a két áramlásmérő közötti különbséget legalább öt beállítási pontra vonatkozóan ellenőrizni kell, amelyek egymástól egyenlő távolságra helyezkednek el a vizsgálat során használt legalacsonyabb G
  DILW érték és a G
  TOTW érték között. A hígítóalagutat meg lehet kerülni.

A kalibrált tömegárammérő készüléket sorba kell kapcsolni a GTOTW áramlásmérőjével, és a pontosságot a vizsgálathoz használt értékre vonatkozóan ellenőrizni kell. Ezután a kalibrált tömegárammérő készüléket sorba kell kapcsolni a G
  DILW áramlásmérőjével, és a pontosságot legalább öt, a vizsgálathoz használt GTOTW értékre vonatkozó, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő beállítási ponton ellenőrizni kell.

A TT átvezető csövet le kell kapcsolni a kipufogóról, és a GSE méréséhez megfelelő tartományú kalibrált áramlásmérőt kell rákötni az átvezető csőre. Ezután a G
  TOTW értékét a vizsgálat során használt értékre kell állítani, és G
  DILW-t sorozatosan a q hígítási arányoknak megfelelő, 3 és 50 közötti, legalább öt értékre kell állítani. Az alagutat megkerülő, speciális kalibrációs áramlási útvonal is biztosítható, de az összes levegő, illetve a hígítólevegő megfelelő mérőkön keresztüli áramlását a tényleges vizsgálathoz hasonlóan fenn kell tartani.

Indikátorgázt adagolnak a TT átvezető csőbe. Ez az indikátorgáz lehet a kipufogógáz valamelyik összetevője, például CO2 vagy NOx. Az alagútban történő hígítás után meg kell mérni az indikátorgáz összetevőjét. Ezt el kell végezni öt, 3 és 50 közötti hígítási arányra. A mintaáram pontosságát a q hígítási arányból kell meghatározni:

Formula

A gázelemző készülékek pontosságát a G
  SE pontosságának biztosítása érdekében figyelembe kell venni.

2.6.2.   A szénáram ellenőrzése

Határozottan ajánlott elvégezni a tényleges kipufogógázzal a szénáram ellenőrzését a mérési és szabályozási problémák kimutatására, valamint a részáramú rendszer helyes működésének ellenőrzésére. A szénáram ellenőrzését legalább minden egyes alkalommal el kell végezni, amikor új motort szerelnek fel, vagy lényeges változás történik a vizsgálókamra összeállításában.

A motort teljes nyomatékterheléssel és fordulatszámon kell működtetni, vagy más, olyan állandósult állapotú üzemmódban, amely legalább 5 % CO2-t eredményez. A részáramú mintavevő rendszert körülbelül 15:1 hígítási tényezővel kell működtetni.

2.6.3.   Vizsgálat előtti ellenőrzés

A vizsgálat előtti ellenőrzést a vizsgálat végrehajtása előtt két órán belül a következő módon kell elvégezni:

Az áramlásmérők pontosságát legalább két ponton kell ellenőrizni – ugyanolyan módszerrel, mint amit a kalibráláshoz kell használni –, beleértve a G
  DILW-re vonatkoztatott, a vizsgálatok során használt 5 és 15 közötti hígítási arányoknak megfelelő G
  TOTW áramokat is.

Ha a fent leírt kalibrálási eljárás rögzített adataival igazolható, hogy az áramlásmérő kalibrálása hosszú időtartamon keresztül stabil, a vizsgálat előtti ellenőrzés elhagyható.

2.6.4.   A jelátalakítási idő meghatározása

A jelátalakítási idő meghatározásához használt rendszerbeállításoknak pontosan ugyanolyanoknak kell lenniük, mint a vizsgálatok alatt. A jelátalakítási időt a következő módszerrel kell meghatározni:

A szondán áthaladó áramnak megfelelő mérési tartománnyal rendelkező független referencia-áramlásmérőt kell közvetlenül a szondára kötni, sorosan. Ennek az áramlásmérőnek a válaszidő méréséhez használt ugrásszerű áramlásváltozásra vonatkozóan 100 ms-nál rövidebb jelátalakítási idővel kell rendelkeznie, olyan áramláskorlátozással, amely elég kicsi ahhoz, hogy ne befolyásolja a részáramú hígítórendszer dinamikus teljesítményét, a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően.

A részáramú hígítórendszer kipufogógáz-áramát (vagy levegőáramát, ha a kipufogógáz-áram számításon alapul) a bevezetésénél ugrásszerűen meg kell változtatni, egy kis áramlásértékről legalább a mérési tartomány végpontjának 90 %-ára. Az ugrásszerű változást ugyannak a tényezőnek kell kiváltania, mint amely a tényleges vizsgálatoknál elindítja az prediktív szabályozást. A kipufogógáz-áram ugrásszerű változását kiváltó hatást és az áramlásmérő válaszát legalább 10 Hz gyakorisággal kell rögzíteni.

Ezekből az adatokból kell meghatározni a részáramú hígítórendszerre vonatkozó jelátalakítási időt, amely az ugrásszerű változás kezdetétől az áramlásmérő válaszának 50 %-áig tartó idő. Hasonló módon kell meghatározni a részáramú hígítórendszer G
  SE jelének és a kipufogógáz áramlásmérője G
  EXHW jelének átalakítási idejét. Ezek a jelek az egyes vizsgálatok utáni regressziószámításokhoz használatosak (lásd 4A. melléklet, 1. függelék, 2.4. szakasz).

A számítást legalább öt emelkedő-süllyedő stimulus esetében meg kell ismételni, és az eredményeket átlagolni kell. A referencia-áramlásmérő belső jelátalakítási idejét (< 100 ms) ki kell vonni ebből az értékből. Ez a részáramú hígítórendszer „elővezérlési” értéke, amelyet a 4A. melléklet 1. függelékének 2.4. szakaszával összhangban kell alkalmazni.

3.   AZ ÁLLANDÓ TÉRFOGATÚ MINTAVEVŐ RENDSZER KALIBRÁLÁSA

3.1.   Általános előírások

Az állandó térfogatú mintavevő rendszert pontos áramlásmérővel és az üzemi körülmények változtatására szolgáló eszközökkel kell kalibrálni.

A rendszer átfolyását különböző áramlási beállítások mellett kell mérni, és meg kell határozni a rendszer szabályozási jellemzőit, valamint azok kapcsolatát az átfolyással.

Többféle áramlásmérő használható, pl. kalibrált Venturi-cső, kalibrált lamináris (Hagen-Poiseuille elvű) áramlásmérő, kalibrált forgólapátos áramlásmérő.

A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság jóváhagyásával az e függelék 3. szakaszában meghatározott módszerek helyett a 4B. melléklet 8.1. és 8.2. szakaszában leírt módszereket is lehet használni.

3.2.   A térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálása

A szivattyú minden paraméterét a szivattyúval sorba kapcsolt kalibráló Venturi-cső paramétereivel egyidejűleg kell mérni. A számított áramlási sebességet (m3/s a szivattyú szívócsonkjánál, abszolút nyomás és hőmérséklet) diagramon ki kell szerkeszteni egy, a szivattyú-paraméterek kombinációját képviselő korrelációs függvényre vonatkoztatva. Meg kell határozni a szivattyú által szállított mennyiség és a korrelációs függvény közötti lineáris összefüggést. Ha az állandó térfogatú mintavevő rendszer több fordulatszámon is működhet, a kalibrálást minden használt tartományra el kell végezni.

A kalibrálás alatt biztosítani kell a hőmérséklet stabilitását.

A kalibráló Venturi-cső és az állandó térfogatú mintavevő rendszer szivattyúja közötti csatlakozásoknál és csöveknél a szivárgásnak kisebbnek kell lennie, mint a legkisebb áramlási érték (az az érték, ahol a legnagyobb a fojtás és a legkisebb a térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma) 0,3 %-a.

3.2.1.   Az adatok elemzése

A levegőáramot (Q
  s) minden fojtásbeállításnál (legalább 6 beállítás) ki kell számítani m3/min mértékegységben az áramlásmérő adataiból, a gyártó által előírt módszerrel. Ezután a levegőáramot át kell számítani a szivattyú szívócsonkjánál fennálló abszolút hőmérséklet és nyomás alapján a szivattyú által szállított mennyiségre (V
  0, mértékegység: m3/fordulat) az alábbiak szerint:

Formula

ahol:

| Qs | = | a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,3 kPa, 273 K) [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| T | = | hőmérséklet a szivattyú szívócsonkjánál (K) |
| pA | = | abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál (p
  B – p
  1) (kPa) |
| n | = | a szivattyú fordulatszáma (ford/s) |

Qs

=

a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,3 kPa, 273 K) [m3/s]

T

=

hőmérséklet a szivattyú szívócsonkjánál (K)

pA

=

abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál (p
  B – p
  1) (kPa)

n

=

a szivattyú fordulatszáma (ford/s)

A szivattyúnál fellépő nyomásváltozások hatásának és a szivattyú csúszásának figyelembevétele céljából a szivattyú fordulatszáma, a szivattyú szívócsonkja és nyomócsonkja közötti nyomáskülönbség és az abszolút szivattyú-kilépőnyomás közötti korrelációs függvény (X0) az alábbiak szerint számítható:

Formula

ahol

| Δpp | = | a szivattyú szívócsonkja és nyomócsonkja közötti nyomáskülönbség (kPa) |
| --- | --- | --- |
| pA | = | abszolút nyomás a szivattyú nyomócsonkjánál (kPa) |

Δpp

=

a szivattyú szívócsonkja és nyomócsonkja közötti nyomáskülönbség (kPa)

pA

=

abszolút nyomás a szivattyú nyomócsonkjánál (kPa)

A kalibrációs egyenlet létrehozásához a legkisebb négyzeteken alapuló lineáris regressziószámítást kell végezni az alábbiak szerint:

Formula

A D0 és az m a regressziós egyenest leíró tengelymetszet-, illetve meredekség-állandók.

Több fordulatszámú állandó térfogatú mintavevő rendszernél a szivattyú különböző áramlási tartományaihoz tartozó kalibrációs görbéknek megközelítőleg párhuzamosaknak kell lenniük, és a D
  0 metszésértékeknek a szivattyú áramlási tartományának csökkenésével növekedniük kell.

Az egyenletből kiszámított értékeknek a V
  0 mért értékhez képest ± 0,5 %-on belül kell lenniük. Az m értéke szivattyútól függően változik. A belépő részecskék miatt idővel csökken a szivattyú csúszása, ami abból látható, hogy az m értékei csökkennek majd. A kalibrálást ezért el kell végezni a szivattyú üzembe helyezésekor, nagyobb karbantartások után, és ha a teljes rendszer ellenőrzése (3.5. szakasz) jelzi a csúszás változását.

3.3.   A kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) kalibrálása

A kritikus áramlású Venturi-cső kalibrálása a kritikus Venturi-áramlás egyenletén alapul. A gázáram a belépő nyomás és a hőmérséklet függvénye az alábbiak szerint:

Formula

ahol

| Kv | = | kalibrációs együttható |
| --- | --- | --- |
| pA | = | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál (kPa) |
| T | = | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál (K) |

Kv

=

kalibrációs együttható

pA

=

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál (kPa)

T

=

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál (K)

3.3.1.   Az adatok elemzése

A levegőáramot (Q
  s) minden fojtásbeállításnál (legalább 8 beállítás) ki kell számítani m3/min mértékegységben az áramlásmérő adataiból, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrációs adatokból minden beállításra ki kell számítani a kalibrációs együtthatót az alábbiak szerint:

Formula

ahol:

| Qs | = | a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,3 kPa, 273 K) [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| T | = | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál (K) |
| pA | = | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál (kPa) |

Qs

=

a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,3 kPa, 273 K) [m3/s]

T

=

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál (K)

pA

=

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál (kPa)

A kritikus áramlás tartományának meghatározásához a K
  v-t a Venturi-cső belépő nyomásának függvényében kell ábrázolni. Kritikus (lefojtott) áramlás esetén a K
  v értéke viszonylag állandó. Ahogyan a nyomás csökken (a vákuum nő), a Venturi-cső fojtása megszűnik és a K
  V értéke csökken, ami azt jelzi, hogy a kritikus áramlású Venturi-cső a megengedett tartományon kívül működik.

A kritikus áramlás tartományában felvett legalább 8 pont esetében ki kell számítani a K
  v átlagértékét és a szórást. A szórás nem haladhatja meg a K
  V átlagértékének ± 0,3 %-át.

3.4.   A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (SSV) kalibrálása

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső kalibrálása a hangsebesség alatti Venturi-áramlásra vonatkozó egyenleten alapul. A gázáramlás a bemeneti nyomás és hőmérséklet, valamint az SSV bemenet és torok közötti nyomáscsökkenés függvénye, az alábbiak szerint:

Formula

ahol:

A0
  = az állandók összevonása és a mértékegységek átváltása =

0,006111 SI mértékegységekben:Formula

d= a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője (m)

Cd
  = a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője

pA
  = abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál (kPa)

T= hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál (K)

r= a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút Formula

ß= a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d) aránya a bemeneti cső Formula

3.4.1.   Az adatok elemzése

A levegőáramot (Q
  SSV) minden árambeállításnál (legalább 16 beállítás) ki kell számítani m3/min mértékegységben az áramlásmérő adataiból, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrálációs adatokból minden beállításra ki kell számítani az átfolyási tényezőt a következők szerint:

Formula

ahol:

| QSSV | = | a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) |
| --- | --- | --- |
| T | = | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál (K) |
| d | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője (m) |
| r | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút |
| ß | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d) aránya a bemeneti cső |

QSSV

=

a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

T

=

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál (K)

d

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője (m)

r

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút Formula

ß

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d) aránya a bemeneti cső Formula

A hangsebesség alatti áramlás tartományának meghatározásához meg kell szerkeszteni a C
  d-t a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál érvényes Reynolds-szám függvényeként. A Venturi-cső torkánál érvényes Reynolds-számot a következő képlettel kell kiszámítani:

Formula

ahol:

| A1 | = | állandók és mértékegységek-átváltások |
| --- | --- | --- |
| QSSV | = | a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) |
| d | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője (m) |
| μ | = | a gáz abszolút vagy dinamikus viszkozitása, a következő képlettel számítva:

  ahol:








  b | = | |
| S | = | empirikus állandó = 104,4 K |

A1

=

állandók és mértékegységek-átváltások Formula

QSSV

=

a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

d

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője (m)

μ

=

a gáz abszolút vagy dinamikus viszkozitása, a következő képlettel számítva:

ahol:

b

=

Formula

S

=

empirikus állandó = 104,4 K

Mivel a Q
  SSV szerepel a Re-egyenletben, a számításokat a Venturi-cső kalibrálásához a Q
  SSV vagy a C
  d egy becsült értékével kell kezdeni, és mindaddig ismételni kell, amíg a Q
  SSV nem konvergál. A konvergencia-módszernek 0,1 %-os vagy jobb pontosságot kell elérnie.

A hangsebesség alatti áramlás tartományában legalább tizenhat ponton a kalibrálási görbére kapott regressziós egyenlettel számított Cd értékeknek ± 0,5 % tűréssel egyezniük kell az egyes kalibrálási pontokra mért Cd értékkel.

3.5.   A teljes rendszer ellenőrzése

Az állandó térfogatú mintavevő rendszer és az elemzőrendszer teljes pontosságát úgy kell meghatározni, hogy ismert tömegű szennyező anyagot tartalmazó gázt eresztenek át a szokásos módon működtetett rendszeren. A szennyező anyag elemzése és tömegének meghatározása a 4A. melléklet 3. függelékének 2.4.1. szakasza szerint történik, kivéve a propánt, ahol a szénhidrogénekre használt 0,000479 helyett 0,000472 értékű tényezőt kell használni. A következő két módszer valamelyikét kell alkalmazni.

3.5.1.   Mérés kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel

Egy kalibrált kritikus áramlású mérőperemen át ismert mennyiségű tiszta gázt (propánt) kell az állandó térfogatú mintavevő rendszerbe bevezetni. Ha a belépő nyomás elég nagy, akkor a kritikus áramlású mérőperem által szabályozott áramlási sebesség (≡ kritikus áramlás) független a mérőperem kilépő oldalán mért nyomástól. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert 5–10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kibocsátásméréseknél. Elemezni kell egy gázmintát a szokásos mérőrendszerrel (mintavevő zsák vagy integrálás), és ki kell számítani a gáz tömegét. Az így meghatározott tömeg legfeljebb ± 3 %-kal térhet el a bevezetett gáz ismert tömegétől.

3.5.2.   Mérés gravimetriás módszerrel

Meg kell állapítani egy propánnal töltött kisebb palack tömegét ± 0,01 gramm pontossággal. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert 5–10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kibocsátási méréseknél, miközben a szén-monoxidot vagy propánt bevezetik a rendszerbe. Meg kell határozni a palackból kiengedett tiszta gáz mennyiségét tömegméréssel. Elemezni kell egy gázmintát a szokásos mérőrendszerrel (mintavevő zsák vagy integrálás), és ki kell számítani a gáz tömegét. Az így meghatározott tömeg legfeljebb ± 3 %-kal térhet el a bevezetett gáz ismert tömegétől.

---

(1)  Az NRSC- és NRTC-vizsgálatokra vonatkozó kalibrálási eljárás megegyezik, az 1.11. és 2.6. szakaszban meghatározott követelmények kivételével.

3. függelék

Az adatok értékelése és számítások

1.   ADATÉRTÉKELÉS ÉS SZÁMÍTÁSOK – NRSC-VIZSGÁLAT

1.1.   A gáznemű szennyezőanyag-kibocsátás adatainak kiértékelése

A gáznemű szennyezőanyag-kibocsátás kiértékeléséhez az egyes üzemmódok utolsó 60 másodpercében rögzített diagramértékeket kell átlagolni, és az egyes üzemmódokban a szénegyensúly módszer használata esetén a HC, CO, NOx és CO2 átlagos koncentrációit (conc) az átlagos diagramértékekből és a megfelelő kalibrációs adatokból kell meghatározni. Másféle adatrögzítés is használható, amennyiben az egyenértékű adatokat biztosít.

Az átlagos háttér-koncentrációkat (conc
  d) a mintavevő zsákban levő hígítólevegő leolvasott értékei, illetve a folyamatos (zsák nélkül végzett) háttér-koncentráció leolvasott értékei és a megfelelő kalibrálási adatok alapján határozható meg.

Ha az 5. melléklet 1.2. szakaszának b) pontjában meghatározott, 5 (átmeneteket is magában foglaló) üzemmódból álló ciklust alkalmazzák, akkor a 4B. melléklet 7.8.2.2. szakaszában meghatározott adatértékelési és számítási eljárásokat, valamint az A.8.2., az A.8.3. és az A.8.4. szakasz idevágó részeit kell alkalmazni. A végleges vizsgálati eredményeket az A.8-60, az A.8-61, illetve az A.7-49 és az A.7-50. egyenletekkel kell kiszámolni.

1.2.   Részecskekibocsátás

A részecskekibocsátás kiértékeléséhez minden üzemmódban fel kell jegyezni a szűrőkön áthaladó minta össztömegét (M
  SAM,i). A szűrőket vissza kell helyezni a mérőkamrába, és legalább egy órán keresztül, de 80 óránál nem hosszabb ideig kondicionálni kell őket, és azután meg kell mérni a tömegüket. A szűrők bruttó súlyát rögzíteni kell, és a tárasúlyt (lásd a 4A. melléklet 3.1. szakaszát) ki kell vonni. A részecsketömeg (M
  f az egyszűrős módszer; M
  f,i a többszűrős módszer esetében) az elsődleges és a másodlagos szűrőn összegyűlt részecskék tömegének összege. Ha a háttér-koncentráció miatt korrekció szükséges, akkor a szűrőn áthaladó hígítólevegő tömegét (M
  DIL) és a részecsketömeget (M
  d) is rögzíteni kell. Ha több mérést végeztek, minden mérésre ki kell számítani az M
  d/M
  DIL hányadost, és a kapott értékeket átlagolni kell.

Ha az 5. melléklet 1.2. szakaszának b) pontjában meghatározott, 5 (átmeneteket is magában foglaló) üzemmódból álló ciklust alkalmazzák, akkor a 4B. melléklet 7.8.2.2. szakaszában meghatározott adatértékelési és számítási eljárásokat, valamint az A.8.2., az A.8.3. és az A.8.4. szakasz idevágó részeit kell alkalmazni. A végleges vizsgálati eredményeket az A.8-64, illetve az A.7-53 egyenlettel kell kiszámolni.

1.3.   A gáznemű szennyezőanyag-kibocsátás kiszámítása

A végleges jegyzőkönyvbe kerülő vizsgálati eredményeket az alábbi lépések során kell levezetni:

1.3.1.   A kipufogógáz-áram meghatározása

A kipufogógáz-áramot (G
  EXHW,i) a 4A. melléklet 1. függeléke 1.2.1–1.2.3. szakaszának megfelelően minden üzemmódra meg kell határozni.

Teljes áramú hígítórendszer használata esetén a teljes hígított kipufogógáz-áramot (G
  TOTW,i) a 4A. melléklet 1. függeléke 1.2.4. szakaszának megfelelően minden üzemmódra meg kell határozni.

1.3.2.   Száraz/nedves korrekció

A száraz/nedves korrekciót (G
  EXHW,i) a 4A. melléklet 1. függeléke 1.2.1–1.2.3. szakaszának megfelelően minden üzemmódra meg kell határozni.

Ha a mérés eredetileg nem nedves alapon történt, akkor a G
  EXHW alkalmazásakor a mért koncentrációkat az alábbi képletekkel át kell számítani nedves alapú koncentrációkra.

Formula

Hígítatlan kipufogógáz esetében:

Formula

Formula

Formula

Hígított gáz esetében:

Formula

vagy

Formula

Formula

A hígítólevegő esetében:

Formula

Formula

Formula

A beszívott levegő tekintetében (ha különbözik a hígítólevegőtől):

Formula

Formula

Formula

ahol:

| Ha | = | a beszívott levegő páratartalma (g víz/kg száraz levegő) |
| --- | --- | --- |
| Hd | = | a hígítólevegő abszolút páratartalma (g víz/kg száraz levegő) |
| Rd | = | a hígítólevegő relatív páratartalma (%) |
| Ra | = | a beszívott levegő relatív páratartalma (%) |
| pd | = | a hígítólevegő telített gőznyomása (kPa) |
| pa | = | a beszívott levegő telített gőznyomása (kPa) |
| pB | = | teljes légköri nyomás (kPa). |

Ha

=

a beszívott levegő páratartalma (g víz/kg száraz levegő)

Hd

=

a hígítólevegő abszolút páratartalma (g víz/kg száraz levegő)

Rd

=

a hígítólevegő relatív páratartalma (%)

Ra

=

a beszívott levegő relatív páratartalma (%)

pd

=

a hígítólevegő telített gőznyomása (kPa)

pa

=

a beszívott levegő telített gőznyomása (kPa)

pB

=

teljes légköri nyomás (kPa).

Megjegyzés: A Ha
  és Hd
  általánosan elfogadott képletekkel levezethető a relatív páratartalom fent leírtak szerinti méréséből, vagy a harmatpontmérésből, a gőznyomásmérésből vagy a száraz/nedves hőmérős mérésből.

1.3.3.   Az NOx páratartalom-korrekciós tényezője

Mivel az NOx-kibocsátás függ a környezeti levegő állapotától, az NOx-koncentrációt a környezeti levegő hőmérsékletének és páratartalmának figyelembevétele érdekében korrigálni kell a következő képletben megadott K
  H tényezővel:

Formula

ahol:

Formula

Formula

Formula (dry air basis)

| T
  a | = | a levegő hőmérséklete (K) |
| --- | --- | --- |
| H
  a | = | a beszívott levegő páratartalma (g víz/kg száraz levegő)

  ahol:








  R
  a | = | a beszívott levegő relatív páratartalma (%) |
| p
  a | = | a beszívott levegő telített gőznyomása (kPa) |
| p
  B | = | teljes légköri nyomás (kPa). |

T
  a

=

a levegő hőmérséklete (K)

H
  a

=

a beszívott levegő páratartalma (g víz/kg száraz levegő)

ahol:

R
  a

=

a beszívott levegő relatív páratartalma (%)

p
  a

=

a beszívott levegő telített gőznyomása (kPa)

p
  B

=

teljes légköri nyomás (kPa).

Megjegyzés: A H
  a általánosan elfogadott képletekkel levezethető a relatív páratartalom fent leírtak szerinti méréséből, vagy a harmatpontmérésből, a gőznyomásmérésből vagy a száraz/nedves hőmérős mérésből.

1.3.4.   A kibocsátási tömegáramok kiszámítása

A kibocsátás-tömegáramokat az egyes üzemmódokban az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| a) | hígítatlan kipufogógáz esetében (1): |
| --- | --- |

a)

hígítatlan kipufogógáz esetében (1):

| b) | hígított kipufogógáz esetében (2): |
| --- | --- |

b)

hígított kipufogógáz esetében (2):

ahol:

conc
  c a korrigált háttér-koncentráció:

Formula

Formula

vagy:

Formula

Az u – nedves együtthatókat az 5. táblázatnak megfelelően kell alkalmazni:

5.   táblázat

Az u – nedves együtthatók értékei a kipufogógáz különböző összetevőire

| Gáz | u | conc |
| --- | --- | --- |
| NOx | 0,001587 | ppm |
| CO | 0,000966 | ppm |
| HC | 0,000479 | ppm |
| CO2 | 15,19 | százalék |

Gáz

u

conc

NOx

0,001587

ppm

CO

0,000966

ppm

HC

0,000479

ppm

CO2

15,19

százalék

A HC sűrűsége az átlagos 1:1,85-ös szén-hidrogén arányon alapul.

1.3.5.   A fajlagos kibocsátások kiszámítása

A fajlagos kibocsátást (g/kWh) minden egyes összetevő esetében ki kell számolni a következő módon:

Formula

ahol Formula.

A fenti számításban használt súlyozó tényezők és az üzemmódok száma (n) megfelelnek a 4A. melléklet 3.7.1. szakaszának.

1.4.   A részecskekibocsátás kiszámítása

A szilárd kibocsátást az alábbiak szerint kell kiszámítani:

1.4.1.   A részecskék páratartalom-korrekciós tényezője

Mivel a dízelmotorok részecskekibocsátása függ a környezeti levegő állapotától, a részecskék tömegáramát a környezeti levegő páratartalmának figyelembevétele érdekében korrigálni kell a következő képletben megadott K
  p tényezővel:

Formula

ahol:

H
  a= a beszívott levegő páratartalma (g víz/kg száraz levegő)

ahol:

R
  a= a beszívott levegő relatív páratartalma (%)

p
  a= a beszívott levegő telített gőznyomása (kPa)

p
  B= teljes légköri nyomás (kPa).

Megjegyzés: A H
  a általánosan elfogadott képletekkel levezethető a relatív páratartalom fent leírtak szerinti méréséből, vagy a harmatpontmérésből, a gőznyomásmérésből vagy a száraz/nedves hőmérős mérésből.

1.4.2.   Részáramú hígítórendszer

A vizsgálati jegyzőkönyvbe felvételre kerülő végleges részecskekibocsátási eredményeket a következő lépésekben kell meghatározni. Mivel a hígítási arány szabályozásának különböző típusai használhatók, az egyenértékű hígított kipufogógáz tömegáramára (G
  EDF) vonatkozóan különböző számítási módszereket kell alkalmazni. Minden számítást az egyes üzemmódoknak (i) a mintavételi időszak alatt mutatott átlagértékeire kell alapozni.

1.4.2.1.   Izokinetikus rendszerek

Formula

Formula

ahol r az A
  p izokinetikus szonda és az A
  T kipufogócső keresztmetszeti területének aránya:

Formula

1.4.2.2.   CO2- vagy NOx-koncentrációt mérő rendszerek

Formula

Formula

ahol:

| Conc
  E | = | a hígítatlan kipufogógázban lévő indikátorgáz nedves koncentrációja |
| --- | --- | --- |
| Conc
  D | = | a hígított kipufogógázban lévő indikátorgáz nedves koncentrációja |
| Conc
  A | = | a hígítólevegőben lévő indikátorgáz nedves koncentrációja |

Conc
  E

=

a hígítatlan kipufogógázban lévő indikátorgáz nedves koncentrációja

Conc
  D

=

a hígított kipufogógázban lévő indikátorgáz nedves koncentrációja

Conc
  A

=

a hígítólevegőben lévő indikátorgáz nedves koncentrációja

A száraz alapon mért koncentrációkat az 1.3.2. szakasznak megfelelően át kell számítani nedves alapúra.

1.4.2.3.   CO2-mérést és szénegyensúlymódszert használó rendszerek

Formula

ahol:

| CO
  2D | = | a hígított kipufogógáz CO2-koncentrációja |
| --- | --- | --- |
| CO
  2A | = | a hígítólevegő CO2-koncentrációja |

CO
  2D

=

a hígított kipufogógáz CO2-koncentrációja

CO
  2A

=

a hígítólevegő CO2-koncentrációja

(a koncentráció térfogatszázalékban és nedves alapon értendő)

Ez az egyenlet a szénegyensúly feltételezésén alapul (a motorba juttatott szénatomok CO2 alakjában távoznak), és a következő lépésekkel vezethető le:

Formula

valamint:

Formula

1.4.2.4.   Áramlásméréses rendszerek

Formula

Formula

1.4.3.   Teljes áramú hígítórendszer

A vizsgálati jegyzőkönyvbe felvételre kerülő végleges részecskekibocsátási eredményeket a következő lépésekben kell meghatározni.

Minden számítást az egyes üzemmódoknak (i) a mintavételi időszak alatt mutatott átlagértékeire kell alapozni.

G
  EDFW, i
  = G
  TOTW, i

1.4.4.   A részecske-tömegáram kiszámítása

A részecske-tömegáramot a következőképpen kell kiszámítani:

| | Az egyszűrős módszer esetében:



  ahol:
  A (G
  EDFW)aver egész ciklusra érvényes értékét az egyes üzemmódokban a mintavételi időszak alatt mért átlagértékek összegzésével kell meghatározni:






  ahol i = 1, ... n |
| --- | --- |

Az egyszűrős módszer esetében:

Formula

ahol:

A (G
  EDFW)aver egész ciklusra érvényes értékét az egyes üzemmódokban a mintavételi időszak alatt mért átlagértékek összegzésével kell meghatározni:

Formula

Formula

ahol i = 1, ... n

| | A többszűrős módszer esetében:



  ahol i = 1, ... n |
| --- | --- |

A többszűrős módszer esetében:

Formula

ahol i = 1, ... n

A részecske-tömegáramon háttérkorrekció végezhető az alábbiak szerint

| | Az egyszűrős módszer esetében:



  Több mérés végzése esetén az (Md/MDIL) hányados helyett az (M
  d/M
  DIL)aver hányadost kell használni.



  vagy: |
| --- | --- |

Az egyszűrős módszer esetében:

Formula

Több mérés végzése esetén az (Md/MDIL) hányados helyett az (M
  d/M
  DIL)aver hányadost kell használni.

Formula

vagy:

Formula

| | A többszűrős módszer esetében:



  Több mérés végzése esetén az (Md/MDIL) hányados helyett az (M
  d/M
  DIL)aver hányadost kell használni.



  vagy: |
| --- | --- |

A többszűrős módszer esetében:

Formula

Több mérés végzése esetén az (Md/MDIL) hányados helyett az (M
  d/M
  DIL)aver hányadost kell használni.

Formula

vagy:

Formula

1.4.5.   A fajlagos kibocsátások kiszámítása

A fajlagos részecskekibocsátást – PT (g/kWh) – a következő módon kell kiszámítani (3):

| | Az egyszűrős módszer esetében: |
| --- | --- |

Az egyszűrős módszer esetében:

Formula

| | A többszűrős módszer esetében: |
| --- | --- |

A többszűrős módszer esetében:

Formula

1.4.6.   Tényleges súlyozó tényező

Az egyszűrős módszer esetében a WF
  E, i
  tényleges súlyozási tényező az egyes üzemmódokban a következő módon számítható ki:

Formula

ahol i = l, ... n.

A tényleges súlyozó tényezők értéke nem térhet el ± 0,005-nél nagyobb mértékben (abszolút érték) a 4A. melléklet 3.7.1. szakaszában felsorolt súlyozó tényezőktől.

2.   ADATÉRTÉKELÉS ÉS SZÁMÍTÁSOK – NRTC-VIZSGÁLAT

Ez a szakasz az NRTC-ciklus alatti szennyezőanyag-kibocsátások értékelésére használható következő két mérési alapelvet írja le:

| a) | a gáznemű összetevőket a hígítatlan kipufogógázban valós időn alapulva mérik le, a részecskéket pedig részáramú hígítórendszer alkalmazásával határozzák meg; |
| --- | --- |

a)

a gáznemű összetevőket a hígítatlan kipufogógázban valós időn alapulva mérik le, a részecskéket pedig részáramú hígítórendszer alkalmazásával határozzák meg;

| b) | a gáznemű összetevők és a részecskék kibocsátásának meghatározása teljes áramú hígítórendszerrel (állandó térfogatú mintavétel) történik. |
| --- | --- |

b)

a gáznemű összetevők és a részecskék kibocsátásának meghatározása teljes áramú hígítórendszerrel (állandó térfogatú mintavétel) történik.

2.1.   A hígítatlan kipufogógázban lévő gáznemű szennyező anyagok, valamint a részecskék kibocsátásának kiszámítása részáramú hígítórendszerrel

2.1.1.   Bevezetés

A kibocsátott szennyező anyag tömegének kiszámításához a gáznemű összetevők pillanatnyi koncentrációjának jelei használandók, a koncentrációk és a kipufogógáz pillanatnyi tömegáramának összeszorzásával. A kipufogógáz tömegáramát lehet mérni közvetlenül, vagy ki is lehet számolni a 4A. melléklet 1. függelékének 2.2.3. szakaszában leírt módszerekkel (a beszívott levegő és a tüzelőanyag-áram mérése, az indikátorgáz módszere, illetve a beszívott levegő és a levegő-tüzelőanyag arány mérése). Külön figyelmet kell fordítani a különböző műszerek válaszidőire. A jelek szinkronizálásakor a különbségeket számításba kell venni.

Szilárd kibocsátások esetében a kipufogógáz tömegáramának jelei használandók a részáramú hígítórendszer szabályozására, hogy a vett minta arányos legyen a kipufogógáz tömegáramával. Az arányosság megfelelőségét a 4A. melléklet 1. függelékének 2.4. szakaszában leírtak szerint a minta és kipufogógáz-áram közötti regresszióanalízissel kell ellenőrizni.

2.1.2.   A gáznemű összetevők meghatározása

2.1.2.1.   A kibocsátott tömeg kiszámítása

A szennyező anyagok tömegét – M
  gas (g/vizsgálat) – a pillanatnyi tömegkibocsátásoknak a szennyező anyagok hígítatlan koncentrációiból, a 6. táblázat u értékeiből (lásd az 1.3.4. szakaszt is) és a kipufogógáz tömegáramából történő kiszámításával kell meghatározni, az átalakítási időhöz hozzáigazítva és a ciklus alatti pillanatnyi értékeket integrálva. A koncentrációkat lehetőleg nedves alapon kell lemérni. Ha száraz alapon mérik, a pillanatnyi koncentráció értékeire az alább leírt száraz/nedves korrekciót kell alkalmazni, mielőtt bármilyen további számítást végeznénk.

6.   táblázat

Az u – nedves együtthatók értékei a kipufogógáz különböző összetevőire

| Gáz | u | conc |
| --- | --- | --- |
| NOx | 0,001587 | ppm |
| CO | 0,000966 | ppm |
| HC | 0,000479 | ppm |
| CO2 | 15,19 | százalék |

Gáz

u

conc

NOx

0,001587

ppm

CO

0,000966

ppm

HC

0,000479

ppm

CO2

15,19

százalék

A HC sűrűsége az átlagos 1:1,85-ös szén-hidrogén arányon alapul.

A következő képletet kell alkalmazni:

Formula (g/vizsgálat)

ahol:

| u | = | a kipufogógázban lévő összetevő sűrűségének és a kipufogógáz sűrűségének aránya |
| --- | --- | --- |
| conc
  i | = | az adott összetevő pillanatnyi koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban (ppm) |
| G
  EXHW, i | = | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama (kg/s) |
| f | = | adatlekérdezési gyakoriság ( Hz) |
| n | = | a mérések száma |

u

=

a kipufogógázban lévő összetevő sűrűségének és a kipufogógáz sűrűségének aránya

conc
  i

=

az adott összetevő pillanatnyi koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban (ppm)

G
  EXHW, i

=

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama (kg/s)

f

=

adatlekérdezési gyakoriság ( Hz)

n

=

a mérések száma

Az NOx kiszámítására az alábbiakban leírtak szerinti k
  H páratartalom-korrekciós tényezőt kell használni.

A pillanatnyilag mért koncentrációt az alábbiakban leírtak szerint nedves alapúra kell átalakítani, hacsak nem eleve nedves alapon mérték.

2.1.2.2.   Száraz/nedves korrekció

Ha a pillanatnyilag mért koncentrációt száraz alapon mérik, azt a következő képleteknek megfelelően nedves alapúra kell átalakítani:

Formula

ahol:

Formula

ahol:

Formula

ahol:

| conc
  CO2 | = | a CO2 száraz koncentrációja (%) |
| --- | --- | --- |
| conc
  CO | = | a CO száraz koncentrációja (%) |
| H
  a | = | a beszívott levegő páratartalma (g víz/kg száraz levegő)

  ahol:








  R
  a | = | a beszívott levegő relatív páratartalma (%) |
| p
  a | = | a beszívott levegő telített gőznyomása (kPa) |
| p
  B | = | teljes légköri nyomás (kPa). |

conc
  CO2

=

a CO2 száraz koncentrációja (%)

conc
  CO

=

a CO száraz koncentrációja (%)

H
  a

=

a beszívott levegő páratartalma (g víz/kg száraz levegő)

ahol:

R
  a

=

a beszívott levegő relatív páratartalma (%)

p
  a

=

a beszívott levegő telített gőznyomása (kPa)

p
  B

=

teljes légköri nyomás (kPa).

Megjegyzés: A H
  a általánosan elfogadott képletekkel levezethető a relatív páratartalom fent leírtak szerinti méréséből, vagy a harmatpontmérésből, a gőznyomásmérésből vagy a száraz/nedves hőmérős mérésből.

2.1.2.3.   Páratartalom és hőmérséklet szerinti NOx-korrekció

Mivel az NOx-kibocsátás függ a környezeti levegő állapotától, az NOx-koncentrációt a páratartalom és a környezeti levegő hőmérsékletének figyelembevétele érdekében korrigálni kell a következő képletben megadott tényezőkkel.

Formula

ahol:

| Ta | = | a beszívott levegő hőmérséklete, K |
| --- | --- | --- |
| H
  a | = | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

  ahol:








  R
  a | = | a beszívott levegő relatív páratartalma (%) |
| p
  a | = | a beszívott levegő telített gőznyomása (kPa) |
| p
  B | = | teljes légköri nyomás (kPa). |

Ta

=

a beszívott levegő hőmérséklete, K

H
  a

=

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

ahol:

R
  a

=

a beszívott levegő relatív páratartalma (%)

p
  a

=

a beszívott levegő telített gőznyomása (kPa)

p
  B

=

teljes légköri nyomás (kPa).

Megjegyzés: A H
  a általánosan elfogadott képletekkel levezethető a relatív páratartalom fent leírtak szerinti méréséből, vagy a harmatpontmérésből, a gőznyomásmérésből vagy a száraz/nedves hőmérős mérésből.

2.1.2.4.   A fajlagos kibocsátások kiszámítása

A kibocsátást (g/kWh) minden egyes összetevő tekintetében a következőképpen kell kiszámolni:

Formula

ahol:

| M
  gas,cold | = | a gáznemű szennyező anyag össztömege a hidegindítási ciklus alatt (g) |
| --- | --- | --- |
| M
  gas,hot | = | a gáznemű szennyező anyag össztömege a melegindítási ciklus alatt (g) |
| W
  act,cold | = | a hidegindításos ciklusban végzett tényleges ciklusmunka a 4A. melléklet 4.6.2. szakaszában meghatározottak szerint (kWh) |
| W
  act,hot | = | a melegindításos ciklusban végzett tényleges ciklusmunka a 4A. melléklet 4.6.2. szakaszában meghatározottak szerint (kWh) |

M
  gas,cold

=

a gáznemű szennyező anyag össztömege a hidegindítási ciklus alatt (g)

M
  gas,hot

=

a gáznemű szennyező anyag össztömege a melegindítási ciklus alatt (g)

W
  act,cold

=

a hidegindításos ciklusban végzett tényleges ciklusmunka a 4A. melléklet 4.6.2. szakaszában meghatározottak szerint (kWh)

W
  act,hot

=

a melegindításos ciklusban végzett tényleges ciklusmunka a 4A. melléklet 4.6.2. szakaszában meghatározottak szerint (kWh)

2.1.3.   A részecskék meghatározása

2.1.3.1.   A kibocsátott tömeg kiszámítása

Az M
  PT,cold and M
  PT,hot részecsketömegeket (g/vizsgálat) a következő módszerek valamelyikével kell kiszámítani:

| a) | ahol:








  M
  PT | = | a hidegindításos ciklusra vonatkozó M
  PT,cold |
| --- | --- | --- | --- |
| M
  PT | = | a melegindításos ciklusra vonatkozó M
  PT,hot |
| M
  f | = | a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege (mg) |
| M
  EDFW | = | az egyenértékű hígított kipufogógáz tömege a ciklus során (kg) |
| M
  SAM | = | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege (kg) |

a)

Formula

ahol:

M
  PT

=

a hidegindításos ciklusra vonatkozó M
  PT,cold

M
  PT

=

a melegindításos ciklusra vonatkozó M
  PT,hot

M
  f

=

a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege (mg)

M
  EDFW

=

az egyenértékű hígított kipufogógáz tömege a ciklus során (kg)

M
  SAM

=

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege (kg)

Az egyenértékű hígított kipufogógáz össztömegét a ciklusban a következőképpen kell meghatározni:

ahol:

| G
  EDFW,i | = | az egyenértékű hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama (kg/s) |
| --- | --- | --- |
| G
  EXHW,i | = | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama (kg/s) |
| q
  i | = | pillanatnyi hígítási arány |
| G
  TOTW,i | = | a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama (kg/s) |
| G
  DILW,i | = | a hígítólevegő pillanatnyi tömegárama (kg/s) |
| f | = | adatlekérdezési gyakoriság ( Hz) |
| n | = | a mérések száma |

G
  EDFW,i

=

az egyenértékű hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama (kg/s)

G
  EXHW,i

=

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama (kg/s)

q
  i

=

pillanatnyi hígítási arány

G
  TOTW,i

=

a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama (kg/s)

G
  DILW,i

=

a hígítólevegő pillanatnyi tömegárama (kg/s)

f

=

adatlekérdezési gyakoriság ( Hz)

n

=

a mérések száma

| b) | ahol:








  M
  PT | = | a hidegindításos ciklusra vonatkozó M
  PT,cold |
| --- | --- | --- | --- |
| M
  PT | = | a melegindításos ciklusra vonatkozó M
  PT,hot |
| m
  f | = | a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege (mg) |
| r
  s | = | az átlagos mintavételi arány a vizsgálati ciklus alatt
  ahol:









  M
  SE | = | a ciklus alatt összegyűjtött kipufogógáz-minta tömege (kg) |
| M
  EXHW | = | a kipufogógáz teljes tömegárama a ciklus alatt (kg) |
| M
  SAM | = | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege (kg) |
| M
  TOTW | = | a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege (kg) |

b)

Formula

ahol:

M
  PT

=

a hidegindításos ciklusra vonatkozó M
  PT,cold

M
  PT

=

a melegindításos ciklusra vonatkozó M
  PT,hot

m
  f

=

a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege (mg)

r
  s

=

az átlagos mintavételi arány a vizsgálati ciklus alatt

ahol:

M
  SE

=

a ciklus alatt összegyűjtött kipufogógáz-minta tömege (kg)

M
  EXHW

=

a kipufogógáz teljes tömegárama a ciklus alatt (kg)

M
  SAM

=

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege (kg)

M
  TOTW

=

a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege (kg)

Megjegyzés: Teljes mintavételt alkalmazó rendszer esetében az M
  SAM és az M
  TOTW megegyezik.

2.1.3.2.   A részecskék páratartalomra vonatkozó korrekciós tényezője

Mivel a dízelmotorok részecskekibocsátása függ a környezeti levegő állapotától, a részecskék tömegáramát a környezeti levegő páratartalmának figyelembevétele érdekében korrigálni kell a következő képletben megadott kp tényezővel.

Formula

ahol:

H
  a= a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

ahol:

R
  a= a beszívott levegő relatív páratartalma (%)

p
  a= a beszívott levegő telített gőznyomása (kPa)

p
  B= teljes légköri nyomás (kPa).

Megjegyzés: A H
  a általánosan elfogadott képletekkel levezethető a relatív páratartalom fent leírtak szerinti méréséből, vagy a harmatpontmérésből, a gőznyomásmérésből vagy a száraz/nedves hőmérős mérésből.

2.1.3.3.   A fajlagos kibocsátások kiszámítása

A fajlagos kibocsátásokat (g/kWh) a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

ahol:

| M
  PT,cold | = | a hidegindításos ciklus alatti részecsketömeg (g/vizsgálat) |
| --- | --- | --- |
| M
  PT,hot | = | a melegindításos ciklus alatti részecsketömeg (g/vizsgálat) |
| K
  p, cold | = | a részecskék páratartalom-korrekciós tényezője a hidegindítási ciklus alatt |
| K
  p, hot | = | a részecskék páratartalom-korrekciós tényezője a melegindítási ciklus alatt |
| W
  act, cold | = | a hidegindításos ciklusban végzett tényleges ciklusmunka a 4A. melléklet 4.6.2. szakaszában meghatározottak szerint (kWh) |
| W
  act, hot | = | a melegindításos ciklusban végzett tényleges ciklusmunka a 4A. melléklet 4.6.2. szakaszában meghatározottak szerint (kWh) |

M
  PT,cold

=

a hidegindításos ciklus alatti részecsketömeg (g/vizsgálat)

M
  PT,hot

=

a melegindításos ciklus alatti részecsketömeg (g/vizsgálat)

K
  p, cold

=

a részecskék páratartalom-korrekciós tényezője a hidegindítási ciklus alatt

K
  p, hot

=

a részecskék páratartalom-korrekciós tényezője a melegindítási ciklus alatt

W
  act, cold

=

a hidegindításos ciklusban végzett tényleges ciklusmunka a 4A. melléklet 4.6.2. szakaszában meghatározottak szerint (kWh)

W
  act, hot

=

a melegindításos ciklusban végzett tényleges ciklusmunka a 4A. melléklet 4.6.2. szakaszában meghatározottak szerint (kWh)

2.2.   A gáznemű és szilárd szennyező anyagok meghatározása teljes áramú hígítórendszerrel

A hígítatlan kipufogógázban lévő kibocsátások kiszámításához ismerni kell a hígított kipufogógáz tömegáramát. A ciklus alatti összes hígított kipufogógáz-áramot (kg/vizsgálat) a ciklus alatti mérési értékekből és az áramlásmérő készülék megfelelő kalibrációs adataiból (V0 PDP, KV CFV, Cd SSV esetében): a 3. függelék 2.2.1. szakaszában leírt megfelelő módszereket kell használni. Ha a részecskék és a gáznemű szennyező anyagok teljes mintájának tömege (MSAM) meghaladja az állandó térfogatú mintavevő (CVS) teljes áramának (MTOTW) 0,5 %-át, a CVS-áramot korrigálni kell MSAM értékkel, vagy a részecske mintájának áramát az áramlásmérő készülék előtt vissza kell juttatni a CVS-be.

2.2.1.   A hígított kipufogógáz-áram meghatározása

Térfogat-kiszorításos szivattyút használó rendszer (állandó térfogatú mintavétel)

Ha a hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ±6 K tűréssel tartja, a teljes ciklus alatti tömegáramot a következő módon kell kiszámítani:

Formula

ahol:

| M
  TOTW | = | a hígított kipufogógáz tömege a ciklus során |
| --- | --- | --- |
| V
  0 | = | a vizsgálati körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata (m3/fordulat) |
| N
  P | = | a szivattyú összes fordulata a vizsgálat alatt |
| p
  B | = | légköri nyomás a vizsgálókamrában (kPa) |
| p
  1 | = | nyomásesés a légköri nyomáshoz képest a szivattyú szívócsonkjánál (kPa) |
| T | = | a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú szívócsonkjánál a ciklus alatt (K) |

M
  TOTW

=

a hígított kipufogógáz tömege a ciklus során

V
  0

=

a vizsgálati körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata (m3/fordulat)

N
  P

=

a szivattyú összes fordulata a vizsgálat alatt

p
  B

=

légköri nyomás a vizsgálókamrában (kPa)

p
  1

=

nyomásesés a légköri nyomáshoz képest a szivattyú szívócsonkjánál (kPa)

T

=

a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú szívócsonkjánál a ciklus alatt (K)

Áramláskiegyenlítéses (hőcserélő nélküli) rendszereknél ki kell számítani a pillanatnyi tömegkibocsátást, és integrálni kell az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét a következő módszerrel kell kiszámítani:

Formula

ahol:

N
  P, i
  = a szivattyú összes fordulata a vizsgálat alatt

rendszer (állandó térfogatú mintavétel)

Kritikus áramlású Venturi-csövet használóHa a hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ±11 K tűréssel tartja, a teljes ciklus alatti tömegáramot a következő módon kell kiszámítani:

Formula

ahol:

| M
  TOTW | = | a hígított kipufogógáz tömege a ciklus során |
| --- | --- | --- |
| t | = | a ciklus időtartama |
| K
  V | = | a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál állapotra |
| p
  A | = | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál (kPa) |
| T | = | abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál (K) |

M
  TOTW

=

a hígított kipufogógáz tömege a ciklus során

t

=

a ciklus időtartama

K
  V

=

a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál állapotra

p
  A

=

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál (kPa)

T

=

abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál (K)

Áramláskiegyenlítéses (hőcserélő nélküli) rendszereknél ki kell számítani a pillanatnyi tömegkibocsátást, és integrálni kell az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét a következő módszerrel kell kiszámítani:

Formula

ahol:

Δti
  = mintavételi időköz (s)

Hangsebesség alatti áramlású Venturi-csövet használó rendszer (állandó térfogatú mintavétel)

Ha a hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ±6 K tűréssel tartja, a teljes ciklus alatti tömegáramot a következő módon kell kiszámítani:

Formula

ahol:

Formula

| A
  0 | = | az állandók összevonása és a mértékegységek átváltása
  = 0,006111 SI mértékegységekben |
| --- | --- | --- |
| d | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője (m) |
| C
  d | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője |
| p
  A | = | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál (kPa) |
| T | = | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál (K) |
| r | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút |
| β | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d) aránya a bemeneti cső belső |

A
  0

=

az állandók összevonása és a mértékegységek átváltása

= 0,006111 SI mértékegységekben Formula

d

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője (m)

C
  d

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője

p
  A

=

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál (kPa)

T

=

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál (K)

r

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút Formula

β

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d) aránya a bemeneti cső belső Formula

Áramláskiegyenlítéses (hőcserélő nélküli) rendszereknél ki kell számítani a pillanatnyi tömegkibocsátást, és integrálni kell az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét a következő módszerrel kell kiszámítani:

Formula

ahol:

Formula

Δti
  = mintavételi időköz (s)

A valós időre való átszámításokat vagy a Cd egy valószínű értékével, például 0,98-cal, vagy a Qssv egy valószínű értékével kell kezdeni. Ha a számítás a Qssv értékével kezdődik, akkor a Qssv kezdeti értékét kell használni a Re értékének kiszámításához is.

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál a Reynolds-számnak minden kibocsátásmérés alatt az 2. függelék 3.2. szakaszában meghatározott kalibrálási görbe készítéséhez használt Reynolds-számok tartományában kell lennie.

2.2.2.   Az NOx korrekciója a páratartalom figyelembevétele érdekében

Mivel az NOx-kibocsátás függ a környezeti levegő állapotától, az NOx-koncentrációt a környezeti levegő páratartalmának figyelembevétele érdekében korrigálni kell a következő képletben megadott tényezőkkel.

Formula

ahol:

| T
  a | = | a levegő hőmérséklete (K) |
| --- | --- | --- |
| H
  a | = | a beszívott levegő páratartalma (g víz/kg száraz levegő)

  ahol:








  R
  a | = | a beszívott levegő relatív páratartalma (százalék) |
| p
  a | = | a beszívott levegő telített gőznyomása (kPa) |
| p
  B | = | teljes légköri nyomás (kPa). |

T
  a

=

a levegő hőmérséklete (K)

H
  a

=

a beszívott levegő páratartalma (g víz/kg száraz levegő)

ahol:

R
  a

=

a beszívott levegő relatív páratartalma (százalék)

p
  a

=

a beszívott levegő telített gőznyomása (kPa)

p
  B

=

teljes légköri nyomás (kPa).

Megjegyzés: A Ha általánosan elfogadott képletekkel levezethető a relatív páratartalom fent leírtak szerinti méréséből, vagy a harmatpontmérésből, a gőznyomásmérésből vagy a száraz/nedves hőmérős mérésből.

2.2.3.   A kibocsátás tömegáramának kiszámítása

2.2.3.1.   Állandó tömegáramú rendszerek

A hőcserélővel ellátott rendszereknél a szennyező anyagok tömegét – MGAS (g/vizsgálat) – az alábbi egyenlettel kell meghatározni:

Formula

ahol:

| u | = | a kipufogógáz-összetevő sűrűségének és a hígított kipufogógáz sűrűségének aránya a 6. táblázat szerint, 2.1.2.1. szakasz |
| --- | --- | --- |
| conc | = | a teljes ciklus alatt az integrálásból (NOx és HC esetén kötelező) vagy zsákos mérésből származó háttérkorrekciós átlagos koncentrációk (ppm) |
| M
  TOTW | = | a hígított kipufogógáz teljes tömege a ciklus során, a 2.2.1. szakasz szerint meghatározva (kg) |

u

=

a kipufogógáz-összetevő sűrűségének és a hígított kipufogógáz sűrűségének aránya a 6. táblázat szerint, 2.1.2.1. szakasz

conc

=

a teljes ciklus alatt az integrálásból (NOx és HC esetén kötelező) vagy zsákos mérésből származó háttérkorrekciós átlagos koncentrációk (ppm)

M
  TOTW

=

a hígított kipufogógáz teljes tömege a ciklus során, a 2.2.1. szakasz szerint meghatározva (kg)

Mivel az NOx-kibocsátás a környezeti levegő állapotától függ, az NOx-koncentrációt korrigálni kell a környezeti levegő páratartalma függvényében, a 2.2.2. szakaszban megadott kH tényezővel.

A száraz alapon mért koncentrációkat az 1.3.2. szakasznak megfelelően át kell számítani nedves alapúra.

2.2.3.1.1.   A háttér-koncentrációkkal korrigált koncentrációk meghatározása

A szennyező anyagok nettó koncentrációjának meghatározásához a hígítólevegőben lévő gáznemű szennyező anyagok átlagos háttér-koncentrációját le kell vonni a mért koncentrációkból. A háttér-koncentrációk átlagos értékét mintavevő zsákos módszerrel vagy folyamatos méréssel és integrálással lehet meghatározni. Az alábbi képletet kell használni:

Formula

ahol:

| conc | = | a vonatkozó szennyező anyag koncentrációja a hígított kipufogógázban, a hígítólevegőben található vonatkozó szennyező anyag mennyiségével korrigálva (ppm) |
| --- | --- | --- |
| conc
  e | = | a hígított kipufogógázban mért vonatkozó szennyező anyag koncentrációja (ppm) |
| conc
  d | = | a hígítólevegőben mért vonatkozó szennyező anyag koncentrációja (ppm) |
| DF | = | hígítási tényező |

conc

=

a vonatkozó szennyező anyag koncentrációja a hígított kipufogógázban, a hígítólevegőben található vonatkozó szennyező anyag mennyiségével korrigálva (ppm)

conc
  e

=

a hígított kipufogógázban mért vonatkozó szennyező anyag koncentrációja (ppm)

conc
  d

=

a hígítólevegőben mért vonatkozó szennyező anyag koncentrációja (ppm)

DF

=

hígítási tényező

A hígítási tényezőt az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula

2.2.3.2.   Áramláskiegyenlítéses rendszerek

Hőcserélő nélküli rendszerek esetében a szennyező anyagok tömegét – MGAS (g/vizsgálat) – a pillanatnyi tömegkibocsátások kiszámításával és a ciklus alatti pillanatnyi értékek integrálásával kell meghatározni. A háttérkorrekciót is közvetlenül a pillanatnyi koncentrációértékekre kell alkalmazni. Az alábbi képletet kell alkalmazni:

Formula

ahol:

| conc
  e, i | = | a hígított kipufogógázban mért vonatkozó szennyező anyag pillanatnyi koncentrációja (ppm) |
| --- | --- | --- |
| conc
  d | = | a hígítólevegőben mért vonatkozó szennyező anyag koncentrációja (ppm) |
| u | = | a kipufogógáz-összetevő sűrűségének és a hígított kipufogógáz sűrűségének aránya a 6. táblázat szerint, 2.1.2.1. szakasz |
| M
  TOTW, i | = | a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege (2.2.1. szakasz) (kg) |
| M
  TOTW | = | a hígított kipufogógáz teljes tömege a ciklus során (2.2.1. szakasz) (kg) |
| DF | = | a 2.2.3.1.1. szakasz szerint meghatározott hígítási tényező |

conc
  e, i

=

a hígított kipufogógázban mért vonatkozó szennyező anyag pillanatnyi koncentrációja (ppm)

conc
  d

=

a hígítólevegőben mért vonatkozó szennyező anyag koncentrációja (ppm)

u

=

a kipufogógáz-összetevő sűrűségének és a hígított kipufogógáz sűrűségének aránya a 6. táblázat szerint, 2.1.2.1. szakasz

M
  TOTW, i

=

a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege (2.2.1. szakasz) (kg)

M
  TOTW

=

a hígított kipufogógáz teljes tömege a ciklus során (2.2.1. szakasz) (kg)

DF

=

a 2.2.3.1.1. szakasz szerint meghatározott hígítási tényező

Mivel az NOx-kibocsátás a környezeti levegő állapotától függ, az NOx-koncentrációt korrigálni kell a környezeti levegő páratartalma függvényében, a 2.2.2. szakaszban megadott kH tényezővel.

2.2.4.   A fajlagos kibocsátások kiszámítása

A kibocsátást (g/kWh) minden egyes összetevő tekintetében a következőképpen kell kiszámolni:

Formula

ahol:

| M
  gas,cold | = | a gáznemű szennyező anyag össztömege a hidegindítási ciklus alatt (g) |
| --- | --- | --- |
| M
  gas,hot | = | a gáznemű szennyező anyag össztömege a melegindítási ciklus alatt (g) |
| W
  act,cold | = | a hidegindításos ciklusban végzett tényleges ciklusmunka a 4A. melléklet 4.6.2. szakaszában meghatározottak szerint (kWh) |
| W
  act,hot | = | a hidegindításos ciklusban végzett tényleges ciklusmunka a 4A. melléklet 4.6.2. szakaszában meghatározottak szerint (kWh) |

M
  gas,cold

=

a gáznemű szennyező anyag össztömege a hidegindítási ciklus alatt (g)

M
  gas,hot

=

a gáznemű szennyező anyag össztömege a melegindítási ciklus alatt (g)

W
  act,cold

=

a hidegindításos ciklusban végzett tényleges ciklusmunka a 4A. melléklet 4.6.2. szakaszában meghatározottak szerint (kWh)

W
  act,hot

=

a hidegindításos ciklusban végzett tényleges ciklusmunka a 4A. melléklet 4.6.2. szakaszában meghatározottak szerint (kWh)

2.2.5.   A részecskekibocsátás kiszámítása

2.2.5.1.   A tömegáram kiszámítása

Az MPT,cold és MPT,hott részecsketömegeket (g/vizsgálat) a következő módszerek valamelyikével kell kiszámítani:

Formula

ahol:

| M
  PT | = | a hidegindításos ciklusra vonatkozó MPT,cold |
| --- | --- | --- |
| M
  PT | = | a melegindításos ciklusra vonatkozó MPT,hot |
| M
  f | = | a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege (mg) |
| M
  TOTW | = | a hígított kipufogógáz teljes tömege a ciklus során, a 2.2.1. szakasz szerint meghatározva (kg) |
| M
  SAM | = | a hígítóalagútból részecske-mintavétel céljából kivett hígított kipufogógáz tömege (kg), |

M
  PT

=

a hidegindításos ciklusra vonatkozó MPT,cold

M
  PT

=

a melegindításos ciklusra vonatkozó MPT,hot

M
  f

=

a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege (mg)

M
  TOTW

=

a hígított kipufogógáz teljes tömege a ciklus során, a 2.2.1. szakasz szerint meghatározva (kg)

M
  SAM

=

a hígítóalagútból részecske-mintavétel céljából kivett hígított kipufogógáz tömege (kg),

továbbá

Formula, ha külön mérték az értékeket (mg)

| M
  f,p | = | az elsődleges szűrőn összegyűjtött részecskék tömege (mg) |
| --- | --- | --- |
| M
  f,b | = | a másodlagos szűrőn összegyűjtött részecskék tömege (mg). |

M
  f,p

=

az elsődleges szűrőn összegyűjtött részecskék tömege (mg)

M
  f,b

=

a másodlagos szűrőn összegyűjtött részecskék tömege (mg).

Kétszeres hígítású rendszer alkalmazása esetén a másodlagos hígítólevegő tömegét le kell vonni a részecskeszűrőkön áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz-minta össztömegéből.

Formula

ahol:

| M
  TOT | = | a részecskeszűrőn áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz tömege (kg) |
| --- | --- | --- |
| M
  SEC | = | a másodlagos hígítólevegő tömege (kg) |

M
  TOT

=

a részecskeszűrőn áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz tömege (kg)

M
  SEC

=

a másodlagos hígítólevegő tömege (kg)

Ha a hígítólevegő részecske-háttérszintjét a 4A. melléklet 4.4.4. szakaszának megfelelően határozzák meg, a részecsketömeg korrigálható a háttér-koncentráció figyelembevételével. Ebben az esetben az MPT,cold és MPT,hot t részecsketömeget (g/vizsgálat) a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

ahol:

| M
  PT | = | a hidegindításos ciklusra vonatkozó MPT,cold |
| --- | --- | --- |
| M
  PT | = | a melegindításos ciklusra vonatkozó MPT,hot |
| M
  f, M
  SAM, M
  TOTW | = | lásd fent |
| M
  DIL | = | a háttér-koncentráció mérésére szolgáló mintavevő által mintavételezett hígítólevegő tömege (kg) |
| M
  d | = | a hígítólevegőből begyűjtött háttérrészecskék tömege (mg) |
| DF | = | a 2.2.3.1.1. szakasz szerint meghatározott hígítási tényező |

M
  PT

=

a hidegindításos ciklusra vonatkozó MPT,cold

M
  PT

=

a melegindításos ciklusra vonatkozó MPT,hot

M
  f, M
  SAM, M
  TOTW

=

lásd fent

M
  DIL

=

a háttér-koncentráció mérésére szolgáló mintavevő által mintavételezett hígítólevegő tömege (kg)

M
  d

=

a hígítólevegőből begyűjtött háttérrészecskék tömege (mg)

DF

=

a 2.2.3.1.1. szakasz szerint meghatározott hígítási tényező

2.2.5.2.   A részecskék páratartalomra vonatkozó korrekciós tényezője

Mivel a dízelmotorok részecskekibocsátása függ a környezeti levegő állapotától, a részecskék tömegáramát a környezeti levegő páratartalmának figyelembevétele érdekében korrigálni kell a következő képletben megadott kp tényezővel.

Formula

ahol:

H
  a= a beszívott levegő páratartalma (g víz/kg száraz levegő)

ahol:

R
  a= a beszívott levegő relatív páratartalma (százalék)

p
  a= a beszívott levegő telített gőznyomása (kPa)

p
  B= teljes légköri nyomás (kPa).

Megjegyzés: A Ha általánosan elfogadott képletekkel levezethető a relatív páratartalom fent leírtak szerinti méréséből, vagy a harmatpontmérésből, a gőznyomásmérésből vagy a száraz/nedves hőmérős mérésből.

2.2.5.3.   A fajlagos kibocsátások kiszámítása

A fajlagos kibocsátásokat (g/kWh) a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

ahol:

| M
  PT,cold | = | az NRTC hidegindításos ciklusa alatti részecsketömeg (g/vizsgálat) |
| --- | --- | --- |
| M
  PT,hot | = | az NRTC melegindításos ciklusa alatti részecsketömeg (g/vizsgálat) |
| K
  p, cold | = | a részecskék páratartalom-korrekciós tényezője a hidegindításos ciklus alatt |
| K
  p, hot | = | a részecskék páratartalom-korrekciós tényezője a melegindításos ciklus alatt |
| W
  act, cold | = | a hidegindításos ciklusban végzett tényleges ciklusmunka a 4A. melléklet 4.6.2. szakaszában meghatározottak szerint (kWh) |
| W
  act, hot | = | a melegindításos ciklusban végzett tényleges ciklusmunka a 4A. melléklet szakaszában meghatározottak szerint (kWh). |

M
  PT,cold

=

az NRTC hidegindításos ciklusa alatti részecsketömeg (g/vizsgálat)

M
  PT,hot

=

az NRTC melegindításos ciklusa alatti részecsketömeg (g/vizsgálat)

K
  p, cold

=

a részecskék páratartalom-korrekciós tényezője a hidegindításos ciklus alatt

K
  p, hot

=

a részecskék páratartalom-korrekciós tényezője a melegindításos ciklus alatt

W
  act, cold

=

a hidegindításos ciklusban végzett tényleges ciklusmunka a 4A. melléklet 4.6.2. szakaszában meghatározottak szerint (kWh)

W
  act, hot

=

a melegindításos ciklusban végzett tényleges ciklusmunka a 4A. melléklet szakaszában meghatározottak szerint (kWh).

---

(1)  Nitrogén-oxidok esetében koncentrációjukat (NOx
  conc vagy NOx
  conc
  c) az alábbiak szerint meg kell szorozni a KHNOx értékkel (az NOx-re vonatkozó, az 1.3.3. szakaszban említett páratartalom-korrekciós tényezővel): K
  HNOx · conc or K
  HNOx · conc
  c

(2)  Nitrogén-oxidok esetében koncentrációjukat (NOx
  conc vagy NOx
  conc
  c) az alábbiak szerint meg kell szorozni a K
  HNOx értékkel (az NOx-re vonatkozó, az 1.3.3. szakaszban említett páratartalom-korrekciós tényezővel): K
  HNOx · conc or K
  HNOx · conc
  c

(3)  A részecske tömegáramát – PT
  mass – meg kell szorozni Kp-vel (a részecskék 1.4.1. szakaszban említett páratartalom-korrekciós tényezőjével).

4. függelék

Elemző és mintavevő rendszer

1.   GÁZ- ÉS RÉSZECSKE-MINTAVEVŐ RENDSZEREK

| Ábraszám | Leírás |
| --- | --- |
| 2. | Kipufogógáz-elemző rendszer hígítatlan kipufogógázhoz |
| 3. | Kipufogógáz-elemző rendszer hígított kipufogógázhoz |
| 4. | Részleges áramlás, izokinetikus áramlás, szívószellőző szabályozás, részleges mintavétel |
| 5. | Részleges áramlás, izokinetikus áramlás, kompresszoros szabályozás, részleges mintavétel |
| 6. | Részleges áramlás, CO2- vagy NOx-szabályozás, részleges mintavétel |
| 7. | Részleges áramlás, CO2- vagy szénegyensúly, teljes mintavétel |
| 8. | Részleges áramlás, egyszeres Venturi-cső és koncentrációmérés, részleges mintavétel |
| 9. | Részleges áramlás, kettős Venturi-cső vagy fojtótárcsás gázmérő és koncentrációmérés, részleges mintavétel |
| 10. | Részleges áramlás, többcsöves megosztás és koncentrációmérés, részleges mintavétel |
| 11. | Részleges áramlás, áramlásszabályozás, teljes mintavétel |
| 12. | Részleges áramlás, áramlásszabályozás, részleges mintavétel |
| 13. | Teljes áramlás, térfogat-kiszorításos szivattyú vagy kritikus áramlású Venturi-cső, részleges mintavétel |
| 14. | Részecske-mintavevő rendszer |
| 15. | Hígítórendszer teljes áramú rendszerhez |

Ábraszám

Leírás

2.

Kipufogógáz-elemző rendszer hígítatlan kipufogógázhoz

3.

Kipufogógáz-elemző rendszer hígított kipufogógázhoz

4.

Részleges áramlás, izokinetikus áramlás, szívószellőző szabályozás, részleges mintavétel

5.

Részleges áramlás, izokinetikus áramlás, kompresszoros szabályozás, részleges mintavétel

6.

Részleges áramlás, CO2- vagy NOx-szabályozás, részleges mintavétel

7.

Részleges áramlás, CO2- vagy szénegyensúly, teljes mintavétel

8.

Részleges áramlás, egyszeres Venturi-cső és koncentrációmérés, részleges mintavétel

9.

Részleges áramlás, kettős Venturi-cső vagy fojtótárcsás gázmérő és koncentrációmérés, részleges mintavétel

10.

Részleges áramlás, többcsöves megosztás és koncentrációmérés, részleges mintavétel

11.

Részleges áramlás, áramlásszabályozás, teljes mintavétel

12.

Részleges áramlás, áramlásszabályozás, részleges mintavétel

13.

Teljes áramlás, térfogat-kiszorításos szivattyú vagy kritikus áramlású Venturi-cső, részleges mintavétel

14.

Részecske-mintavevő rendszer

15.

Hígítórendszer teljes áramú rendszerhez

1.1.   A gáznemű kibocsátások meghatározása

Az 1.1.1. szakasz, valamint a 2. és a 3. ábra részletesen bemutatja az ajánlott mintavevő és elemző rendszereket. Mivel ugyanaz az eredmény többféle összeállítással is elérhető, nem kell szigorúan ragaszkodni ezekhez az ábrákhoz. Kiegészítő adatok nyerése és a részrendszerek működésének összehangolása céljából kiegészítő alkatrészek, például műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk és kapcsolók is alkalmazhatók. Más alkatrészek, melyek egyes rendszerek esetében nem szükségesek a pontosság biztosításához, elhagyhatók, ha elhagyásuk műszakilag indokolható.

1.1.1.   Gáznemű kipufogógáz-összetevők: CO, CO2, HC, NOx

A hígítatlan vagy hígított kipufogógázban lévő gáznemű kibocsátások meghatározására szolgáló elemző rendszer leírása az alábbiak használatán alapul:

| — | fűtött lángionizációs érzékelő (HFID) a szénhidrogének mérésére, |
| --- | --- |

—

fűtött lángionizációs érzékelő (HFID) a szénhidrogének mérésére,

| — | nem diszperzív infravörösabszorpció elvén működő (NDIR) gázelemző készülékek a szén-monoxid és szén-dioxid mérésére, |
| --- | --- |

—

nem diszperzív infravörösabszorpció elvén működő (NDIR) gázelemző készülékek a szén-monoxid és szén-dioxid mérésére,

| — | fűtött kemilumineszcens érzékelő (HCLD) vagy azzal egyenértékű elemző készülék a nitrogén-oxid mérésére. |
| --- | --- |

—

fűtött kemilumineszcens érzékelő (HCLD) vagy azzal egyenértékű elemző készülék a nitrogén-oxid mérésére.

Hígítatlan kipufogógáz esetében (2. ábra) az összes összetevő mintája levehető egy mintavevő szondával vagy két, egymás közvetlen közelében elhelyezkedő mintavevő szondával, és belülről szétosztható a különböző elemző készülékekhez. Ügyelni kell arra, hogy az elemző rendszer egyetlen pontján se következhessen be a kipufogógáz-összetevők kondenzációja (a vizet és kénsavat is beleértve).

A hígított kipufogógáz esetében (3. ábra), a szénhidrogének mintáját másik mintavevő szondával kell levenni, mint a többi összetevő mintáját. Ügyelni kell arra, hogy az elemző rendszer egyetlen pontján se következhessen be a kipufogógáz-összetevők kondenzációja (a vizet és kénsavat is beleértve).

2.   ábra

A kipufogógáz CO, NOx és HC összetevőit elemző rendszer folyamatábrája

Image

3.   ábra

A hígított kipufogógáz CO, CO2, NOx és HC összetevőit elemző rendszer folyamatábrája

Image

Leírások – 2. és 3. ábra

Általános megállapítás:

Minden olyan alkatrészt, amelyen a gázminta áthalad, a megfelelő rendszerre előírt hőmérsékleten kell tartani.

—   SP1: hígítatlan kipufogógáz mintavételezésére szolgáló szonda (csak a 2. ábra)

Rozsdamentes acélból készült egyenes, zárt, soklyukú szonda alkalmazása ajánlott. A belső átmérő nem lehet nagyobb, mint a mintavevő vezeték belső átmérője. A szonda falvastagsága nem lehet nagyobb, mint 1 mm. Legalább három, körülbelül ugyanakkora áramlás mintavételezésére méretezett lyuknak kell lennie három különböző sugárirányú síkban. A szondának el kell érnie legalább a kipufogócső átmérőjének 80 %-át.

—   SP2: hígított kipufogógáz HC-mintavételezésére szolgáló szonda (csak a 3. ábra)

A szondára vonatkozó követelmények:

| — | a szénhidrogén-mintavevő vezeték (HSL3) első 254 mm–762 mm-ét szondaként kell meghatározni, |
| --- | --- |

—

a szénhidrogén-mintavevő vezeték (HSL3) első 254 mm–762 mm-ét szondaként kell meghatározni,

| — | legalább 5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

—

legalább 5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie,

| — | a DT hígító alagút (1.2.1.2. szakasz) olyan pontjára kell felszerelni, ahol a hígító levegő és a kipufogógáz jól összekeverednek (azaz körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra lefelé attól a ponttól, ahol a kipufogógáz a hígító alagútba lép), |
| --- | --- |

—

a DT hígító alagút (1.2.1.2. szakasz) olyan pontjára kell felszerelni, ahol a hígító levegő és a kipufogógáz jól összekeverednek (azaz körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra lefelé attól a ponttól, ahol a kipufogógáz a hígító alagútba lép),

| — | elég messze kell lennie (sugárirányban) a többi szondától és az alagút falától, hogy az árnyékolási vagy örvényhatásoktól mentes legyen, |
| --- | --- |

—

elég messze kell lennie (sugárirányban) a többi szondától és az alagút falától, hogy az árnyékolási vagy örvényhatásoktól mentes legyen,

| — | fel kell melegíteni úgy, hogy a gázáram hőmérsékletét a szonda kimeneténél 463 K (190 °C) ± 10 K-re növelje. |
| --- | --- |

—

fel kell melegíteni úgy, hogy a gázáram hőmérsékletét a szonda kimeneténél 463 K (190 °C) ± 10 K-re növelje.

—   SP3: hígított kipufogógáz CO-, CO2-, NOx-mintavételezésére szolgáló szonda (csak a 3. ábra).

A szondára vonatkozó követelmények:

| — | az SP2-vel azonos síkban kell lennie, |
| --- | --- |

—

az SP2-vel azonos síkban kell lennie,

| — | elég messze kell lennie (sugárirányban) a többi szondától és az alagút falától, hogy az árnyékolási vagy örvényhatásoktól mentes legyen, |
| --- | --- |

—

elég messze kell lennie (sugárirányban) a többi szondától és az alagút falától, hogy az árnyékolási vagy örvényhatásoktól mentes legyen,

| — | a víz-kondenzáció elkerülése érdekében teljes hosszában legalább 328 K (55 °C) hőmérsékletre fel kell melegíteni, és hőszigetelni kell. |
| --- | --- |

—

a víz-kondenzáció elkerülése érdekében teljes hosszában legalább 328 K (55 °C) hőmérsékletre fel kell melegíteni, és hőszigetelni kell.

—   HSL1: fűtött mintavevő vezeték

A mintavevő vezeték a gázmintát az egyik szondától a megosztási pont(ok)hoz és a szénhidrogén-elemző készülékhez vezeti.

A mintavevő vezetéknek:

| — | legalább 5 mm-es és legfeljebb 13,5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

—

legalább 5 mm-es és legfeljebb 13,5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie,

| — | rozsdamentes acélból vagy politetrafluoretilénből kell készülnie. |
| --- | --- |

—

rozsdamentes acélból vagy politetrafluoretilénből kell készülnie.

| — | minden külön szabályozott fűtött szakaszon mérve 463 K (190 °C) ± 10 K csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál legfeljebb 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

—

minden külön szabályozott fűtött szakaszon mérve 463 K (190 °C) ± 10 K csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál legfeljebb 463 K (190 °C),

| — | 453 K (180 °C) értéknél nagyobb csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál nagyobb, mint 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

—

453 K (180 °C) értéknél nagyobb csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál nagyobb, mint 463 K (190 °C),

| — | 463 K (190 °C) ± 10 K gázhőmérsékletet kell fenntartania közvetlenül az F2 fűtött szűrő és a fűtött lángionizációs érzékelős gázelemző készülék előtt. |
| --- | --- |

—

463 K (190 °C) ± 10 K gázhőmérsékletet kell fenntartania közvetlenül az F2 fűtött szűrő és a fűtött lángionizációs érzékelős gázelemző készülék előtt.

—   HSL2: fűtött NOx-mintavevő vezeték

A mintavevő vezetéknek:

| — | 328–473 K (55–200 °C) közötti csőfalhőmérsékletet kell fenntartania a konverterig, ha hűtőfürdőt használnak, illetve a gázelemző készülékig, ha nem használnak hűtőfürdőt, |
| --- | --- |

—

328–473 K (55–200 °C) közötti csőfalhőmérsékletet kell fenntartania a konverterig, ha hűtőfürdőt használnak, illetve a gázelemző készülékig, ha nem használnak hűtőfürdőt,

| — | rozsdamentes acélból vagy politetrafluoretilénből kell készülnie. |
| --- | --- |

—

rozsdamentes acélból vagy politetrafluoretilénből kell készülnie.

Mivel a mintavevő vezeték fűtésére csak a víz és a kénsav kondenzációjának megakadályozása céljából van szükség, a mintavevő vezeték hőmérséklete a tüzelőanyag kéntartalmától függ.

—   SL: CO (CO2)-mintavevő vezeték

A vezetéknek politetrafluoretilénből vagy rozsdamentes acélból kell készülnie. Lehet fűtött vagy fűtetlen.

—   BK: háttérzsák (nem kötelező, csak a 3. ábrán)

A háttérkoncentrációk mérésére.

—   BG: mintavevő zsák (nem kötelező, csak a 3. ábrán, a CO és a CO2 esetében)

A minták koncentrációinak mérésére.

—   F1: fűtött előszűrő (nem kötelező)

A hőmérsékletének a HSL1 vezetékével azonosnak kell lennie.

—   F2: fűtött szűrő

A szűrőnek minden szilárd részecskét le kell választania a gázmintából a gázelemző készülék előtt. A hőmérsékletének a HSL1 vezetékével azonosnak kell lennie. A szűrőt szükség szerint cserélni kell.

—   P: fűtött mintavevő szivattyú

A szivattyút a HSL1 vezeték hőmérsékletére kell fűteni.

—   HC (Hydrocarbon): szénhidrogén

Fűtött lángionizációs érzékelő (HFID) a szénhidrogének meghatározására. A hőmérsékletét 453–473 K (180–200 °C) között kell tartani.

—   CO, CO2

Nem-diszperzív infravörösabszorpció elvén működő (NDIR-) gázelemző készülékek a szén-monoxid és a szén-dioxid meghatározására.

—   NO2

(Fűtött) kemilumineszcens érzékelős ((H)CLD) gázelemző készülék a nitrogén-oxidok meghatározására. Fűtött kemilumineszcens detektor alkalmazása esetén azt 328–473 K (55–200 °C) hőmérsékleten kell tartani.

—   C: konverter

A konvertert a NO2-nak NO-dá történő katalitikus redukciójára kell használni a kemilumineszcens érzékelőben vagy a fűtött kemilumineszcens érzékelőben lezajló elemzés előtt.

—   B: hűtőfürdő

A kipufogógáz-mintában lévő víz lehűtésére és kondenzálására. A fürdőt jég vagy hűtőberendezés segítségével 273–277 K (0–4 °C) hőmérsékleten kell tartani. Alkalmazása választható, ha a vízgőz a gázelemző készülékre a 4A. melléklet 2. függelékének 1.9.1. és 1.9.2. bekezdése szerint nincs zavaró hatással.

Vegyszeres szárítók nem használhatók a mintában lévő víz eltávolítására.

—   T1, T2, T3: hőmérséklet-érzékelő

A gázáram hőmérsékletének folyamatos megfigyelésére.

—   T4: hőmérséklet-érzékelő

A NO2-NO-konverter hőmérséklete.

—   T5: hőmérséklet-érzékelő

A hűtőfürdő hőmérsékletének folyamatos megfigyelésére.

—   G1, G2, G3: nyomásmérő

A mintavevő vezetékekben lévő nyomás mérésére.

—   R1, R2: nyomásszabályozó

A levegő, illetve a tüzelőanyag nyomásának szabályozására a HFID számára.

—   R3, R4, R5: nyomásszabályzó

A mintavevő vezetékek nyomásának és a gázelemző-készülékekhez menő áramlásnak a szabályozására.

—   FL1, FL2, FL3: áramlásmérő

A minta megkerülőáramának folyamatos megfigyelésére.

—   FL4–FL7: áramlásmérő (választható)

A gázelemző-készülékeken átfolyó áramlás sebességének folyamatos megfigyelésére.

—   V1–V6: váltószelep

Megfelelő szelepelrendezés annak kiválasztására, hogy a gázelemző készülékbe minta, kalibráló gáz vagy nullázó gáz áramoljon.

—   V7, V8: mágnesszelep

A NO2–NO konverter megkerülésére.

—   V9: tűszelep

Az áramlásnak a NO2–NO konverter és a megkerülő vezeték közötti kiegyenlítésére.

—   V10, V11: tűszelep

A gázelemző-készülékekhez menő áramlás szabályozására.

—   V12, V13: kétállású szelep

A B fürdő kondenzátumának leeresztésére.

—   V14: választószelep

A mintavevő vagy a háttérzsák kiválasztására.

1.2.   A részecskék meghatározása

Az 1.2.1. és 1.2.2. szakasz, valamint a 4–15. ábra részletesen bemutatja az ajánlott hígító és mintavevő rendszereket. Mivel ugyanaz az eredmény többféle összeállítással is elérhető, nem kell szigorúan ragaszkodni ezekhez az ábrákhoz. Kiegészítő adatok nyerése és a részrendszerek működésének összehangolása céljából kiegészítő alkatrészek, például műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk és kapcsolók is alkalmazhatók. Más alkatrészek, melyek egyes rendszerek esetében nem szükségesek a pontosság biztosításához, elhagyhatók, ha elhagyásuk műszakilag indokolható.

1.2.1.   Hígítórendszer

1.2.1.1.   Részáramú hígítórendszer (4–12. ábra) (1)

A leírt hígítórendszer a kipufogóáram egy részének hígításán alapul. A kipufogóáram megosztása és azt követő hígítása különböző típusú hígítórendszerekkel is megoldható. Ezután a részecskegyűjtés céljából a hígított kipufogógázt teljes egészében vagy csak részben át kell engedni a részecskegyűjtő rendszeren (1.2.2. szakasz, 14. ábra). Az első módszert teljes mintavételnek, a másodikat részleges mintavételnek nevezik.

A hígítási arány kiszámítása az alkalmazott rendszer típusától függ.

Az alábbi rendszereket célszerű használni:

| — | izokinetikus rendszerek (4. és 5. ábra)
  Ezeknél a rendszereknél az átvezető csőbe kerülő gázáram a gázsebesség és/vagy gáznyomás tekintetében a teljes kipufogógáz-áramhoz igazodik, ezért a mintavevő szondánál zavartalan és egyenletes kipufogógáz-áramlásra van szükség. Ez általában egy rezonátor alkalmazásával és a mintavevő hely előtti csőszakasz egyenes kiképzésével érhető el. Ekkor a megosztási arány egyszerűen mérhető értékekből, például a csőátmérőkből számítható ki. Meg kell jegyezni, hogy az izokinézis alkalmazása csak az áramlási viszonyok azonosságát biztosítja, a méreteloszlásét nem. Ez utóbbira jellemző módon nincs is szükség, mert a részecskék elég kicsinyek ahhoz, hogy az áramvonalakat kövessék. |
| --- | --- |

—

izokinetikus rendszerek (4. és 5. ábra)

Ezeknél a rendszereknél az átvezető csőbe kerülő gázáram a gázsebesség és/vagy gáznyomás tekintetében a teljes kipufogógáz-áramhoz igazodik, ezért a mintavevő szondánál zavartalan és egyenletes kipufogógáz-áramlásra van szükség. Ez általában egy rezonátor alkalmazásával és a mintavevő hely előtti csőszakasz egyenes kiképzésével érhető el. Ekkor a megosztási arány egyszerűen mérhető értékekből, például a csőátmérőkből számítható ki. Meg kell jegyezni, hogy az izokinézis alkalmazása csak az áramlási viszonyok azonosságát biztosítja, a méreteloszlásét nem. Ez utóbbira jellemző módon nincs is szükség, mert a részecskék elég kicsinyek ahhoz, hogy az áramvonalakat kövessék.

| — | áramlásszabályozású rendszerek koncentrációméréssel (6–10. ábra)
  Ezeknél a rendszereknél a mintavétel a teljes kipufogógáz-áramból történik a hígítólevegő áramlásának és a teljes hígított kipufogógáz-mennyiség áramlásának szabályozásával. A hígítási arányt a motor kipufogógázaiban természetesen előforduló nyomjelző gázok, mint például a CO2 vagy a NOx koncentrációjából lehet megállapítani. A hígított kipufogógázban és a hígítólevegőben fennálló koncentrációt meg kell mérni, míg a hígítatlan kipufogógázban fennálló koncentráció vagy közvetlenül mérhető, vagy – ha ismert a tüzelőanyag összetétele – a tüzelőanyag-áram és a szénmérleg egyenlete segítségével állapítható meg. A rendszerek a számított hígítási arány alapján (6. és 7. ábra) vagy az átvezető csőbe beáramló gáz mennyisége alapján (8., 9. és 10. ábra) szabályozhatók. |
| --- | --- |

—

áramlásszabályozású rendszerek koncentrációméréssel (6–10. ábra)

Ezeknél a rendszereknél a mintavétel a teljes kipufogógáz-áramból történik a hígítólevegő áramlásának és a teljes hígított kipufogógáz-mennyiség áramlásának szabályozásával. A hígítási arányt a motor kipufogógázaiban természetesen előforduló nyomjelző gázok, mint például a CO2 vagy a NOx koncentrációjából lehet megállapítani. A hígított kipufogógázban és a hígítólevegőben fennálló koncentrációt meg kell mérni, míg a hígítatlan kipufogógázban fennálló koncentráció vagy közvetlenül mérhető, vagy – ha ismert a tüzelőanyag összetétele – a tüzelőanyag-áram és a szénmérleg egyenlete segítségével állapítható meg. A rendszerek a számított hígítási arány alapján (6. és 7. ábra) vagy az átvezető csőbe beáramló gáz mennyisége alapján (8., 9. és 10. ábra) szabályozhatók.

| — | áramlásszabályozású rendszerek áramlásméréssel (11. és 12. ábra)
  Ezeknél a rendszereknél a mintavétel a teljes kipufogógáz-áramból történik a hígítólevegő áramlásának és a teljes hígított kipufogógáz-mennyiség áramlásának beállításával. A hígítási arány a két áramlás sebességének különbségéből állapítható meg. Fontos, hogy az áramlásmérők egymáshoz képest pontosan legyenek kalibrálva, mivel a két áramlás sebességének egymáshoz viszonyított nagysága nagyobb hígítási arányok esetén jelentős hibákat okozhat. Az áramlás szabályozása itt nagyon egyszerű, mert a hígított kipufogógáz-áram sebességét állandó értéken kell tartani, a hígítólevegő áramlási sebességét pedig szükség szerint kell változtatni.
  A részáramú hígítórendszerek előnyeinek kiaknázása érdekében ügyelni kell egyrészt az olyan esetleges zavaró körülmények elkerülésére, mint a részecskék elveszése az átvezető csőben, ezáltal biztosítva, hogy a minta valóban jellemző legyen a motor kipufogógázára, másrészt a megosztási arány meghatározására. |
| --- | --- |

—

áramlásszabályozású rendszerek áramlásméréssel (11. és 12. ábra)

Ezeknél a rendszereknél a mintavétel a teljes kipufogógáz-áramból történik a hígítólevegő áramlásának és a teljes hígított kipufogógáz-mennyiség áramlásának beállításával. A hígítási arány a két áramlás sebességének különbségéből állapítható meg. Fontos, hogy az áramlásmérők egymáshoz képest pontosan legyenek kalibrálva, mivel a két áramlás sebességének egymáshoz viszonyított nagysága nagyobb hígítási arányok esetén jelentős hibákat okozhat. Az áramlás szabályozása itt nagyon egyszerű, mert a hígított kipufogógáz-áram sebességét állandó értéken kell tartani, a hígítólevegő áramlási sebességét pedig szükség szerint kell változtatni.

A részáramú hígítórendszerek előnyeinek kiaknázása érdekében ügyelni kell egyrészt az olyan esetleges zavaró körülmények elkerülésére, mint a részecskék elveszése az átvezető csőben, ezáltal biztosítva, hogy a minta valóban jellemző legyen a motor kipufogógázára, másrészt a megosztási arány meghatározására.

A leírt rendszerek figyelmet fordítanak ezekre a kritikus területekre.

4.   ábra

Részáramú hígítórendszer izokinetikus szondával és részmintavétellel (szívóventilátoros szabályozás)

Image

A hígítatlan kipufogógázt az EP kipufogócsőből az ISP izokinetikus mintavevő szonda továbbítja a TT átvezető csövön keresztül a DT hígítóalagútba. A kipufogógáznak a kipufogócső és a szonda bemeneti nyílása közötti nyomáskülönbségét a DPT nyomás-jelátalakító méri. Ez a jel az FC1 áramlásszabályzóba kerül, amely úgy vezérli az SB szívóventilátort, hogy a szonda bemeneti nyílásánál nullaértékű nyomáskülönbség álljon fenn. Ilyen körülmények között az EP-ben és az ISP-ben azonos kipufogógáz-sebesség alakul ki, és az ISP-n és TT-n átáramló mennyiségek a kipufogógáz-áram állandó (megosztott) hányadát képviselik. A megosztási arány az EP kipufogócső és az ISP szonda keresztmetszeteinek arányából határozható meg. A hígítólevegő áramlási sebességét az FM1 áramlásmérő készülék méri. A hígítási arány a hígítólevegő áramlási sebességéből és a megosztási arányból számítható ki.

5.   ábra

Részáramú hígítórendszer izokinetikus szondával és részmintavétellel (nyomóventilátoros szabályozás)

Image

A hígítatlan kipufogógázt az EP kipufogócsőből az ISP izokinetikus mintavevő szonda továbbítja a TT átvezető csövön át a DT hígítóalagútba. A kipufogógáznak a kipufogócső és a szonda bemeneti nyílása közötti nyomáskülönbségét a DPT nyomás-jelátalakító méri. Ez a jel az FC1 áramlásszabályozóba kerül, amely úgy vezérli a PB nyomóventilátort, hogy a szonda bemeneti nyílásánál nullaértékű nyomáskülönbség álljon fenn. Ez az FM1 áramlásmérő készülékkel már megmért hígítólevegő egy kis részének elvételével és egy pneumatikus kifolyónyíláson át a TT-be vezetésével történik. Ilyen körülmények között az EP-ben és az ISP-ben azonos kipufogógáz-sebesség alakul ki, és az ISP-n és TT-n átáramló mennyiségek a kipufogógáz-áram állandó (megosztott) hányadát képviselik. A megosztási arány az EP kipufogócső és az ISP szonda keresztmetszeteinek arányából határozható meg. A hígítólevegőt az SB szívóventilátor szívja át a DT-n, az átáramló mennyiséget az FM1 méri a DT belépő nyílásánál. A hígítási arány a hígítólevegő áramlási sebességéből és a megosztási arányból számítható ki.

6.   ábra

Részáramú hígítórendszer CO2- vagy NOx-koncentrációméréssel és részmintavétellel

Image

A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. Az indikátorgáz (CO2 vagy NOx) koncentrációit a hígítatlan kipufogógázban, a hígított kipufogógázban, valamint a hígítólevegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k). Ezek a jelek az FC2 áramlásszabályzóba kerülnek, amely vagy a PB nyomóventilátort vagy az SB szívóventilátort vezérli úgy, hogy a DT-ben a kívánt kipufogógáz-megosztás és hígítási arány álljon fenn. A hígítási arány a hígítatlan kipufogógáz, a hígított kipufogógáz és a hígítólevegő indikátorgáz-koncentrációjából számítható ki.

7.   ábra

Részáramú hígítórendszer CO2-koncentrációméréssel, szénegyensúllyal és teljes mintavétellel

Image

A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. A CO2-koncentrációkat a hígított kipufogógázban, valamint a hígítólevegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k). A CO2-koncentráció és a tüzelőanyag-áram (G
  FUEL) jelei vagy az FC2 áramlásszabályozóba vagy a részecske-mintavevő rendszer FC3 áramlásszabályozójába kerülnek (lásd a 14. ábrát). Az FC2 a PB nyomóventilátort, míg az FC3 a részecske-mintavevő rendszert vezérli (lásd a 14. ábrát), ezáltal szabályozva a rendszerbe belépő, illetve abból kilépő áramokat, hogy fenntartsa a DT hígítóalagútban a kívánt kipufogógáz-megosztást és hígítási arányt. A hígítási arány a CO2-koncentrációból és a G
  FUEL-ből számítható ki a szénegyensúly-módszer alkalmazásával.

8.   ábra

Részáramú hígítórendszer egy Venturi-csővel, koncentrációméréssel és részmintavétellel

Image

A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba, a DT-ben elhelyezett VN Venturi-cső által létrehozott szívóhatás következtében. A TT átvezető csövön átáramló gáz mennyisége a Venturi-zónában létrejövő nyomatékcserétől függ, és ezért függ a gáznak a TT átvezető csőből való kilépés helyén mért abszolút hőmérsékletétől. Következésképpen egy adott alagútáramlási értéknél a kipufogógáz-megosztás nem állandó, és a hígítási arány kis terhelésnél egy kicsit kisebb, mint nagy terhelésnél. Az indikátorgáz (CO2 vagy NOx) koncentrációit a hígítatlan kipufogógázban, a hígított kipufogógázban, valamint a hígítólevegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k), és a hígítási arány az így mért értékekből számítható ki.

9.   ábra

Részáramú hígítórendszer két Venturi-csővel vagy két mérőperemmel, koncentrációméréssel és részmintavétellel

Image

A hígítatlan kipufogógázt az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül egy mérőperemekből vagy Venturi-csövekből álló áramlásmegosztó továbbítja a DT hígítóalagútba. Az első áramlásmegosztó (FD1) az EP-ben, a második (FD2) a TT-ben található. Ezenfelül még két nyomásszabályozó szelepre (PCV1 és PCV2) is szükség van az állandó kipufogógáz-megosztásnak az EP kipufogócső ellennyomása és a DT hígítóalagút nyomása szabályozásával történő fenntartásához. A PCV1 nyomásszabályozó szelep az SP szonda után van elhelyezve az EP kipufogócsőben, a PCV2 nyomásszabályozó szelep pedig a PB nyomóventilátor és a DT hígítóalagút között. Az indikátorgáz (CO2 vagy NOx) koncentrációit a hígítatlan kipufogógázban, a hígított kipufogógázban, valamint a hígítólevegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k). Ezek a kipufogógáz-megosztás ellenőrzéséhez szükségesek, valamint a pontos megosztásszabályozás érdekében a PCV1 és PCV2 beszabályozásához is felhasználhatók. A hígítási arány az indikátorgáz-koncentrációkból számítható ki.

10.   ábra

Részáramú hígítórendszer többcsöves megosztással, koncentrációméréssel és részmintavétellel

Image

A hígítatlan kipufogógázt az EP kipufogócsőből a TT átvezető csövön keresztül az EP-be szerelt FD3 áramlásmegosztó továbbítja – amely egy sor azonos méretű (átmérőjű, hosszúságú és hajlítási sugarú) csőből áll – a DT hígító alagútba. A kipufogógáz e csövek egyikén át a DT-be kerül, a maradék pedig a többi csövön keresztül a DC csillapító kamrán halad át. Így a kipufogógáz megosztásának mértékét a csövek össz-száma határozza meg. Az állandó megosztási arány szabályozásához az kell, hogy a DC, valamint a TT kilépő nyílása közötti nyomáskülönbség, amit a DPT nyomáskülönbség-jelátalakító mér, nulla legyen. A nulla nyomáskülönbség úgy érhető el, hogy a TT kilépő nyílása közelében friss levegőt fecskendezünk a DT-be. Az indikátorgáz (CO2 vagy NOx) koncentrációit a hígítatlan kipufogógázban, a hígított kipufogógázban, valamint a hígítólevegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k). Ezek a kipufogógáz-megosztás ellenőrzéséhez szükségesek, valamint a pontos megosztásszabályozás érdekében felhasználhatók a befecskendezett levegő mennyiségének szabályozására. A hígítási arány az indikátorgáz-koncentrációkból számítható ki.

11.   ábra

Részáramú hígítórendszer áramlásszabályozással és teljes mintavétellel

Image

A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. Az alagúton átömlő teljes áramot az FC3 áramlásszabályozó és a részecske-mintavevő rendszer P mintavevő szivattyúja szabályozza (lásd a 13. ábrát).

A hígítólevegő áramát a kívánt kipufogógáz-megosztás beállításához az FC2 áramlásszabályozó szabályozza, amely vezérlőjelként a G
  EXH, a G
  AIR vagy a G
  FUEL értékeket használhatja. A DT hígítóalagútba áramló mintamennyiség a teljes átáramló mennyiség és a hígítólevegő mennyiségének különbsége. A hígítólevegő áramát az FM1 áramlásmérő készülék, a teljes átáramló mennyiséget a részecske-mintavevő rendszer FM3 áramlásmérő készüléke méri (lásd a 14. ábrát). A hígítási arány ebből a két áramlási értékből számítható ki.

12.   ábra

Részáramú hígítórendszer áramlásszabályozással és részmintavétellel

Image

A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. A kipufogógáz megosztását és DT-be áramlását az FC2 áramlásszabályozó szabályozza, amely megfelelő módon állítja be a PB nyomóventilátor és az SB szívóventilátor által létrehozott gázáramot (vagy a fordulatszámukat). Ez azért lehetséges, mert a részecske-mintavevő rendszerrel kivett minta visszakerül a DT-be. Az FC2 vezérlőjeleként a G
  EXH, a G
  AIR vagy a G
  FUEL használható. A hígítólevegő áramát az FM1 áramlásmérő készülék, a teljes átáramló mennyiséget az FM2 áramlásmérő készülék méri. A hígítási arány ebből a két áramlási értékből számítható ki.

Leírás – 4–12. ábra

—   EP: kipufogócső

A kipufogócső lehet hőszigetelt. A kipufogócső hőtehetetlenségének csökkentése érdekében ajánlott, hogy a falvastagság/átmérő arány legfeljebb 0,015 legyen. A rugalmas szakaszok hossza nem lehet több az átmérő 12-szeresénél. A centrifugális erő hatására bekövetkező lerakódások csökkentése érdekében a lehető legkevesebb ívet kell alkalmazni. Ha a rendszernek része a próbapad hangtompítója is, akkor az is lehet hőszigetelt.

Izokinetikus rendszerekben a szonda csúcsa előtt legalább hat csőátmérőnyi, utána legalább három csőátmérőnyi hosszon nem lehetnek a kipufogócsőben könyökök, ívek és hirtelen átmérőváltozások. A mintavételi zónában a gázsebességnek – az alapjárati üzemmód kivételével – 10 m/s-nél nagyobbnak kell lennie. A kipufogógáz átlagos nyomásingadozása nem haladhatja meg a ±500 Pa értéket. A nyomásingadozások csökkentésére alkalmazott megoldások – a beépített kipufogórendszeren (amely tartalmazhat hangtompítót és utókezelőket is) túl – nem változtathatják meg a motor teljesítményét, és nem okozhatnak részecskelerakódást.

Az izokinetikus szondával nem rendelkező rendszerek esetében ajánlatos, hogy a cső a szonda csúcsa előtt hat csőátmérőnyi, utána pedig három csőátmérőnyi hosszon egyenes legyen.

—   SP: mintavevő szonda (6–12. ábra)

A belső átmérőnek legalább 4 mm-nek kell lennie. A kipufogócső- és a szondaátmérő arányának legalább négynek kell lennie. A szondának a kipufogócső középvonalában az áramlással szembe fordított csőnek vagy az 1.1.1. szakaszban az SP1 mintavevő szonda címszó alatt leírt többlyukú szondának kell lennie.

—   ISP: izokinetikus mintavevő szonda (4. és 5. ábra)

Az izokinetikus mintavevő szondát a kipufogócső középvonalában az áramlással szembefordítva kell elhelyezni ott, ahol az EP kipufogócsövet ismertető fenti szakaszban leírt áramlási körülmények fennállnak, és úgy kell kialakítani, hogy a minta a hígítatlan kipufogógázzal arányos legyen. A belső átmérőnek legalább 12 mm-nek kell lennie.

Az izokinetikus kipufogógáz megosztáshoz szükség van egy szabályozórendszerre, amely nulla értéken tartja az EP és az ISP közötti nyomáskülönbséget. Ilyen körülmények között az EP-ben és az ISP-ben azonos kipufogógáz-sebességek alakulnak ki, és az ISP-n átfolyó tömegáram a kipufogógáz-áramnak mindig azonos hányada lesz. Az ISP-t egy nyomáskülönbség-jeladóhoz kell kötni. Az EP kipufogócső és az ISP szonda közötti nyomáskülönbség nulla értéken tartását a ventilátor fordulatszámának szabályozásával vagy egy áramlásszabályozóval lehet elérni.

—   FD1, FD2: áramlásmegosztó (9. ábra)

Az EP kipufogócsőbe és a TT átvezető csőbe egy-egy készlet Venturi-cső, illetve mérőperem van beépítve a hígítatlan kipufogógázból való arányos mintavételhez. Az arányos áramlásmegosztáshoz egy, az EP-ben és a DT-ben uralkodó nyomást szabályozó, két (PCV1 és PCV2) szelepből álló szabályzórendszerre van szükség.

—   FD3: áramlásmegosztó (10. ábra)

Egy csőkészlet (többcsöves egység) van az EP kipufogócsőbe építve a hígítatlan kipufogógázból való arányos mintavételhez. A csövek egyike a kipufogógázt a DT hígítóalagútba, a többi pedig egy DC csillapító kamrába vezeti. A csöveknek azonos méretűeknek (azonos átmérő, hossz, hajlítási sugár) kell lenniük, így a kipufogógáz megosztása a csövek számától függ. Az arányos megosztáshoz egy szabályozórendszerre van szükség, amely a többcsöves egység DC oldali kilépési pontja és a TT kilépési helye közötti nyomáskülönbséget nulla értéken tartja. Ilyen viszonyok mellett a kipufogógáz-sebességek az EP-ben és az FD3-ban arányosak, és a TT-áramlás a kipufogógáz-áramnak mindig azonos hányada. A két pontot egy DPT nyomáskülönbség-jeladóhoz kell kötni. A nyomáskülönbség nulla értéken tartásához a szabályozást az FC1 áramlásszabályozó biztosítja.

—   EGA: kipufogógáz-elemző készülék (6–10. ábra)

CO2 és NOx-elemzők használhatók (szénegyensúly-módszer esetében csak CO2-elemző). A gázelemző készülékeket úgy kell kalibrálni, mint a gáznemű kibocsátás mérésére szolgáló készülékeket. A koncentrációkülönbségek meghatározására egy vagy több elemző készülék használható.

A mérőrendszerek pontosságának olyannak kell lennie, hogy a G
  EDFW,i pontossága ±4 %-on belül legyen.

—   TT: átvezető cső (4–12. ábra)

A részecskeminta-átvezető csőnek:

| — | a lehető legrövidebbnek kell lennie, de 5 méternél semmiképpen sem hosszabbnak, |
| --- | --- |

—

a lehető legrövidebbnek kell lennie, de 5 méternél semmiképpen sem hosszabbnak,

| — | legalább a szondáéval azonos, de legfeljebb 25 mm átmérőjűnek kell lennie, |
| --- | --- |

—

legalább a szondáéval azonos, de legfeljebb 25 mm átmérőjűnek kell lennie,

| — | kiömlőnyílásának a hígítóalagút közepén kell lennie és az áramlás irányába kell néznie. |
| --- | --- |

—

kiömlőnyílásának a hígítóalagút közepén kell lennie és az áramlás irányába kell néznie.

Ha a cső legfeljebb 1 méter hosszú, akkor 0,05 W/(m K) maximális hővezető-képességű anyaggal kell szigetelni úgy, hogy a hőszigetelés sugárirányú vastagsága feleljen meg a szonda átmérőjének. Ha a cső 1 méternél hosszabb, azt szigetelni és fűteni kell, hogy a csőfal hőmérséklete legalább 523 K (250 °C) legyen.

Alternatív megoldásként az átvezető cső megkívánt falhőmérsékletét szokásos hővezetési számításokkal is meg lehet határozni.

—   DPT: nyomáskülönbség-jeladó (4., 5. és 10. ábra)

A nyomáskülönbség-jeladó tartományának legfeljebb ±500 Pa-nak kell lennie.

—   FC1: áramlásszabályozó (4., 5. és 10. ábra)

Izokinetikus rendszerek esetében (4. és 5. ábra) áramlásszabályozóra van szükség az EP és az ISP közötti nyomáskülönbség nulla értéken való tartásához. A szabályozás történhet:

| a) | az SB szívóventilátor fordulatszámának vagy áramlásának szabályozásával és a PB nyomóventilátor fordulatszámának állandó értéken tartásával minden üzemmódban (4. ábra); vagy |
| --- | --- |

a)

az SB szívóventilátor fordulatszámának vagy áramlásának szabályozásával és a PB nyomóventilátor fordulatszámának állandó értéken tartásával minden üzemmódban (4. ábra); vagy

| b) | az SB szívóventilátoron áthaladó hígított kipufogógáz tömegáramának állandó értékre való beállításával és a PB nyomóventilátor szállításának szabályozásával, ezáltal szabályozva a kipufogógáz-minta átáramló mennyiségét a TT átvezető cső végénél (5. ábra). |
| --- | --- |

b)

az SB szívóventilátoron áthaladó hígított kipufogógáz tömegáramának állandó értékre való beállításával és a PB nyomóventilátor szállításának szabályozásával, ezáltal szabályozva a kipufogógáz-minta átáramló mennyiségét a TT átvezető cső végénél (5. ábra).

Nyomással szabályozott rendszer esetében az eredő hiba a szabályozókörben nem lehet ±3 Pa-nál nagyobb. A hígítóalagútban az átlagos nyomásingadozás nem haladhatja meg a ±250 Pa értéket.

Többcsöves rendszerben (10. ábra) áramlásszabályozóra van szükség az arányos kipufogógáz-megosztáshoz, hogy a többcsöves egység kilépési pontja és a TT átvezető cső kilépési pontja közötti nyomáskülönbséget nulla értéken tartsa. A szabályozás a TT végpontja közelében a DT-be fecskendezett levegőáram szabályozásával végezhető.

—   PCV1, PCV2: nyomásszabályzó szelep (9. ábra)

Az iker Venturi-csőből vagy iker mérőperemből álló rendszerben az arányos áramlás-megosztáshoz két nyomásszabályozó szelepre van szükség, amelyek az EP kipufogócső ellennyomását és a DT hígítóalagút nyomását szabályozzák. A szelepeket az EP kipufogócsőben az SP szonda után és a PB nyomóventilátor és a DT hígítóalagút között kell elhelyezni.

—   DC: csillapító kamra (10. ábra)

A többcsöves egység kilépési pontjánál egy csillapítókamrát kell beépíteni az EP kipufogócső nyomásingadozásainak minimalizálása céljából.

—   VN: Venturi-cső (8. ábra)

A DT hígítóalagútba egy Venturi-cső van beépítve, hogy szívóhatást hozzon létre a TT átvezető cső kilépési pontjának környezetében. A TT-n átfolyó gázáramot a Venturi-zónában keletkező mozgásmennyiség változás határozza meg, és az alapjában véve arányos a PB nyomóventilátor áramával, ami állandó hígítási arányt biztosít. Mivel a mozgásmennyiség változás függ a TT kilépési pontjánál uralkodó hőmérséklettől, illetve az EP és DT közötti nyomáskülönbségtől, a tényleges hígítási arány kis terhelésnél valamivel kisebb, mint nagy terhelésnél.

—   FC2: áramlásszabályozó (6., 7., 11. és 12. ábra, választható)

A PB nyomóventilátor és/vagy az SB szívóventilátor áramának szabályozásához áramlásszabályozó használható. Ezt a kipufogógáz-áram vagy az üzemanyag-áram jele és/vagy a CO2- vagy NOx-különbség jele vezérelheti.

Nyomás alatti levegőadagolás esetén (11. ábra) az FC2 áramlásszabályozó közvetlenül szabályozza a levegőáramot.

—   FM1: áramlásmérő készülék (6., 7., 11. és 12. ábra)

Gázmérő vagy más áramlásmérő a hígítólevegő áramlásának mérésére. Ha a PB nyomóventilátor kalibrálva van az áramlás mérésére, akkor az FM1 áramlásmérő használata nem kötelező.

—   FM2: áramlásmérő készülék (12. ábra)

Gázmérő vagy más áramlásmérő a hígított kipufogógáz áramának mérésére. Ha az SB szívóventilátor kalibrálva van az áramlás mérésére, akkor az FM2 áramlásmérő használata nem kötelező.

—   PB: nyomóventilátor (4., 5., 6., 7., 8., 9. és 12. ábra)

A hígítólevegő áramának szabályozásához a PB nyomóventilátor összeköthető az FC1 vagy FC2 áramlásszabályozóval. Pillangószelep használata esetén nincs szükség a PB nyomóventilátorra. Ha kalibrálva van, a PB nyomóventilátor a hígítólevegő áramlásának mérésére is használható.

—   SB: szívóventilátor (4., 5., 6., 9., 10. és 12. ábra)

Csak részmintavételi rendszerekhez. Ha kalibrálva van, az SB szívóventilátor a hígított kipufogógáz áramlásának mérésére is használható.

—   DAF: hígítólevegő-szűrő (4–12. ábra)

A háttér-szénhidrogének eltávolítása érdekében ajánlatos a hígítólevegőt megszűrni és aktív szénen átmosni. A hígítólevegő hőmérsékletének 298 K (25 °C) ± 5 K-nek kell lennie.

A gyártó kérésére a hígítólevegőből mintát kell venni a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően a szilárd részecskék háttér-koncentrációjának meghatározására, amit azután le lehet vonni a hígított kipufogógázzal mért értékekből.

—   PSP: részecske-mintavevő szonda (4., 5., 6., 8., 9., 10. és 12. ábra)

A szonda a PTT részecskeátvezető cső bevezető szakaszát képezi és

| — | azt az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a hígítórendszerek DT hígítóalagútjának középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

—

azt az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a hígítórendszerek DT hígítóalagútjának középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba,

| — | belső átmérőjének legalább 12 mm-nek kell lennie, |
| --- | --- |

—

belső átmérőjének legalább 12 mm-nek kell lennie,

| — | közvetlen fűtéssel vagy a hígító levegő előfűtésével legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

—

közvetlen fűtéssel vagy a hígító levegő előfűtésével legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba,

| — | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

—

lehet hőszigetelése.

—   DT: hígítóalagút (4–19. ábra)

A hígítóalagútnak:

| — | elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő turbulens áramlási viszonyok között teljesen összekeveredjen, |
| --- | --- |

—

elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő turbulens áramlási viszonyok között teljesen összekeveredjen,

| — | rozsdamentes acélból kell készülnie, a következő paraméterekkel:






  — | 75 mm-nél nagyobb belső átmérőjű hígítóalagutak esetében legfeljebb 0,025 falvastagság/átmérő aránnyal, |
| --- | --- | --- |

—

rozsdamentes acélból kell készülnie, a következő paraméterekkel:

—

75 mm-nél nagyobb belső átmérőjű hígítóalagutak esetében legfeljebb 0,025 falvastagság/átmérő aránnyal,

| — | legfeljebb 75 mm belső átmérőjű hígítóalagutak esetében legalább 1,5 mm névleges falvastagsággal, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 75 mm belső átmérőjű hígítóalagutak esetében legalább 1,5 mm névleges falvastagsággal,

| — | részmintavétel esetén legalább 75 mm-es átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

—

részmintavétel esetén legalább 75 mm-es átmérővel kell rendelkeznie,

| — | teljes mintavétel esetén ajánlott, hogy legalább 25 mm átmérővel rendelkezzen, |
| --- | --- |

—

teljes mintavétel esetén ajánlott, hogy legalább 25 mm átmérővel rendelkezzen,

| — | közvetlen fűtéssel vagy a hígító levegő előfűtésével legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

—

közvetlen fűtéssel vagy a hígító levegő előfűtésével legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba,

| — | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

—

lehet hőszigetelése.

A motor kipufogógázának alaposan össze kell keverednie a hígítólevegővel. Részmintavevő rendszerek esetében a keveredés minőségét üzembe állítás után ellenőrizni kell járó motor mellett, az alagút CO2 profiljának felvételével (legalább négy egyenletesen elosztott ponton). Szükség esetén a keveredés elősegítésére szűkítő használható.

Megjegyzés: Ha a DT hígítóalagút közelében a környezeti hőmérséklet 293 K (20 °C) alatt van, ügyelni kell arra, hogy ne vesszenek el részecskék azáltal, hogy lerakódnak a hígítóalagút hideg falára. Ezért ajánlatos az alagutat a fent megadott határokon belül fűteni és/vagy hőszigetelni.

Nagy motorterhelések esetén az alagutat kíméletes módon, például keringető ventilátorral hűteni lehet, feltéve, hogy a hűtőközeg hőmérséklete legalább 293 K (20 °C).

—   HE: hőcserélő (9. és 10. ábra)

A hőcserélő teljesítményének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy az SB szívóventilátor belépő oldalán a hőmérsékletet a vizsgálat során megfigyelt átlagos üzemi hőmérséklethez képest ±11 K értéken tartsa.

1.2.1.2.   Teljes áramú hígítórendszer (13. ábra)

Ez egy olyan hígítórendszer leírása, amely a teljes kipufogógáz-áram hígításán alapul, és amely az állandó térfogatú mintavétel (constant volume sampling, CVS) elvét alkalmazza. A kipufogógáz és hígítólevegő keverékének teljes térfogatát meg kell mérni. Erre a PDP, a CFV vagy az SSV rendszer használható.

Ezután a részecskék befogása céljából a hígított kipufogógázból vett minta átkerül a részecske-mintavevő rendszerbe (1.2.2. szakasz, 14. és 15. ábra). Ha ez közvetlenül történik, egyszeres hígításról beszélünk. Ha a mintát egy második hígítóalagútban még egyszer felhígítják, kétszeres hígításról van szó. Ez akkor hasznos, ha a szűrő felületi hőmérsékletére vonatkozó követelményt egyszeres hígítással nem lehet teljesíteni. Noha a kétszeres hígítású rendszer részben valóban hígítórendszer, az 1.2.2. szakaszban (15. ábra) mégis mint a részecske-mintavevő rendszer egy változata szerepel, mivel alkotórészeinek többségét tekintve megegyezik egy tipikus részecske-mintavevő rendszerrel.

A gáznemű kibocsátást ugyancsak meg lehet határozni egy teljes áramú rendszer hígítóalagútjában. Ezért a gáznemű összetevők mintavevő szondái szerepelnek a 13. ábrán, de a magyarázó jegyzékben nem jelennek meg. A vonatkozó követelményeket az 1.1.1. szakasz írja le.

Leírások (13. ábra)

—   EP: kipufogócső

A kipufogócső hossza a motor kipufogó-gyűjtőcsövétől, a turbófeltöltő nyomócsonkjától vagy az utókezelőtől a hígítóalagútig nem lehet nagyobb 10 méternél. Ha a rendszer hosszabb 4 méternél, akkor az összes 4 méternél hosszabb csövet szigetelni kell, kivéve a beépített füstmérőt, ha van ilyen. A szigetelés sugárirányú vastagságának legalább 25 mm-nek kell lennie. A szigetelőanyag hővezető-képessége nem lehet nagyobb 0,1 W/(m · K) értéknél, 673 K (400 °C) hőmérsékleten mérve. A kipufogócső hőtehetetlenségének csökkentése érdekében ajánlott, hogy a falvastagság/átmérő arány legfeljebb 0,015 legyen. A rugalmas szakaszok hossza nem lehet több az átmérő 12-szeresénél.

13.   ábra

Teljes áramú hígítórendszer

Image

A DT hígítóalagútban a hígítatlan kipufogógáz teljes mennyisége összekeveredik a hígítólevegővel. A hígított kipufogógáz áramát vagy egy PDP térfogat-kiszorításos szivattyúval vagy egy CFV kritikus áramlású Venturi-csővel vagy pedig egy SSV hangsebesség alatti áramlású Venturi-csővel kell mérni. Az arányos részecske-mintavételhez és az áramlás meghatározásához egy HE hőcserélő vagy egy EFC elektronikus áramláskiegyenlítő használható. Mivel a részecskék tömegének meghatározása a hígított kipufogógáz teljes áramán alapul, a hígítási arányt nem kell kiszámítani.

—   PDP: térfogat-kiszorításos szivattyú

A PDP térfogat-kiszorításos szivattyú a hígított kipufogógáz teljes áramát a szivattyú által megtett fordulatok számával és a szivattyú egy fordulatra eső térfogat-kiszorításával méri. A kipufogórendszer ellennyomását a PDP térfogat-kiszorításos szivattyú vagy a hígítólevegő-bevezető rendszer mesterségesen nem csökkentheti. A kipufogórendszer működő CVS állandó térfogatú mintavételi rendszer mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál nagyobb mértékben attól az értéktől, amely azonos motor-fordulatszámnál és -terhelésnél a CVS állandó térfogatú mintavételi rendszerhez való csatlakoztatás nélkül mérhető.

A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a PDP térfogat-kiszorításos szivattyú előtt nem térhet el ±6 K-nél nagyobb mértékben az áramláskiegyenlítő használatát mellőző vizsgálat során mért átlagos üzemi hőmérséklettől.

Áramláskiegyenlítés csak akkor használható, ha a hőmérséklet a PDP térfogat-kiszorításos szivattyúba való belépésnél legfeljebb 50 °C (323 K).

—   CFV: kritikus áramlású Venturi-cső

A CFV kritikus áramlású Venturi-cső a hígított kipufogógáz teljes áramát úgy méri, hogy az áramlást lefojtja (kritikus áramlás). A kipufogórendszer működő CFV kritikus áramlású Venturi-cső mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál nagyobb mértékben attól az értéktől, amely azonos fordulatszámnál és terhelésnél a CFV kritikus áramlású Venturi-csőhöz való csatlakoztatás nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a CFV kritikus áramlású Venturi-cső előtt nem térhet el ±11 K-nél nagyobb mértékben az áramláskiegyenlítő használatát mellőző vizsgálat során mért átlagos üzemi hőmérséklettől.

—   SSV: hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső

Az SSV hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső a bemeneti nyomás, a bemeneti hőmérséklet, valamint az SSV-bemenet és a torok közötti nyomásesés függvényeként méri a hígított kipufogógáz teljes áramát. A kipufogórendszer működő SSV hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál nagyobb mértékben attól az értéktől, amely azonos fordulatszámnál és terhelésnél az SSV hangsebesség alatti áramlású Venturi-csőhöz való csatlakoztatás nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül az SSV hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső előtt nem térhet el ±11 K-nél nagyobb mértékben az áramláskiegyenlítő használatát mellőző vizsgálat során mért átlagos üzemi hőmérséklettől.

—   HE: hőcserélő (EFC elektronikus áramláskiegyenlítő használata esetén nem kötelező)

A hőcserélő teljesítményének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy a hőmérsékletet a fent megkövetelt határokon belül tartsa.

—   EFC: elektronikus áramláskiegyenlítő (HE hőcserélő használata esetén nem kötelező)

Ha a PDP térfogat-kiszorításos szivattyú, a CFV kritikus áramlású Venturi-cső vagy az SSV hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső bemeneténél a hőmérsékletet nem lehet a fent megadott határok között tartani, akkor egy áramláskiegyenlítő rendszerre van szükség a kétszeres hígítású rendszerbe belépő gázáram folyamatos méréséhez és az arányos részecske-mintavétel szabályozásához. Ebből a célból a folyamatosan mért gázáramjelek szolgálnak a részecske-mintavevő rendszer részecske szűrőin áthaladó mintaáram korrigálására (lásd a 14. és 15. ábrát).

—   DT: hígítóalagút

A hígítóalagútnak:

| — | elég kis átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy turbulens áramlást idézzen elő (a Reynolds-számnak nagyobbnak kell lennie 4 000-nél), és elég hosszúnak ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő tökéletesen összekeveredjen. A keveredés elősegítésére szűkítő használható, |
| --- | --- |

—

elég kis átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy turbulens áramlást idézzen elő (a Reynolds-számnak nagyobbnak kell lennie 4 000-nél), és elég hosszúnak ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő tökéletesen összekeveredjen. A keveredés elősegítésére szűkítő használható,

| — | legalább 75 mm-es átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

—

legalább 75 mm-es átmérővel kell rendelkeznie,

| — | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

—

lehet hőszigetelése.

A kipufogógázt áramlásirányban kell a hígítóalagútba bevezetni, és annak jól el kell keverednie.

Egyszeres hígítás esetén a hígítóalagútból vett minta a részecske-mintavevő rendszerbe kerül (1.2.2. szakasz, 14. ábra). A PDP térfogat-kiszorításos szivattyú vagy a CFV kritikus áramlású Venturi-cső vagy az SSF hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső szállítási kapacitásának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a hígított kipufogógáz hőmérséklete közvetlenül az elsődleges részecskeszűrő előtt legfeljebb 325 K (52 °C) legyen.

Kétszeres hígítás esetén a hígító alagútból vett minta a másodlagos hígító alagútba kerül, ahol tovább hígul, majd így halad át a mintavevő szűrőkön (1.2.2. szakasz, 15. ábra). A PDP térfogat-kiszorításos szivattyú vagy a CFV kritikus áramlású Venturi-cső vagy az SSF hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső szállítási kapacitásának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a DT hígítóalagútban áramló hígított kipufogógáz hőmérséklete a mintavételi zónában legfeljebb 464 K (191 °C) legyen. A másodlagos hígítórendszernek elegendő másodlagos hígító levegőt kell szállítania ahhoz, hogy a kétszeresen hígított kipufogógáz hőmérséklete közvetlenül az elsődleges részecskeszűrő előtt legfeljebb 325 K (52 °C) legyen.

—   DAF: hígítólevegő-szűrő

A háttér-szénhidrogének eltávolítása érdekében ajánlatos a hígítólevegőt megszűrni és aktív szénen átmosni. A hígítólevegő hőmérsékletének 298 K (25 °C) ± 5 K-nek kell lennie. A gyártó kérésére a hígítólevegőből mintát kell venni a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően a szilárd részecskék háttér-koncentrációjának meghatározására, amit azután le lehet vonni a hígított kipufogógázzal mért értékekből.

—   PSP: részecske-mintavevő szonda

A szonda a PTT részecskeátvezető cső bevezető szakaszát képezi és

| — | azt az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a hígítórendszerek DT hígítóalagútjának középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

—

azt az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a hígítórendszerek DT hígítóalagútjának középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba,

| — | belső átmérőjének legalább 12 mm-nek kell lennie, |
| --- | --- |

—

belső átmérőjének legalább 12 mm-nek kell lennie,

| — | közvetlen fűtéssel vagy a hígító levegő előfűtésével legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

—

közvetlen fűtéssel vagy a hígító levegő előfűtésével legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba,

| — | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

—

lehet hőszigetelése.

1.2.2.   Részecske-mintavevő rendszer (14. és 15. ábra)

A részecske-mintavevő rendszer feladata a részecskék összegyűjtése a részecskeszűrőn. Részáramú hígítórendszerből történő teljes mintavétel esetén, amelynek során az összes hígított kipufogógázból származó minta áthalad a szűrőkön, a hígítórendszer (1.2.1.1. szakasz, 7. és 11. ábra) és a mintavevő rendszer általában egy egységet képez. Részáramú hígítórendszerből vagy teljes áramú hígító rendszerből történő részmintavétel esetén, amelynek során a hígított kipufogógáznak csak egy része halad át a szűrőkön, a hígítórendszer (1.2.1.1. szakasz, 4., 5., 6., 8., 9., 10. és 12. ábra, valamint 1.2.1.2. szakasz 13. ábra) és a mintavevő rendszer általában külön egységet képez.

Ez az előírás a teljes áramú hígítórendszer DDS kétszeres hígítórendszerét (15. ábra) a 14. ábrán látható tipikus részecske-mintavevő rendszer egy sajátos változatának tekinti. A kétszeres hígítórendszerben megtalálható a részecske-mintavevő rendszer minden lényeges eleme, mint a szűrőtartók és a mintavevő szivattyú, s ezenfelül még egyes, a hígítással kapcsolatos elemek, mint a hígítólevegő-ellátás és a másodlagos hígító alagút.

A szabályozó körök hirtelen igénybevételének elkerülése érdekében ajánlatos a mintavevő szivattyút az egész vizsgálati eljárás alatt járatni. Az egyszűrős módszer esetében kerülőrendszert kell alkalmazni, hogy a minta a kívánt időpontokban haladjon át a mintavevő szűrőkön. Az átkapcsolásoknak a szabályozó körökre gyakorolt hatását a lehető legkisebbre kell korlátozni.

Leírások – 14. és 15. ábra

—   PSP: részecske-mintavevő szonda (14. és 15. ábra)

Az ábrákon látható részecske-mintavevő szonda a PTT részecske átvezetőcső bevezető szakasza. A szondára vonatkozó követelmények:

| — | az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a hígítórendszerek DT hígítóalagútjának középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

—

az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a hígítórendszerek DT hígítóalagútjának középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba,

| — | belső átmérőjének legalább 12 mm-nek kell lennie, |
| --- | --- |

—

belső átmérőjének legalább 12 mm-nek kell lennie,

| — | közvetlen fűtéssel vagy a hígító levegő előfűtésével legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

—

közvetlen fűtéssel vagy a hígító levegő előfűtésével legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba,

| — | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

—

lehet hőszigetelése.

14.   ábra

Részecske-mintavevő rendszer

Image

A hígított kipufogógázból a mintát a P mintavevő szivattyú veszi a teljes vagy részáramú hígítórendszer DT hígítóalagútjából a PSP részecske-mintavevő szondán és a PTT részecske-átvezető csövön keresztül. A minta áthalad a részecske-mintavevő szűrőket befogadó FH szűrőtartó(ko)n. A mintaáramot az FC3 áramlásszabályozó szabályozza. EFC elektronikus áramláskiegyenlítő (13. ábra) alkalmazása esetén a hígított kipufogógáz-áram szolgál az FC3 vezérlő jeleként.

15.   ábra

Hígítórendszer (csak teljes áramú rendszerhez)

Image

A hígított kipufogógáz-minta a teljes áramú hígítórendszer DT hígítóalagútjából a PSP részecske-mintavevő szondán és a PTT részecskeátvezető csövön keresztül az SDT másodlagos hígítóalagútba jut, ahol még egyszer hígításra kerül. Ezután a minta áthalad a részecske-mintavevő szűrőket befogadó FH szűrőtartó(ko)n. A hígítólevegő árama általában állandó, míg a minta áramát az FC3 áramlásszabályozó szabályozza. EFC elektronikus áramláskiegyenlítő (13. ábra) alkalmazása esetén a hígított kipufogógáz teljes árama szolgál az FC3 vezérlő jeleként.

—   PTT: részecskeátvezető cső (14. és 15. ábra)

A részecskeátvezető cső nem lehet hosszabb 1 020 mm-nél, és a lehető legrövidebbnek kell lennie.

A méretek az alábbiakra vonatkoznak:

| — | a részmintavételes részáramú hígítórendszer és a teljes áramú egyszeres hígítású rendszer esetében a szonda csúcsától a szűrőtartóig, |
| --- | --- |

—

a részmintavételes részáramú hígítórendszer és a teljes áramú egyszeres hígítású rendszer esetében a szonda csúcsától a szűrőtartóig,

| — | a teljes mintavételes részáramú hígítórendszer esetében a hígítóalagút végétől a szűrőtartóig, |
| --- | --- |

—

a teljes mintavételes részáramú hígítórendszer esetében a hígítóalagút végétől a szűrőtartóig,

| — | a teljes áramú kétszeres hígítású rendszer esetében a szonda csúcsától a másodlagos hígítóalagútig. |
| --- | --- |

—

a teljes áramú kétszeres hígítású rendszer esetében a szonda csúcsától a másodlagos hígítóalagútig.

Az átvezető cső(nek):

| — | közvetlen fűtéssel vagy a hígító levegő előfűtésével legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

—

közvetlen fűtéssel vagy a hígító levegő előfűtésével legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba,

| — | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

—

lehet hőszigetelése.

—   SDT: másodlagos hígítóalagút (15. ábra)

A másodlagos hígítóalagút átmérőjének legalább 75 mm-nek kell lennie, és az alagútnak elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kétszeresen hígított minta tartózkodási ideje legalább 0,25 s legyen. Az FH elsődleges szűrőtartó nem lehet 300 mm-nél távolabb az SDT másodlagos hígító alagút kilépő nyílásától.

A másodlagos hígítóalagút(nak):

| — | közvetlen fűtéssel vagy a hígító levegő előfűtésével legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

—

közvetlen fűtéssel vagy a hígító levegő előfűtésével legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba,

| — | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

—

lehet hőszigetelése.

—   FH: szűrőtartó(k) (14. és 15. ábra)

Az elsődleges és a kiegészítő szűrőkhöz egy szűrőház vagy külön-külön szűrőházak használhatók. A 4A. melléklet 1. függeléke 1.5.1.3. szakaszának követelményeit teljesíteni kell.

A szűrőtartó(k)(nak):

| — | közvetlen fűtéssel vagy a hígító levegő előfűtésével legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető(k), feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325K (52 °C) értéket, |
| --- | --- |

—

közvetlen fűtéssel vagy a hígító levegő előfűtésével legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető(k), feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325K (52 °C) értéket,

| — | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

—

lehet hőszigetelése.

—   P: mintavevő szivattyú (14. és 15. ábra)

A részecske-mintavevő szivattyúnak elég messze kell lennie az alagúttól ahhoz, hogy a belépő gáz hőmérséklete állandó (±3 K) maradjon, ha az áramlást nem korrigálja FC3 áramlásszabályozó.

—   DP: hígítólevegő-szivattyú (15. ábra) (csak teljes áramú, kétszeres hígítású rendszer esetében)

A hígítólevegő-szivattyút úgy kell elhelyezni, hogy a másodlagos hígítólevegő hőmérséklete 298 K (25 °C) ± 5 K legyen.

—   FC3: áramlásszabályozó (14. és 15. ábra)

Ha nincs más lehetőség, áramlásszabályozót kell használni a részecskeminta áramának a minta útvonalán előforduló hőmérséklet- és ellennyomás-változások miatti kiegyenlítésére. EFC: elektronikus áramláskiegyenlítő (lásd a 13. ábrát) használata esetén szükség van áramlásszabályzóra.

—   FM3: áramlásmérő készülék (14. és 15. ábra) (részecskeminta-áram)

A gázmérő vagy áramlásmérő készüléknek elég messze kell lennie a mintavevő szivattyútól ahhoz, hogy a belépő gáz hőmérséklete állandó (±3 K) maradjon, ha az áramlást nem korrigálja FC3 áramlásszabályozó.

—   FM4: áramlásmérő készülék (15. ábra) (hígítólevegő, csak teljes áramú, kétszeres hígítású rendszer esetében)

A gázmérő vagy áramlásmérő készüléket úgy kell elhelyezni, hogy a belépő gáz hőmérséklete 298 K (25 °C) ± 5 K maradjon.

—   BV: gömbszelep (nem kötelező)

A gömbszelep átmérőjének legalább akkorának kell lennie, mint a mintavevő cső belső átmérője, kapcsolási idejének pedig 0,5 s-nál rövidebbnek kell lennie.

Megjegyzés: Ha a PSP szonda, a PTT részecske-átvezető cső, az SDT másodlagos hígító alagút és az FH szűrőtartó közelében a környezeti hőmérséklet 239 K (20 °C) alatt van, ügyelni kell arra, hogy ne vesszenek el részecskék azáltal, hogy lerakódnak ezek hideg falára. Ezért ajánlatos ezeket az alkatrészeket a megfelelő helyeken megadott határokon belül fűteni és/vagy hőszigetelni. Az is ajánlatos, hogy a szűrő felületének hőmérséklete a mintavétel alatt ne legyen alacsonyabb, mint 293 K (20 °C).

Nagy motorterhelések esetén a fenti alkatrészeket kíméletes módon, például keringető ventilátorral hűteni lehet, feltéve, hogy a hűtőközeg hőmérséklete legalább 293 K (20 °C).

---

(1)  A 4–12. ábra a részáramú hígítórendszerek számos típusát bemutatja, amelyek rendszerint az állandósult állapotú vizsgálatra (NRSC) használhatók. Az átmeneti vizsgálatok nagyon merev korlátozásai miatt azonban csak a 4A. melléklet 1. függelék 2.4. szakaszában (A részáramú hígítórendszer specifikációi) hivatkozott összes követelmény teljesítésére képes részleges áramlású hígítórendszerek (4–12. ábra) fogadhatók el az átmeneti vizsgálatra (NRTC).

---

4B. MELLÉKLET

Eljárás a mezőgazdasági és erdészeti traktorokba, valamint nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt kompressziós gyújtású motorok szennyezőanyag-kibocsátásának vizsgálatára

1.   FENNTARTVA

2.   FENNTARTVA

3.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, JELÖLÉSEK ÉS RÖVIDÍTÉSEK

3.1.   Fogalommeghatározások

Lásd ezen előírás 2.1. szakaszát.

3.2.   Általános jelölések (1)

| Jelölés | Mértékegység | Kifejezés |
| --- | --- | --- |
| a
  0 | — | a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja |
| a
  1 | — | a regressziós egyenes meredeksége |
| α
  sp | rad/s2 | a motorfordulatszám deriváltja a kijelölt ponton |
| A/Fst | — | sztöchiometrikus levegő-tüzelőanyag arány |
| c | ppm, térfogatszázalék | koncentráció (μmol/mol = ppm-ben is) |
| D | — | hígítási tényező |
| d | m | átmérő |
| E | százalék | átalakítás hatásfoka |
| e | g/kWh | fékpadi fajlagos kibocsátás alapértéke |
| egas | g/kWh | a gáznemű összetevők fajlagos kibocsátása |
| ePM | g/kWh | részecskék fajlagos kibocsátása |
| ew | g/kWh | súlyozott fajlagos kibocsátás |
| F | | Az F-próba statisztikai jellemzői |
| F | — | a regenerálás gyakorisága, azon vizsgálatok hányadaként kifejezve, amelyek során bekövetkezik a regenerálás |
| f
  a | — | laboratóriumi légköri tényező |
| k
  r | — | multiplikatív regenerálási tényező |
| k
  Dr | — | lefelé módosító korrekciós tényező |
| k
  Ur | — | felfelé módosító korrekciós tényező |
| λ | — | levegőfelesleg-tényező |
| L | — | nyomaték százalékos értéke |
| M
  a | g/mol | a beszívott levegő móltömege |
| M
  e | g/mol | a kipufogógáz móltömege |
| M
  gas | g/mol | a gáznemű összetevők móltömege |
| m | kg | tömeg |
| m
  gas | g | a gáznemű kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban |
| m
  PM | g | a szilárd kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban |
| n | min–1 | a motor fordulatszáma |
| n
  hi | min–1 | magas motorfordulatszám |
| n
  lo | min–1 | alacsony motorfordulatszám |
| P | kW | teljesítmény |
| P
  max | kW | a vizsgálati fordulatszámon, vizsgálati feltételek mellett megfigyelt vagy a (gyártó által megadott) névleges teljesítmény |
| P
  AUX | kW | a vizsgálat céljából felszerelt segédberendezések által felvett teljesítmény |
| p | kPa | nyomás |
| p
  a | kPa | száraz légköri nyomás |
| PF | százalék | penetrációs hányad |
| q
  maw | kg/s | a beszívott levegő tömegárama nedves alapon |
| q
  mdw | kg/s | a hígítólevegő tömegárama nedves alapon |
| q
  mdew | kg/s | a hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| q
  mew | kg/s | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| q
  mf | kg/s | a tüzelőanyag tömegárama |
| q
  mp | kg/s | a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama |
| qV | m3/s | térfogatáram |
| RF | — | választényező |
| r
  d | — | hígítási arány |
| r
  2 | — | determinációs együttható |
| ρ | kg/m3 | sűrűség |
| σ | — | szórás |
| S | kW | a teljesítménymérő motorfékpad beállítása |
| SEE | — | az x alapján becsült y értékek szórása (SEE) |
| T | °C | hőmérséklet |
| T
  a | K | abszolút hőmérséklet |
| T | N·m | a motor nyomatéka |
| T
  sp | N·m | az „sp“ kijelölt ponton előírt nyomaték |
| u | — | a kipufogógáz-összetevő sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány |
| t | s | idő |
| Δt | s | időintervallum |
| t
  10 | s | az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 10 %-ának megjelenése között eltelt idő |
| t
  50 | s | az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 50 %-ának megjelenése között eltelt idő |
| t
  90 | s | az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 90 %-ának megjelenése között eltelt idő |
| V | m3 | volumen |
| W | kWh | munka |
| y | | általános változó |
| | | számtani közép |

Jelölés

Mértékegység

Kifejezés

a
  0

—

a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja

a
  1

—

a regressziós egyenes meredeksége

α
  sp

rad/s2

a motorfordulatszám deriváltja a kijelölt ponton

A/Fst

—

sztöchiometrikus levegő-tüzelőanyag arány

c

ppm, térfogatszázalék

koncentráció (μmol/mol = ppm-ben is)

D

—

hígítási tényező

d

m

átmérő

E

százalék

átalakítás hatásfoka

e

g/kWh

fékpadi fajlagos kibocsátás alapértéke

egas

g/kWh

a gáznemű összetevők fajlagos kibocsátása

ePM

g/kWh

részecskék fajlagos kibocsátása

ew

g/kWh

súlyozott fajlagos kibocsátás

F

Az F-próba statisztikai jellemzői

F

—

a regenerálás gyakorisága, azon vizsgálatok hányadaként kifejezve, amelyek során bekövetkezik a regenerálás

f
  a

—

laboratóriumi légköri tényező

k
  r

—

multiplikatív regenerálási tényező

k
  Dr

—

lefelé módosító korrekciós tényező

k
  Ur

—

felfelé módosító korrekciós tényező

λ

—

levegőfelesleg-tényező

L

—

nyomaték százalékos értéke

M
  a

g/mol

a beszívott levegő móltömege

M
  e

g/mol

a kipufogógáz móltömege

M
  gas

g/mol

a gáznemű összetevők móltömege

m

kg

tömeg

m
  gas

g

a gáznemű kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban

m
  PM

g

a szilárd kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban

n

min–1

a motor fordulatszáma

n
  hi

min–1

magas motorfordulatszám

n
  lo

min–1

alacsony motorfordulatszám

P

kW

teljesítmény

P
  max

kW

a vizsgálati fordulatszámon, vizsgálati feltételek mellett megfigyelt vagy a (gyártó által megadott) névleges teljesítmény

P
  AUX

kW

a vizsgálat céljából felszerelt segédberendezések által felvett teljesítmény

p

kPa

nyomás

p
  a

kPa

száraz légköri nyomás

PF

százalék

penetrációs hányad

q
  maw

kg/s

a beszívott levegő tömegárama nedves alapon

q
  mdw

kg/s

a hígítólevegő tömegárama nedves alapon

q
  mdew

kg/s

a hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon

q
  mew

kg/s

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon

q
  mf

kg/s

a tüzelőanyag tömegárama

q
  mp

kg/s

a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama

qV

m3/s

térfogatáram

RF

—

választényező

r
  d

—

hígítási arány

r
  2

—

determinációs együttható

ρ

kg/m3

sűrűség

σ

—

szórás

S

kW

a teljesítménymérő motorfékpad beállítása

SEE

—

az x alapján becsült y értékek szórása (SEE)

T

°C

hőmérséklet

T
  a

K

abszolút hőmérséklet

T

N·m

a motor nyomatéka

T
  sp

N·m

az „sp“ kijelölt ponton előírt nyomaték

u

—

a kipufogógáz-összetevő sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány

t

s

idő

Δt

s

időintervallum

t
  10

s

az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 10 %-ának megjelenése között eltelt idő

t
  50

s

az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 50 %-ának megjelenése között eltelt idő

t
  90

s

az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 90 %-ának megjelenése között eltelt idő

V

m3

volumen

W

kWh

munka

y

általános változó

Formula

számtani közép

3.3.   Alsó indexek

| abs | abszolút mennyiség |
| --- | --- |
| act | tényleges mennyiség |
| air | levegőmennyiség |
| amb | környezeti mennyiség |
| atm | légköri mennyiség |
| cor | korrigált mennyiség |
| CFV | kritikus áramlású Venturi-cső |
| denorm | visszaszámított mennyiség |
| dry | száraz mennyiség |
| exp | várható mennyiség |
| filter | részecske-mintavevő szűrő |
| i | pillanatnyi mérés (pl. 1 Hz) |
| i | egy sorozat egyedi eleme |
| idle | alapjárati állapot |
| in | bemenő mennyiség |
| leak | szivárgás mennyisége |
| max | legnagyobb (csúcs-) érték |
| meas | mért mennyiség |
| min | legkisebb érték |
| mix | a levegő móltömege |
| out | kimenő mennyiség |
| PDP | térfogat-kiszorításos szivattyú |
| ref | referenciamennyiség |
| SSV | hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső |
| total | összmennyiség |
| uncor | nem korrigált mennyiség |
| vac | mennyiség vákuumban |
| weight | kalibrálósúly |
| wet | nedves mennyiség |

abs

abszolút mennyiség

act

tényleges mennyiség

air

levegőmennyiség

amb

környezeti mennyiség

atm

légköri mennyiség

cor

korrigált mennyiség

CFV

kritikus áramlású Venturi-cső

denorm

visszaszámított mennyiség

dry

száraz mennyiség

exp

várható mennyiség

filter

részecske-mintavevő szűrő

i

pillanatnyi mérés (pl. 1 Hz)

i

egy sorozat egyedi eleme

idle

alapjárati állapot

in

bemenő mennyiség

leak

szivárgás mennyisége

max

legnagyobb (csúcs-) érték

meas

mért mennyiség

min

legkisebb érték

mix

a levegő móltömege

out

kimenő mennyiség

PDP

térfogat-kiszorításos szivattyú

ref

referenciamennyiség

SSV

hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső

total

összmennyiség

uncor

nem korrigált mennyiség

vac

mennyiség vákuumban

weight

kalibrálósúly

wet

nedves mennyiség

3.4.   A kémiai összetevőkre vonatkozó jelölések és rövidítések (amelyek alsó indexben is szerepelnek)

Lásd ezen előírás 2.2.2. szakaszát.

3.5.   Rövidítések

Lásd ezen előírás 2.2.3. szakaszát.

4.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

A motorrendszert úgy kell megtervezni, gyártani és összeszerelni, hogy az megfelelhessen ezen előírás rendelkezéseinek. A gyártónak olyan műszaki intézkedéseket kell tennie, hogy azok ennek az előírásnak megfelelően, a motor hasznos élettartama alatt, szokásos használati körülmények között biztosítsák az említett kibocsátások hatékony korlátozását. Ehhez a motoroknak a 6. szakaszban előírt vizsgálati feltételek és a 7. szakaszban előírt vizsgálati eljárás szerint végrehajtott vizsgálat során meg kell felelniük az 5. szakaszban előírt teljesítménykövetelményeknek.

5.   TELJESÍTMÉNYKÖVETELMÉNYEK

5.1.   Általános követelmények

5.1.1.   Fenntartva (2)

5.1.2.   Gáznemű és szilárd szennyezőanyag-kibocsátások

A szennyező anyagok a következők:

| a) | nitrogén-oxidok, NOx; |
| --- | --- |

a)

nitrogén-oxidok, NOx;

| b) | szénhidrogének, amelyek a következő módon fejezhetők ki:






  i. | összes szénhidrogén, HC vagy THC; |
| --- | --- | --- |

b)

szénhidrogének, amelyek a következő módon fejezhetők ki:

i.

összes szénhidrogén, HC vagy THC;

| ii. | nem metán szénhidrogének, NMHC; |
| --- | --- |

ii.

nem metán szénhidrogének, NMHC;

| c) | részecskék, PM; |
| --- | --- |

c)

részecskék, PM;

| d) | szén-monoxid, CO. |
| --- | --- |

d)

szén-monoxid, CO.

A motor gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátásának mért értékei a motor fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátásai gramm/kilowattórában (g/kWh). Megfelelő átváltással más mértékegységrendszerek is alkalmazhatók.

A kibocsátásokat a 7. szakaszban leírt (állandósult állapotú és/vagy tranziens) ciklusokban kell meghatározni. A mérőrendszernek a 9. szakaszban leírt mérőberendezésekkel teljesítenie kell a 8. szakaszban kalibrálási és teljesítményellenőrzési előírásokat.

A típusjóváhagyó hatóság más rendszereket vagy gázelemző készülékeket is jóváhagyhat, ha megállapítást nyert, hogy azok az 5.3.1. szakasz szerint egyenértékű eredményeket adnak.

5.1.3.   A mérőrendszerek egyenértékűsége

A rendszerek egyenértékűségének megállapítását a szóban forgó rendszer és e melléklet egyik rendszere közötti, hét (vagy több) mintapárral végzett korrelációs vizsgálatra kell alapozni.

A „mért értékek” kifejezés az adott ciklusban mért súlyozott kibocsátásokat jelenti. A korrelációs vizsgálatokat ugyanabban a laboratóriumban, ugyanabban a mérőállásban, és ugyanazon a motoron kell elvégezni, lehetőleg egyidejűleg. A mintapárokkal a fenti körülmények között (laboratóriumi mérőállás és motor) kapott átlagok egyenértékűségét a 4B. melléklet A.2. függelékében leírt módon F vizsgálattal és t vizsgálati statisztikai jellemzővel kell meghatározni. A kiugró értékeket az ISO 5725 szabvány szerint kell meghatározni, és ki kell őket zárni a vizsgálatból. A korrelációs vizsgálathoz használt rendszereket jóvá kell hagyatni a típusjóváhagyó hatósággal.

5.2.   Fenntartva

6.   VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

6.1.   Laboratóriumi vizsgálati feltételek

Meg kell mérni a motor által beszívott levegő Kelvinben kifejezett T
  a abszolút hőmérsékletét és a kPa-ban kifejezett p
  s száraz légköri nyomást, és a következő rendelkezések szerint meg kell határozni az f
  a paramétert. A különálló szívócsőrendszerekkel rendelkező többhengeres motorok, például a V motorok esetében a különálló rendszerek átlaghőmérsékletét kell venni. Az f
  a paraméternek szerepelnie kell a vizsgálati jegyzőkönyvben. A vizsgálati eredmények jobb ismételhetősége és reprodukálhatósága érdekében ajánlott, hogy az f
  a paraméter értéke 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07 legyen.

Atmoszférikus szívású és mechanikus feltöltésű motorok:

| | (6-1) |
| --- | --- |

Formula

(6-1)

Turbófeltöltésű motorok a beszívott levegő hűtésével vagy anélkül:

| | (6-2) |
| --- | --- |

Formula

(6-2)

A beszívott levegőnek a motor részei előtt mért hőmérsékletét (25 ± 5) °C fokon kell tartani.

Ehhez a következők használhatók:

| a) | egy közös légkörinyomás-mérő, amennyiben a beszívott levegőt kezelő berendezés a közös légköri nyomás ±1 kPa-os tartományán belül tartja a környezeti nyomást, amelyben a motor vizsgálatára sor kerül; |
| --- | --- |

a)

egy közös légkörinyomás-mérő, amennyiben a beszívott levegőt kezelő berendezés a közös légköri nyomás ±1 kPa-os tartományán belül tartja a környezeti nyomást, amelyben a motor vizsgálatára sor kerül;

| b) | egy közös páratartalom-mérő a beszívott levegőhöz, amennyiben a beszívott levegőt kezelő berendezés a közös páratartalom-mérés ±0,5 °C-os tartományán belül tartja a harmatpontot, amelyen a motor vizsgálatára sor kerül. |
| --- | --- |

b)

egy közös páratartalom-mérő a beszívott levegőhöz, amennyiben a beszívott levegőt kezelő berendezés a közös páratartalom-mérés ±0,5 °C-os tartományán belül tartja a harmatpontot, amelyen a motor vizsgálatára sor kerül.

6.2.   Feltöltőlevegő-hűtésű motorok

| a) | A gyártott motorok használatban lévő berendezésének megfelelő levegőbeszívási összkapacitással rendelkező feltöltőlevegő-hűtőrendszert kell használni. Laboratóriumi feltöltőlevegő-hűtőrendszert kell tervezni annak érdekében, hogy csak minimális mennyiségű kondenzátum gyűljön össze. Az összegyűlt kondenzátumot le kell engedni, és a kibocsátásvizsgálat előtt minden lefolyót teljesen le kell zárni. A lefolyókat a kibocsátásvizsgálat alatt zárva kell tartani. A hűtőközeg következő állapotértékeit kell fenntartani:






  i. | A hűtőközeg hőmérsékletét a vizsgálat alatt mindvégig legalább 20 °C-on kell tartani a feltöltőlevegő-hűtő bemeneti nyílásánál; |
| --- | --- | --- |

a)

A gyártott motorok használatban lévő berendezésének megfelelő levegőbeszívási összkapacitással rendelkező feltöltőlevegő-hűtőrendszert kell használni. Laboratóriumi feltöltőlevegő-hűtőrendszert kell tervezni annak érdekében, hogy csak minimális mennyiségű kondenzátum gyűljön össze. Az összegyűlt kondenzátumot le kell engedni, és a kibocsátásvizsgálat előtt minden lefolyót teljesen le kell zárni. A lefolyókat a kibocsátásvizsgálat alatt zárva kell tartani. A hűtőközeg következő állapotértékeit kell fenntartani:

i.

A hűtőközeg hőmérsékletét a vizsgálat alatt mindvégig legalább 20 °C-on kell tartani a feltöltőlevegő-hűtő bemeneti nyílásánál;

| ii. | A motor gyártó által meghatározott állapotértékei esetén a hűtőközeg áramlási sebességét úgy kell beállítani, hogy a levegő hőmérséklete a feltöltőlevegő-hűtő kimenete után a gyártó által megadott érték ± 5 °C legyen. A levegőkimenet hőmérsékletét a gyártó által meghatározott helyen kell mérni. A teljes vizsgálat alatt a hűtőközeg áramlási sebessége szempontjából kijelölt ugyanazon pontot kell használni. Ha a motor gyártója nem határozza meg a motor állapotértékeit vagy a feltöltőlevegő-hűtő kimenő levegője azoknak megfelelő hőmérsékletértékeit, a hűtőközeg áramlási sebességét a legnagyobb motorteljesítménynek megfelelően kell beállítani, hogy a feltöltőlevegő-hűtő kimenő levegője a rendes használatnak megfelelő hőmérsékletet érhessen el; |
| --- | --- |

ii.

A motor gyártó által meghatározott állapotértékei esetén a hűtőközeg áramlási sebességét úgy kell beállítani, hogy a levegő hőmérséklete a feltöltőlevegő-hűtő kimenete után a gyártó által megadott érték ± 5 °C legyen. A levegőkimenet hőmérsékletét a gyártó által meghatározott helyen kell mérni. A teljes vizsgálat alatt a hűtőközeg áramlási sebessége szempontjából kijelölt ugyanazon pontot kell használni. Ha a motor gyártója nem határozza meg a motor állapotértékeit vagy a feltöltőlevegő-hűtő kimenő levegője azoknak megfelelő hőmérsékletértékeit, a hűtőközeg áramlási sebességét a legnagyobb motorteljesítménynek megfelelően kell beállítani, hogy a feltöltőlevegő-hűtő kimenő levegője a rendes használatnak megfelelő hőmérsékletet érhessen el;

| iii. | Amennyiben a motor gyártója nyomáscsökkenési határértéket ad meg a feltöltőlevegő-hűtőrendszerhez, gondoskodni kell arról, hogy a feltöltőlevegő-hűtőrendszerben a gyártó által meghatározott motorállapot-értékek mellett bekövetkező nyomáscsökkenés a gyártó által megadott határértékek között legyen. A nyomáscsökkenést a gyártó által meghatározott helyeken kell mérni. |
| --- | --- |

iii.

Amennyiben a motor gyártója nyomáscsökkenési határértéket ad meg a feltöltőlevegő-hűtőrendszerhez, gondoskodni kell arról, hogy a feltöltőlevegő-hűtőrendszerben a gyártó által meghatározott motorállapot-értékek mellett bekövetkező nyomáscsökkenés a gyártó által megadott határértékek között legyen. A nyomáscsökkenést a gyártó által meghatározott helyeken kell mérni.

| b) | A cél az, hogy a használat közbeni működésre jellemző kibocsátási eredmények szülessenek. Ha a helyes műszaki gyakorlat szerint az ebben a szakaszban előírt követelmények eredményeként a vizsgálat nem lenne reprezentatív (például a beszívott levegő túl lenne hűtve), akkor a jellemzőbb eredmények érdekében körültekintőbben kijelölt pontokat és meghatározott beállításokat is lehet alkalmazni a feltöltőlevegő nyomáscsökkenése, a hűtőfolyadék hőmérséklete és áramlási sebessége tekintetében. |
| --- | --- |

b)

A cél az, hogy a használat közbeni működésre jellemző kibocsátási eredmények szülessenek. Ha a helyes műszaki gyakorlat szerint az ebben a szakaszban előírt követelmények eredményeként a vizsgálat nem lenne reprezentatív (például a beszívott levegő túl lenne hűtve), akkor a jellemzőbb eredmények érdekében körültekintőbben kijelölt pontokat és meghatározott beállításokat is lehet alkalmazni a feltöltőlevegő nyomáscsökkenése, a hűtőfolyadék hőmérséklete és áramlási sebessége tekintetében.

6.3.   Motorteljesítmény

6.3.1.   A kibocsátásmérés alapja

A fajlagos kibocsátás mérésének alapja a korrigálás nélküli teljesítmény.

6.3.2.   Felszerelendő segédberendezések

A vizsgálathoz a motor működéséhez szükséges segédberendezéseket a 7. melléklet előírásai szerint fel kell szerelni a próbapadra.

6.3.3.   Eltávolítandó segédberendezések

Egyes, a motorra felszerelhető segédberendezéseket, amelyek meghatározása a gép működésével függ össze, a vizsgálathoz el kell távolítani.

Amennyiben a segédberendezéseket nem lehet eltávolítani, meg lehet határozni az általuk terheletlen állapotban felvett teljesítményt, és azt hozzá lehet adni a motorteljesítmény mért értékéhez (lásd a g megjegyzést a 7. melléklet táblázatában). Ha ez az érték nagyobb, mint a vizsgálati fordulatszámon mért legnagyobb teljesítmény 3 százaléka, akkor azt a típusjóváhagyó hatóság igazolhatja. A segédberendezések által felvett teljesítménnyel módosítani kell a beállított értékeket és ki kell számolni a motor által a ciklus alatt végzett munkát.

6.4.   A motor által beszívott levegő

6.4.1.   Bevezetés

A motorra szerelt levegőbevezető rendszert kell használni vagy egy olyat, amely megfelel egy használatban lévő jellemző összeállításnak. Ez magában foglalja a feltöltőlevegő-hűtő rendszert és a kipufogógáz-visszavezetési rendszert.

6.4.2.   A beszívott levegő korlátozása

Olyan, motorra szerelt levegőbevezető rendszert vagy a vizsgálati laboratórium olyan rendszerét kell alkalmazni, amely a gyártó által a névleges fordulatszámra és teljes terhelésre, tiszta levegőszűrő mellett megadott legnagyobb érték ±300 Pa nyomástartományon belül tartja a levegőbeszívást. A szűkítés statikus nyomáskülönbségét a gyártó által meghatározott helyen, valamint a fordulatszám és a nyomaték kijelölt pontjain kell mérni. Ha a gyártó nem határoz meg egy adott helyet, a nyomást a turbófeltöltőnek vagy a kipufogógáz-visszavezető rendszernek a levegőbevezető rendszerhez való csatlakozása előtt kell mérni. Ha a gyártó nem határoz meg fordulatszám- és nyomatékpontokat, a nyomást a motor legnagyobb teljesítményén kell megmérni.

6.5.   A motor kipufogórendszere

A motorra szerelt kipufogórendszert kell használni vagy egy olyat, amely megfelel egy használatban lévő jellemző összeállításnak. Utókezelő berendezések esetében a kipufogószűkítést a gyártó határozza meg az utókezelési feltételek (érlelési/öregedési és regenerációs/töltési szint) szerint. A kipufogórendszernek meg kell felelnie a 9.3. szakaszban a kipufogógázból történő mintavételre megadott követelményeknek. Olyan motorkipufogó-rendszert vagy a vizsgálati laboratórium olyan rendszerét kell alkalmazni, amely a gyártó által megadott fordulatszámhoz és nyomatékhoz tartozó legnagyobb kipufogószűkítés 80–100 százalékos tartományában tartja a kipufogórendszer statikus ellennyomását. Ha a maximális fojtás 5 kPa vagy annál kevesebb, a kijelölt pont nem térhet el 1,0 kPa-nál nagyobb mértékben a maximumtól. Ha a gyártó nem határoz meg fordulatszám- és nyomatékpontokat, a nyomást a motor legnagyobb teljesítményén kell megmérni.

6.6.   Kipufogógáz-utókezelő rendszerrel felszerelt motor

Ha a motor fel van szerelve kipufogógáz-utókezelő rendszerrel, akkor a kipufogócső átmérőjének az utókezelőt tartalmazó kibővülő csőszakasz előtt legalább négy csőátmérőnyi hosszon ugyanakkorának kell lennie, mint a gépjárműbe szerelt állapotban. A kipufogó-gyűjtőcső karimája vagy a turbófeltöltő nyomócsonkja és a kipufogógáz-utókezelő közötti távolságnak ugyanakkorának kell lennie, mint a gépjárműbe szerelt állapotban, vagy a gyártó által megadott határok közé kell esnie. A kipufogórendszer ellennyomásának vagy fojtásának szintén a fenti a feltételeknek kell megfelelnie, és megengedett ezek szeleppel történő beállítása. Az utókezelő házát a mérés nélküli menetekhez és a motor jelleggörbéjének felvételéhez ki lehet szerelni, és helyettesíteni lehet egy hasonló házzal, amelyben inaktív katalizátortartó van.

A vizsgálati ciklusban mért károsanyag-kibocsátásnak jellemzőnek kell lennie a tényleges használat közbeni károsanyag-kibocsátásra. Reagens használatát igénylő kipufogógáz-utókezelő rendszerrel felszerelt motor esetében a vizsgálathoz használt összes reagensnek meg kell felelnie a gyártó által megadott előírásoknak.

A 6.6.2. szakaszban leírt időszakos (nem gyakori) regenerálású utókezelő rendszerrel felszerelt motorok esetében a mért kibocsátásokat helyesbíteni kell a regenerálások figyelembevétele céljából. Ilyen esetben az átlagos kibocsátás a regenerálás gyakoriságától is függ, mivel a vizsgálatok egy része a regenerálás közben történik. A 6.6.1. szakasz szerinti folyamatos regenerálású utókezelő rendszereknél nincs szükség egyedi mérési eljárásra.

6.6.1.   Folyamatos regenerálás

Folyamatos regenerálást alkalmazó kipufogógáz-utókezelő rendszer esetében a kibocsátásokat akkor kell mérni, amikor az utókezelő rendszer már stabilizálódott, hogy a kibocsátási viselkedés ismételhető legyen. A regenerálásnak a melegindítással történő, nem közúti átmeneti állapotú (tranziens) ciklust végrehajtó (non-road transient cycle, NRTC) vizsgálat vagy az átmeneteket is magában foglaló vizsgálati ciklust végrehajtó (Ramped Modal Cycle, RMC) vizsgálat során legalább egyszer meg kell történnie, és a gyártónak meg kell adnia azokat a szokásos feltételeket, amelyek között megtörténik a regenerálás (kormosodás, hőmérséklet, kipufogórendszer ellennyomása stb.). A regeneráció folyamatos jellegének bizonyítására legalább három melegindítással történő NRTC-vizsgálatot vagy RMC-vizsgálatot kell elvégezni. A melegindítással történő NRTC-vizsgálat esetében a motort fel kell melegíteni a 7.8.2.1. szakaszban leírtak szerint, melegen kell tartani a 7.4.2. szakaszban leírtak szerint, és el kell végezni az első melegindítással történő NRTC-vizsgálatot. Az ezt követő melegindítással történő NRTC-vizsgálatok a 7.4.2. szakaszban leírtak szerint végzett melegen tartás után indíthatók el. A vizsgálatok alatt fel kell jegyezni a kipufogógáz hőmérsékletét és nyomását (az utókezelő rendszer előtti és utáni hőmérséklet, a kipufogórendszer ellennyomása stb.). Az utókezelő rendszer akkor tekinthető elfogadhatónak, ha a gyártó által megadott feltételek a vizsgálat alatt megfelelő ideig fennállnak, és a mért kibocsátások szórása nem haladja meg a ±25 % vagy 0,005 g/kWh közül a nagyobbat. Ha a kipufogógáz-utókezelő rendszernek van olyan biztonsági üzemmódja, amely át tud kapcsolni időszakos (nem gyakori) regenerációra, akkor azt a 6.6.2. szakasznak megfelelően kell ellenőrizni. Ebben az egyedi esetben a vonatkozó kibocsátási határértékeket túl lehet lépni, és nem kerülnek be a súlyozásba.

6.6.2.   Időszakos (nem gyakori) regenerálás

Ez a rendelkezés csak azokra a kibocsátáscsökkentővel felszerelt motorokra vonatkozik, amelyek időszakos regeneráláson esnek át. Ezt az eljárást nem lehet alkalmazni a különálló üzemmódokból álló ciklusban üzemeltetett motorok esetében.

A kibocsátásokat stabilizálódott utókezelő rendszerrel, legalább három melegindítással történő NRTC-vizsgálat vagy RMC-vizsgálat során kell mérni, amelyek közül egy során bekövetkezik regenerálás, kettő során viszont nem. A regenerálásnak az NRTC-vizsgálat vagy RMC-vizsgálat során legalább egyszer meg kell történnie. Ha a regenerálás tovább tart egy NRTC- vagy RMC-vizsgálat idejénél, NRTC- vagy RMC-vizsgálatokat kell végezni egymás után, és a kibocsátásokat folyamatosan mérni kell anélkül, hogy leállítanák a motort, amíg a regenerálás be nem fejeződik, és ki kell számítani a vizsgálatok átlagát. Ha a regenerálás bármelyik vizsgálat során befejeződik, akkor a vizsgálatot teljes egészében le kell folytatni. A motor fel lehet szerelve a regenerálást letiltó vagy engedélyező kapcsolóval, feltéve, hogy ez a művelet nincs hatással az eredeti motorkalibrálásra.

A gyártónak meg kell adnia azokat a szokásos feltételeket, amelyek között a regenerálás megtörténik (koromterhelés, hőmérséklet, kipufogórendszer ellennyomása stb.). A gyártónak meg kell továbbá adnia a regenerálás gyakoriságát, azon vizsgálatok számával kifejezve, amelyek során bekövetkezik a regenerálás. A gyakoriság meghatározására szolgáló pontos eljárást a jóváhagyó hatóságnak a helyes műszaki gyakorlat alapján jóvá kell hagynia.

A regenerációs vizsgálathoz a gyártónak gondoskodnia kell egy terhelésnek már kitett utókezelő rendszerről. Regenerálás nem történhet ebben a motorkondicionálási szakaszban. További lehetőségként a gyártó melegindításos NRTC- vagy RMC-vizsgálatokat végezhet egymás után, hogy terhelés alá helyezze az utókezelő rendszert. A kibocsátást nem kell minden vizsgálat során mérni.

A regenerálási szakaszok közötti átlagos fajlagos kibocsátásokat közelítőleg egyenlő távolságra lévő több, melegindításos NRTC- vagy RMC-vizsgálat eredményének számtani középértékéből kell meghatározni. Legalább egy melegindításos NRTC- vagy RMC-vizsgálatot el kell végezni a regenerációs vizsgálat előtt, ahhoz a lehető legközelebbi időpontban, egy melegindításos NRTC- vagy RMC-vizsgálatot pedig közvetlenül utána.

A regenerációs vizsgálat során a regeneráció észleléséhez szükséges minden adatot fel kell jegyezni (CO-kibocsátás vagy NOx-kibocsátás, az utókezelő rendszer előtti és utáni hőmérséklet, a kipufogórendszer ellennyomása stb.). A regenerálási folyamat alatt előfordulhat az előírt kibocsátási határértékek túllépése. A vizsgálati eljárás elvi felépítése a 6.1. ábrán látható.

6.1.   ábra

Időszakos (nem gyakori) regenerálási rendszer n számú méréssel és nr számú regenerálás alatti méréssel

Image

A melegindítással összefüggő Formula átlagos fajlagos kibocsátást [g/kWh] a következőképpen kell súlyozni (lásd a 6.1. ábrát):

| | (6-3) |
| --- | --- |

Formula

(6-3)

ahol:

| n | = | azon vizsgálatok száma, amelyek alatt nem következik be regenerálás, |
| --- | --- | --- |
| nr | = | azon vizsgálatok száma, amelyek alatt regenerálás történik (legalább egy vizsgálat), |
| | = | olyan, vizsgálat során bekövetkező átlagos fajlagos kibocsátás, amely alatt nem történik regenerálás [g/kWh], |
| | = | olyan, vizsgálat során bekövetkező átlagos fajlagos kibocsátás, amely alatt regenerálás történik [g/kWh]. |

n

=

azon vizsgálatok száma, amelyek alatt nem következik be regenerálás,

nr

=

azon vizsgálatok száma, amelyek alatt regenerálás történik (legalább egy vizsgálat),

Formula

=

olyan, vizsgálat során bekövetkező átlagos fajlagos kibocsátás, amely alatt nem történik regenerálás [g/kWh],

Formula

=

olyan, vizsgálat során bekövetkező átlagos fajlagos kibocsátás, amely alatt regenerálás történik [g/kWh].

A gyártó választásának megfelelően és a helyes műszaki gyakorlat alapján az átlagos kibocsátást kifejező k
  r regenerálási korrekciós tényező multiplikatív vagy additív módszerrel számítható a következő módon:

| | Multiplikatív:








  (felfelé módosító korrekciós tényező) | (6-4a) |
| --- | --- | --- |
| (lefelé módosító korrekciós tényező) | (6-4b) |

Multiplikatív:

Formula

(6-4a)

Formula

(6-4b)

| | Additív:








  (felfelé módosító korrekciós tényező) | (6-5) |
| --- | --- | --- |
| (lefelé módosító korrekciós tényező) | (6-6) |

Additív:

Formula

(6-5)

Formula

(6-6)

A felfelé módosító korrekciós tényezőkkel meg kell szorozni vagy növelni kell a mért kibocsátási értékeket minden olyan vizsgálat esetében, amely alatt nem történik regenerálás. A lefelé módosító korrekciós tényezőkkel meg kell szorozni vagy növelni kell a mért kibocsátási értékeket minden olyan vizsgálat esetében, amely alatt regenerálás történik. A regenerálás bekövetkezését oly módon kell azonosítani, hogy valamennyi vizsgálat során azonnal nyilvánvaló legyen. Amennyiben nem lehet regenerálást azonosítani, a felfelé módosító korrekciós tényezőt kell alkalmazni.

A 4B. mellékletnek a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás kiszámításáról szóló A.7–8. függeléke tekintetében a regenerálási korrekciós tényező:

| a) | alkalmazandó a súlyozott NRTC-vizsgálat és RMC-vizsgálatok eredményeinek esetében; |
| --- | --- |

a)

alkalmazandó a súlyozott NRTC-vizsgálat és RMC-vizsgálatok eredményeinek esetében;

| b) | alkalmazható az RMC-vizsgálatok és a hidegindításos NRTC-vizsgálatok esetében, ha a ciklus alatt regenerálás történik; |
| --- | --- |

b)

alkalmazható az RMC-vizsgálatok és a hidegindításos NRTC-vizsgálatok esetében, ha a ciklus alatt regenerálás történik;

| c) | kiterjeszthető ugyanazon motorcsalád többi motorjára is; |
| --- | --- |

c)

kiterjeszthető ugyanazon motorcsalád többi motorjára is;

| d) | kiterjeszthető más olyan motorcsaládokra is, melyek ugyanolyan utókezelő rendszert használnak, ha ezt a típusjóváhagyó hatóság a gyártó által szolgáltatott, a kibocsátások hasonlóságát alátámasztó műszaki információk alapján előzetesen jóváhagyja. |
| --- | --- |

d)

kiterjeszthető más olyan motorcsaládokra is, melyek ugyanolyan utókezelő rendszert használnak, ha ezt a típusjóváhagyó hatóság a gyártó által szolgáltatott, a kibocsátások hasonlóságát alátámasztó műszaki információk alapján előzetesen jóváhagyja.

A következő lehetőségeket kell fontolóra venni:

| a) | a gyártó dönthet úgy, hogy egy vagy több motorcsalád (vagy összeállítás) esetében mellőzi a korrekciós tényezőket, mivel a regenerálás hatása kicsi, vagy mert a gyakorlatban nehezen meghatározható, hogy mikor történik a regenerálás. Ezekben az esetekben nem kell korrekciós tényezőt alkalmazni, és a gyártó felelős a kibocsátási határértékek betartásáért valamennyi vizsgálat során, függetlenül attól, hogy történik-e regenerálás vagy sem; |
| --- | --- |

a)

a gyártó dönthet úgy, hogy egy vagy több motorcsalád (vagy összeállítás) esetében mellőzi a korrekciós tényezőket, mivel a regenerálás hatása kicsi, vagy mert a gyakorlatban nehezen meghatározható, hogy mikor történik a regenerálás. Ezekben az esetekben nem kell korrekciós tényezőt alkalmazni, és a gyártó felelős a kibocsátási határértékek betartásáért valamennyi vizsgálat során, függetlenül attól, hogy történik-e regenerálás vagy sem;

| b) | a gyártó kérésére a típusjóváhagyó vagy tanúsító hatóság az a) pontban leírtaktól eltérő módon is figyelembe veheti a regenerálásokat. Ez a lehetőség azonban csak nagyon ritkán előforduló eseményekre vonatkozik, amelyek esetében nem célszerű alkalmazni az a) pontban leírt korrekciós tényezőket. |
| --- | --- |

b)

a gyártó kérésére a típusjóváhagyó vagy tanúsító hatóság az a) pontban leírtaktól eltérő módon is figyelembe veheti a regenerálásokat. Ez a lehetőség azonban csak nagyon ritkán előforduló eseményekre vonatkozik, amelyek esetében nem célszerű alkalmazni az a) pontban leírt korrekciós tényezőket.

6.7.   Hűtőrendszer

Olyan motorhűtő rendszert kell alkalmazni, amelynek elég nagy a teljesítménye ahhoz, hogy a gyártó által előírt szokásos üzemi hőmérsékleten tudja tartani a motort, beleértve a beszívott levegő, olaj, hűtőközeg, blokk és fej hőmérsékletét. Laboratóriumi kiegészítő hűtőket és ventilátorokat lehet használni.

6.8.   Kenőolaj

A gyártó határozza meg a kenőolajat, amelynek kereskedelmi fogalomban kapható olajnak kell lennie; a vizsgálat során használt kenőolaj specifikációját fel kell jegyezni, és csatolni kell a vizsgálati eredményekhez.

6.9.   A referencia-tüzelőanyagra vonatkozó előírások

A referencia-tüzelőanyagra vonatkozó előírásokat a 6. melléklet 3. táblázata tartalmazza.

A tüzelőanyag hőmérsékletének meg kell felelnie a gyártó ajánlásainak. A tüzelőanyag hőmérsékletét a tüzelőanyag-befecskendező szivattyú bemeneténél kell mérni, vagy a gyártó által meghatározott helyen, és a mérés helyét fel kell jegyezni.

6.10.   A forgattyúsházból származó kibocsátások

A forgattyúsházból semmiféle kibocsátás nem kerülhet közvetlenül a környezeti levegőbe, a következők kivételével: a levegőbevezetéshez turbófeltöltővel, szivattyúval, ventilátorral vagy feltöltőkompresszorral felszerelt motorok a forgattyúsházból bocsáthatnak ki gázokat a környezeti levegőbe, ha azokat valamennyi kibocsátásmérés során (fizikailag vagy matematikailag) hozzáadják a kipufogógáz-kibocsátáshoz. Az ezzel a kivétellel élő gyártóknak úgy kell beszerelniük a motorokat, hogy a forgattyúsházból származó kibocsátást a mintavevő rendszerbe lehessen irányítani. E szakasz alkalmazásában a forgattyúsházból származó és a teljes folyamat során a kipufogógáz-utókezelő rendszer előtt a kipufogógázba kerülő kibocsátások nem tekintendők közvetlenül a környezeti levegőbe jutó kibocsátásoknak.

A nyitott forgattyúsházból származó kibocsátásokat kibocsátásmérési célból a következőképpen kell a kipufogórendszerbe irányítani:

| a) | a csöveknek sima fallal kell rendelkezniük, elektromosan vezetőnek kell lenniük, és nem léphetnek reakcióba a forgattyúsházból származó kibocsátásokkal. A csöveknek a lehető legrövidebbnek kell lenniük; |
| --- | --- |

a)

a csöveknek sima fallal kell rendelkezniük, elektromosan vezetőnek kell lenniük, és nem léphetnek reakcióba a forgattyúsházból származó kibocsátásokkal. A csöveknek a lehető legrövidebbnek kell lenniük;

| b) | a forgattyúsház csövezésében a lehető legkevesebb hajlatnak kell lennie, a feltétlenül szükséges hajlatok sugarát pedig a lehető legnagyobbra kell alakítani; |
| --- | --- |

b)

a forgattyúsház csövezésében a lehető legkevesebb hajlatnak kell lennie, a feltétlenül szükséges hajlatok sugarát pedig a lehető legnagyobbra kell alakítani;

| c) | a laboratóriumi forgattyúsház kipufogó csövezésének teljesítenie kell a gyártónak a forgattyúsház ellennyomására vonatkozó előírásait; |
| --- | --- |

c)

a laboratóriumi forgattyúsház kipufogó csövezésének teljesítenie kell a gyártónak a forgattyúsház ellennyomására vonatkozó előírásait;

| d) | a forgattyúsház kipufogócsövezése és a hígítatlan kipufogógáz találkozási pontjának az esetleges utókezelő rendszer után, az esetleges kipufogószűkítés után, illetve kellő távolságra a mintavevő szondák előtt kell elhelyezkednie, így biztosítva, hogy a mintavétel előtt teljes legyen a keveredés. A forgattyúsház kipufogóba vezetett csövezésének be kell nyúlnia a kipufogógáz szabad áramlásába a határfelületi hatás elkerülése és a keveredés elősegítése érdekében. A forgattyúsház kipufogócsövezésének kivezetése a hígítatlan kipufogógázhoz képest bármely irányba nézhet. |
| --- | --- |

d)

a forgattyúsház kipufogócsövezése és a hígítatlan kipufogógáz találkozási pontjának az esetleges utókezelő rendszer után, az esetleges kipufogószűkítés után, illetve kellő távolságra a mintavevő szondák előtt kell elhelyezkednie, így biztosítva, hogy a mintavétel előtt teljes legyen a keveredés. A forgattyúsház kipufogóba vezetett csövezésének be kell nyúlnia a kipufogógáz szabad áramlásába a határfelületi hatás elkerülése és a keveredés elősegítése érdekében. A forgattyúsház kipufogócsövezésének kivezetése a hígítatlan kipufogógázhoz képest bármely irányba nézhet.

7.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK

7.1.   Bevezetés

Ez a szakasz a vizsgált motorok fékmunkára vonatkoztatott fajlagos gáznemű és szilárd szennyezőanyag-kibocsátásának meghatározására szolgáló módszert írja le. A vizsgált motornak a motorcsalád 5.2. szakasz szerinti alapmotornak kell lennie.

Egy laboratóriumi kibocsátásvizsgálat során a kibocsátásokat és egyéb paramétereket kell mérni az e mellékletben ismertetett vizsgálati ciklusokban. A 4B. melléklet a következő szempontokra tér ki:

| a) | a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások mérésére szolgáló laboratóriumi összeállítás (7.2. szakasz); |
| --- | --- |

a)

a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások mérésére szolgáló laboratóriumi összeállítás (7.2. szakasz);

| b) | a vizsgálat előtti és utáni ellenőrzési eljárások (7.3. szakasz); |
| --- | --- |

b)

a vizsgálat előtti és utáni ellenőrzési eljárások (7.3. szakasz);

| c) | a vizsgálati ciklusok (7.4. szakasz); |
| --- | --- |

c)

a vizsgálati ciklusok (7.4. szakasz);

| d) | az általános vizsgálati program (7.5. szakasz); |
| --- | --- |

d)

az általános vizsgálati program (7.5. szakasz);

| e) | a motor jelleggörbéjének felvétele (7.6. szakasz); |
| --- | --- |

e)

a motor jelleggörbéjének felvétele (7.6. szakasz);

| f) | a vizsgálati ciklus előállítása (7.7. szakasz); |
| --- | --- |

f)

a vizsgálati ciklus előállítása (7.7. szakasz);

| g) | a vizsgálati ciklusok konkrét végrehajtási eljárása (7.8. szakasz). |
| --- | --- |

g)

a vizsgálati ciklusok konkrét végrehajtási eljárása (7.8. szakasz).

7.2.   A kibocsátásmérés elve

A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás méréséhez a motort a 7.4. szakaszban meghatározott vizsgálati ciklusokban kell üzemeltetni. A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás méréséhez meg kell határozni a kipufogógázban lévő szennyezőanyagok (HC, NMHC, CO, NOx és PM) tömegét és a motor megfelelő munkáját.

7.2.1.   Az összetevő tömege

Az egyes összetevők összmennyiségét a következő módszerek segítségével kell meghatározni a vonatkozó vizsgálati ciklus során:

7.2.1.1.   Folyamatos mintavétel

Folyamatos mintavétel esetén az összetevők koncentrációját folyamatosan mérik a hígítatlan vagy hígított kipufogógázban. Az adott összetevő áramának meghatározásához ezt a koncentrációt meg kell szorozni a (hígítatlan vagy hígított) kipufogógáz kibocsátási mintavételi ponton érvényes áramlási sebességével. Az összetevő kibocsátását a vizsgálat tartama alatt folyamatosan összegezni kell. Az összeg jelenti a kibocsátott összetevő teljes tömegét.

7.2.1.2.   Szakaszos mintavétel

Szakaszos mintavétel esetén folyamatosan kivonnak egy mintát a hígítatlan vagy hígított kipufogógázból, és azt későbbi mérések céljából tárolják. A kivont mintának arányosnak kell lennie a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz áramlási sebességével. Szakaszos mintavételnek tekintendő például a hígított gáznemű kibocsátások zsákban vagy a részecskék (PM) szűrőn való összegyűjtése. A kibocsátás kiszámításának módszere elvben a következő: a szakaszos mintavételek koncentrációját meg kell szorozni azon kipufogógáz teljes tömegével vagy (hígítatlan vagy hígított) tömegáramával, amelyből a vizsgálati ciklus során kivonták. A szorzat a kibocsátott összetevő teljes tömegét vagy tömegáramát jelenti. A részecskék (PM) koncentrációjának kiszámításához az arányosan kivont kipufogógázból a szűrőre lerakódó részecskék (PM) mennyiségét el kell osztani a megszűrt kipufogógáz mennyiségével.

7.2.1.3.   Kombinált mintavétel

A folyamatos és a szakaszos mintavétel bármilyen kombinációja megengedett (pl. a részecskék szakaszos mintavétele és a gáznemű kibocsátások folyamatos mintavétele).

A következő ábra a kibocsátások mérésére szolgáló vizsgálati eljárások két szempontját szemlélteti: a berendezések mintavevő vezetékei a hígítatlan és a hígított kipufogógázban, valamint a szennyezőanyag-kibocsátások kiszámításához szükséges műveletek az állandósult állapotú és a tranziens ciklusokban (7.1. ábra).

7.1.   ábra

A kibocsátásmérésre szolgáló vizsgálati eljárások

Image

Megjegyzés a 7.1. ábrához: A „részáramú részecske-mintavétel” kifejezés részáramú hígítást jelent, amelyben csak a hígítatlan kipufogógázból vesznek mintát állandó vagy változó hígítási arány mellett.

7.2.2.   A munka meghatározása

A vizsgálati ciklus során a munkát úgy kell meghatározni, hogy a fordulatszám- és nyomatékértékeket összeszorozva ki kell számítani a motorteljesítmény pillanatnyi értékeit. A teljes munka meghatározásához integrálni kell a vizsgálati ciklus alatti motorteljesítmény-értékeket.

7.3.   Ellenőrzés és kalibrálás

7.3.1.   Vizsgálat előtti eljárások

7.3.1.1.   Előkondicionálás

Stabil feltételek elérése érdekében a vizsgálati program elindítása előtt a 7.3. és a 7.4. szakasz szerint el kell végezni a mintavevő rendszer és a motor előkondicionálását. A 7.4.2. szakasz külön felhívja a figyelmet arra, hogy a hidegindításos tranziens vizsgálathoz előkondicionálást kell végezni a motor lehűtése érdekében.

7.3.1.2.   A szénhidrogén-szennyeződés ellenőrzése

Ha feltételezhető, hogy a kipufogógáz-mérő rendszer lényeges mértékben szénhidrogénnel szennyezett, a szénhidrogén-szennyeződés nullázógázzal ellenőrizhető, majd az eltérés helyesbíthető. Amennyiben ellenőrizni kell a mérőrendszer és a háttérszénhidrogén-rendszer szennyezettségének mértékét, az ellenőrzést az egyes vizsgálati ciklusok elindítása előtti 8 órán belül el kell végezni. Az értékeket fel kell jegyezni a későbbi korrekcióhoz. Ezen ellenőrzés előtt el kell végezni a szivárgásvizsgálatot, és kalibrálni kell a lángionizációs érzékelős gázelemző készüléket.

7.3.1.3.   A mérőberendezések előkészítése mintavételhez

A kibocsátásból való mintavétel megkezdése előtt az alábbi lépéseket kell végrehajtani:

| a) | a kibocsátásból való mintavétel előtt 8 órával a 8.1.8.7. szakaszban leírtak szerint szivárgásvizsgálatot kell végezni; |
| --- | --- |

a)

a kibocsátásból való mintavétel előtt 8 órával a 8.1.8.7. szakaszban leírtak szerint szivárgásvizsgálatot kell végezni;

| b) | szakaszos mintavétel esetén tiszta tárolóeszközöket kell csatlakoztatni, például légüres zsákokat vagy olyan szűrőket, amelyeknek megmérték a tárasúlyát; |
| --- | --- |

b)

szakaszos mintavétel esetén tiszta tárolóeszközöket kell csatlakoztatni, például légüres zsákokat vagy olyan szűrőket, amelyeknek megmérték a tárasúlyát;

| c) | minden mérőberendezést a gyártó utasításainak és a műszaki szempontoknak megfelelően kell elindítani; |
| --- | --- |

c)

minden mérőberendezést a gyártó utasításainak és a műszaki szempontoknak megfelelően kell elindítani;

| d) | el kell indítani a hígítórendszereket, a mintavevő szivattyúkat, a hűtőventilátorokat és az adatgyűjtő rendszert; |
| --- | --- |

d)

el kell indítani a hígítórendszereket, a mintavevő szivattyúkat, a hűtőventilátorokat és az adatgyűjtő rendszert;

| e) | a kívánt szinteknek megfelelően be kell állítani a mintaáramokat, szükség esetén kerülő alkalmazásával; |
| --- | --- |

e)

a kívánt szinteknek megfelelően be kell állítani a mintaáramokat, szükség esetén kerülő alkalmazásával;

| f) | a mintavevő rendszer hőcserélőit elő kell melegíteni vagy előre le kell hűteni a vizsgálatokra meghatározott üzemi hőmérsékleti tartományukra; |
| --- | --- |

f)

a mintavevő rendszer hőcserélőit elő kell melegíteni vagy előre le kell hűteni a vizsgálatokra meghatározott üzemi hőmérsékleti tartományukra;

| g) | a fűtött vagy hűtött alkatrészeket, például mintavevő vezetékeket, szűrőket, hűtőket és szivattyúkat hagyni kell, hogy üzemi hőmérsékletükön stabilizálódjanak; |
| --- | --- |

g)

a fűtött vagy hűtött alkatrészeket, például mintavevő vezetékeket, szűrőket, hűtőket és szivattyúkat hagyni kell, hogy üzemi hőmérsékletükön stabilizálódjanak;

| h) | a kipufogógáz-hígító rendszer áramlását legalább 10 perccel a vizsgálati program elindítása előtt be kell kapcsolni; |
| --- | --- |

h)

a kipufogógáz-hígító rendszer áramlását legalább 10 perccel a vizsgálati program elindítása előtt be kell kapcsolni;

| i) | el kell végezni a gázelemző készülékek kalibrálását és a folyamatos gázelemző készülékek nullázását a következő, 7.3.1.4. szakaszban meghatározott eljárás szerint; |
| --- | --- |

i)

el kell végezni a gázelemző készülékek kalibrálását és a folyamatos gázelemző készülékek nullázását a következő, 7.3.1.4. szakaszban meghatározott eljárás szerint;

| j) | a vizsgálati időszakok elkezdése előtt az elektronikus számlálókat nullázni kell, vagy vissza kell állítani. |
| --- | --- |

j)

a vizsgálati időszakok elkezdése előtt az elektronikus számlálókat nullázni kell, vagy vissza kell állítani.

7.3.1.4.   A gázelemző-készülékek kalibrálása

Megfelelően kell megválasztani a gázelemző készülékek tartományait. Az automatikus és a kézi tartományváltóval ellátott kibocsátáselemző készülékek használata egyaránt megengedett. RMC-vizsgálatok és NRTC-vizsgálatok alatt, valamint a különálló üzemmódokból álló vizsgálatok végén, a gáznemű kibocsátásból való mintavétel ideje alatt a kibocsátáselemző készülékek tartományát nem szabad átkapcsolni. Ezenkívül a vizsgálati ciklus során nem kapcsolható át a gázelemző készülékek analóg műveleti erősítőjének (erősítőinek) erősítési tényezője sem.

Valamennyi folyamatos gázelemző készüléket olyan, a nemzetközi etalonnak megfelelő gázok felhasználásával kell nullázni, illetve mérési tartománya tekintetében kalibrálni, amelyek eleget tesznek a 9.5.1. szakaszban leírt követelményeknek. A lángionizációs érzékelős gázelemző készülékek mérési tartományát egyes szénszámhoz (C
  1) kell beállítani.

7.3.1.5.   A részecskeszűrő előkondicionálása és tárasúlyának megmérése

A részecskeszűrő előkondicionálásához és tárasúlyának megméréséhez a 8.2.3. szakaszban leírt eljárásokat kell követni.

7.3.2.   Vizsgálat utáni eljárások

A kibocsátásból való mintavétel befejezése után az alábbi lépéseket kell végrehajtani:

7.3.2.1.   Az arányos mintavétel ellenőrzése

Bármely arányos szakaszos mintavételnél, például zsákos mintáknál vagy részecskemintáknál, meg kell bizonyosodni arról, hogy az arányos mintavételre valóban a 8.2.1. szakaszban leírtak szerint került sor. Az egyszűrős módszerhez és a különálló állandósult üzemállapotú vizsgálati ciklushoz ki kell számítani a tényleges részecskesúlyozási tényezőt. A 8.2.1. szakaszban foglalt követelményeket nem teljesítő minták nem érvényesek.

7.3.2.2.   A részecskék (PM) vizsgálat utáni kondicionálása és mérése

A használt részecskeminta-szűrőket fedett vagy zárt tartályokba kell helyezni, vagy a szűrőtartókat le kell zárni a mintavevő szűrők környezeti szennyeződések elleni védelme érdekében. Az így védett használt szűrőt vissza kell vinni a részecskeszűrő-kondicionáló kamrába vagy helyiségbe. Ezután a részecskeminta-szűrőket a 8.2.4. szakaszban leírtak szerint kondicionálni kell és meg kell mérni a tömegüket. (A részecskeszűrő utólagos kondicionálására és teljes tömegének mérésére irányuló eljárások).

7.3.2.3.   Szakaszosan mintavételezett gáznemű szennyező anyagok elemzése

A lehető leghamarabb el kell végezni az alábbiakat:

| a) | minden szakaszos gázelemző készüléket legkésőbb a vizsgálati ciklus befejezése után 30 perccel, vagy ha célszerű, a melegen tartás folyamán le kell nullázni, és mérési tartománya tekintetében kalibrálni kell, annak ellenőrzése érdekében, hogy a gázelemző készülékek továbbra is stabilak-e; |
| --- | --- |

a)

minden szakaszos gázelemző készüléket legkésőbb a vizsgálati ciklus befejezése után 30 perccel, vagy ha célszerű, a melegen tartás folyamán le kell nullázni, és mérési tartománya tekintetében kalibrálni kell, annak ellenőrzése érdekében, hogy a gázelemző készülékek továbbra is stabilak-e;

| b) | a hagyományos, gáznemű zsákos mintákat legkésőbb a melegindítással történő vizsgálati ciklus befejezése után 30 perccel vagy a melegen tartás folyamán elemezni kell; |
| --- | --- |

b)

a hagyományos, gáznemű zsákos mintákat legkésőbb a melegindítással történő vizsgálati ciklus befejezése után 30 perccel vagy a melegen tartás folyamán elemezni kell;

| c) | a háttér-koncentráció meghatározásához használatos mintákat legkésőbb a melegindítással történő vizsgálati ciklus befejezése után 60 perccel elemezni kell. |
| --- | --- |

c)

a háttér-koncentráció meghatározásához használatos mintákat legkésőbb a melegindítással történő vizsgálati ciklus befejezése után 60 perccel elemezni kell.

7.3.2.4.   Az eltolódás ellenőrzése

A kipufogógázok mennyiségének meghatározása után a következőképpen ellenőrizni kell az eltolódást:

| a) | a szakaszos és a folyamatos gázelemző készülékek esetében a gázelemző készülék nullázógázzal való stabilizálása után fel kell jegyezni a gázelemző készülék középértékét. A stabilizálódási időbe beletartozhat a gázminta elemzőkészülékből való kiszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is; |
| --- | --- |

a)

a szakaszos és a folyamatos gázelemző készülékek esetében a gázelemző készülék nullázógázzal való stabilizálása után fel kell jegyezni a gázelemző készülék középértékét. A stabilizálódási időbe beletartozhat a gázminta elemzőkészülékből való kiszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is;

| b) | a gázelemző készülék mérésitartomány-kalibráló gázzal való stabilizálása után fel kell jegyezni a gázelemző készülék középértékét. A stabilizálódási időbe beletartozhat a gázminta elemzőkészülékből való kiszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is; |
| --- | --- |

b)

a gázelemző készülék mérésitartomány-kalibráló gázzal való stabilizálása után fel kell jegyezni a gázelemző készülék középértékét. A stabilizálódási időbe beletartozhat a gázminta elemzőkészülékből való kiszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is;

| c) | ezeket az adatokat kell használni a hitelesítéshez és az eltolódás 8.2.2. szakaszban leírt korrigálásához. |
| --- | --- |

c)

ezeket az adatokat kell használni a hitelesítéshez és az eltolódás 8.2.2. szakaszban leírt korrigálásához.

7.4.   Vizsgálati ciklusok

A következő vizsgálati ciklusok alkalmazandók:

| a) | változtatható fordulatszámú motorok esetében a 8 üzemmódból álló vizsgálati ciklus vagy a megfelelő, átmeneteket is magában foglaló ciklus és az NRTC tranziens ciklus az 5. melléklet szerint; |
| --- | --- |

a)

változtatható fordulatszámú motorok esetében a 8 üzemmódból álló vizsgálati ciklus vagy a megfelelő, átmeneteket is magában foglaló ciklus és az NRTC tranziens ciklus az 5. melléklet szerint;

| b) | állandó fordulatszámú motorok esetében az 5 üzemmódból álló vizsgálati ciklus vagy a megfelelő, átmeneteket is magában foglaló ciklus az 5. melléklet szerint. |
| --- | --- |

b)

állandó fordulatszámú motorok esetében az 5 üzemmódból álló vizsgálati ciklus vagy a megfelelő, átmeneteket is magában foglaló ciklus az 5. melléklet szerint.

7.4.1.   Állandósult üzemállapotú vizsgálati ciklusok

Az 5. melléklet meghatározása szerint az állandósult üzemállapotú vizsgálati ciklusok olyan különálló üzemmódok (működési pontok) sorozatai, amelyekben minden egyes működési ponthoz egy adott fordulatszám és egy adott nyomaték tartozik. Egy állandósult üzemállapotú vizsgálati ciklusban a méréseket a gyártó előírásainak megfelelően felmelegített és üzemelő motorral kell elvégezni. Amint az a következő szakaszokban olvasható, egy állandósult üzemállapotú vizsgálati ciklus különálló vizsgálati ciklusként és átmeneteket is magában foglaló vizsgálati ciklusként egyaránt végrehajtható.

7.4.1.1.   Állandósult üzemállapotú, különálló vizsgálati ciklusok

Az állandósult üzemállapotú, 8 különálló üzemmódból álló vizsgálati ciklus nyolc különböző fordulatszámú és terhelésű üzemmódból áll (minden egyes üzemmódhoz súlyozási tényező tartozik), amelyek a változó fordulatszámú motorok jellemző üzemi tartományainak felelnek meg. A ciklus az 5. mellékletben látható.

Az állandósult üzemállapotú, 5 különálló, állandó fordulatszámú üzemmódból álló vizsgálati ciklus öt különböző terhelésű üzemmódból áll (minden egyes üzemmódhoz súlyozási tényező tartozik), mind névleges fordulatszámon végrehajtva, amelyek az állandó fordulatszámú motorok jellemző üzemi tartományainak felelnek meg. A ciklus az 5. mellékletben látható.

7.4.1.2.   Állandósult üzemállapotú, átmeneteket magukban foglaló vizsgálati ciklusok

Az átmeneteket is magukban foglaló vizsgálati ciklusok (RMC) olyan melegindításos ciklusok, amelyek során a kibocsátásokat azt követően kezdik el mérni, hogy a motort a 7.8.2.1. szakaszban leírtak szerint beindították, az felmelegedett és üzemel. Az RMC vizsgálati ciklus során a próbapad vezérlőegysége folyamatosan ellenőrzi a motort. Az RMC vizsgálati ciklus során folyamatosan mérni kell a gáznemű és szilárd kibocsátásokat és mintát kell belőlük venni ugyanúgy, mint egy tranziens ciklus alatt.

Az 5 üzemmódból álló mérési ciklus esetében az RMC-ciklus ugyanazokból az üzemmódokból áll – ugyanolyan sorrendben –, mint a vonatkozó különálló állandósult üzemállapotok szerint végzett vizsgálati ciklus. A 8 üzemmódból álló mérési ciklus esetében az RMC-ciklus eggyel több üzemmódot foglal magában (osztott üresjárati üzemmód) és a sorrend sem egyezik meg a vonatkozó különálló, állandósult üzemállapotok szerint végzett ciklus sorrendjével, az utókezelő szélsőséges hőmérsékletváltozásainak elkerülése érdekében. Az üzemmódok hosszát úgy kell megválasztani, hogy megfeleljenek a vonatkozó különálló, állandósult állapotok szerint végzett vizsgálati ciklus súlyozási tényezőinek. A két üzemmód közötti motorfordulatszám- és terhelésváltozást lineárisan kell vezérelni 20 ± 1 másodperc alatt. Az üzemmódváltás ideje az új üzemmódhoz tartozik (az első üzemmód esetében is).

7.4.2.   Tranziens vizsgálati ciklus (NRTC)

A nem közúti tranziens ciklust (NRTC) az 5. függelék írja le mint olyan műveletsort, amely normált fordulatszám- és nyomatékértékek másodpercenként változó sorozatából áll. Ahhoz, hogy el lehessen végezni a vizsgálatot a mérőállásban, a normált értékeket a motor jelleggörbéjéről leolvasott konkrét fordulatszám- és nyomatékértékek alapján át kell számítani a vizsgált motor megfelelő referenciaértékeire. Ez a művelet a visszaszámítás, az így kialakított vizsgálati ciklus pedig a vizsgált motor referencia NRTC vizsgálati ciklusa (lásd a 7.7.2. szakaszt).

Az NRTC motorfékpadi ciklus menetének grafikus megjelenítése az 5. mellékletben látható.

A tranziens vizsgálati ciklust kétszer kell végrehajtani (lásd a 7.8.3. szakaszt):

| a) | hidegindítással, miután a motor és az utókezelő rendszerek szobahőmérsékletre hűltek a motor természetes lehűlése után, vagy hidegindítással, kényszerhűtés, valamint azt követően, hogy a motor, a hűtőközeg és az olaj, az utókezelő rendszerek és minden motorvezérlő eszköz 20 és 30 °C között stabilizálódott. A hidegindítás utáni kibocsátások mérését a hideg motor elindításával egyidejűleg meg kell kezdeni; |
| --- | --- |

a)

hidegindítással, miután a motor és az utókezelő rendszerek szobahőmérsékletre hűltek a motor természetes lehűlése után, vagy hidegindítással, kényszerhűtés, valamint azt követően, hogy a motor, a hűtőközeg és az olaj, az utókezelő rendszerek és minden motorvezérlő eszköz 20 és 30 °C között stabilizálódott. A hidegindítás utáni kibocsátások mérését a hideg motor elindításával egyidejűleg meg kell kezdeni;

| b) | melegen tartás – A motort a hidegindításos szakasz befejezése után azonnal, 20 ± 1 perces melegen tartással elő kell készíteni a melegindításhoz; |
| --- | --- |

b)

melegen tartás – A motort a hidegindításos szakasz befejezése után azonnal, 20 ± 1 perces melegen tartással elő kell készíteni a melegindításhoz;

| c) | a melegen tartás után azonnal el kell kezdeni a melegindítást a motor megforgatásával. A kapcsolási jelcsúcsok elkerülése érdekében a melegen tartás vége előtt legalább 10 másodperccel be kell kapcsolni a gázelemző készülékeket. A kibocsátások mérését a melegindításos szakasz elindításával párhuzamosan, a motor megforgatását is beleértve, el kell kezdeni.
  A g/kWh-ban kifejezett, fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátásokat az ebben a szakaszban leírt eljárások szerint kell meghatározni mind a hideg-, mind a melegindításos ciklus esetében. Az összetett súlyozott kibocsátások kiszámításánál a hidegindításos eredményeket 10 %-os, a melegindításos eredményeket 90 %-os súllyal kell figyelembe venni, a 4B. melléklet A.7–A.8. függelékeiben szereplő részletes leírás szerint. |
| --- | --- |

c)

a melegen tartás után azonnal el kell kezdeni a melegindítást a motor megforgatásával. A kapcsolási jelcsúcsok elkerülése érdekében a melegen tartás vége előtt legalább 10 másodperccel be kell kapcsolni a gázelemző készülékeket. A kibocsátások mérését a melegindításos szakasz elindításával párhuzamosan, a motor megforgatását is beleértve, el kell kezdeni.

A g/kWh-ban kifejezett, fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátásokat az ebben a szakaszban leírt eljárások szerint kell meghatározni mind a hideg-, mind a melegindításos ciklus esetében. Az összetett súlyozott kibocsátások kiszámításánál a hidegindításos eredményeket 10 %-os, a melegindításos eredményeket 90 %-os súllyal kell figyelembe venni, a 4B. melléklet A.7–A.8. függelékeiben szereplő részletes leírás szerint.

7.5.   Általános vizsgálati program

A motor kibocsátásainak méréséhez az alábbi lépéseket kell végrehajtani:

| a) | a vizsgált motor vizsgálati fordulatszámát és vizsgálati terhelését (állandó fordulatszámú motorok esetében) a legnagyobb nyomaték mérésével, illetve (változó fordulatszámú motorok esetében) a legnagyobb nyomatékot a motor fordulatszámának függvényben ábrázoló görbe alapján kell meghatározni; |
| --- | --- |

a)

a vizsgált motor vizsgálati fordulatszámát és vizsgálati terhelését (állandó fordulatszámú motorok esetében) a legnagyobb nyomaték mérésével, illetve (változó fordulatszámú motorok esetében) a legnagyobb nyomatékot a motor fordulatszámának függvényben ábrázoló görbe alapján kell meghatározni;

| b) | a normált vizsgálati ciklusokat vissza kell számítani – a 7.5. szakasz előző, a) pontjában már említett – (állandó fordulatszámú motorok esetében) a nyomaték, illetve (változó fordulatszámú motorok esetében) a fordulatszám és a nyomaték alapján. |
| --- | --- |

b)

a normált vizsgálati ciklusokat vissza kell számítani – a 7.5. szakasz előző, a) pontjában már említett – (állandó fordulatszámú motorok esetében) a nyomaték, illetve (változó fordulatszámú motorok esetében) a fordulatszám és a nyomaték alapján.

| c) | a motort, a berendezéseket és a mérőműszereket előre elő kell készíteni a következő kibocsátási vizsgálathoz vagy vizsgálatsorozathoz (hideg- és melegindításos ciklushoz); |
| --- | --- |

c)

a motort, a berendezéseket és a mérőműszereket előre elő kell készíteni a következő kibocsátási vizsgálathoz vagy vizsgálatsorozathoz (hideg- és melegindításos ciklushoz);

| d) | a vizsgálatot megelőző eljárások végrehajtásával ellenőrizni kell egyes berendezések és gázelemző készülékek megfelelő működését. Minden gázelemző készüléket kalibrálni kell. Minden vizsgálat előtti adatot fel kell jegyezni; |
| --- | --- |

d)

a vizsgálatot megelőző eljárások végrehajtásával ellenőrizni kell egyes berendezések és gázelemző készülékek megfelelő működését. Minden gázelemző készüléket kalibrálni kell. Minden vizsgálat előtti adatot fel kell jegyezni;

| e) | a motort a vizsgálat elején el kell indítani (NRTC-ciklus) vagy folyamatosan üzemeltetni kell (állandósult állapotú ciklus), és ezzel egy időben el kell indítani a mintavevő rendszereket; |
| --- | --- |

e)

a motort a vizsgálat elején el kell indítani (NRTC-ciklus) vagy folyamatosan üzemeltetni kell (állandósult állapotú ciklus), és ezzel egy időben el kell indítani a mintavevő rendszereket;

| f) | a kibocsátásokat és egyéb előírt paramétereket mérni kell és fel kell jegyezni a mintavétel ideje alatt (az NRTC-ciklus és az állandósult üzemállapotú, átmeneteket magukban foglaló vizsgálati ciklusok esetében) az egész vizsgálati ciklus alatt; |
| --- | --- |

f)

a kibocsátásokat és egyéb előírt paramétereket mérni kell és fel kell jegyezni a mintavétel ideje alatt (az NRTC-ciklus és az állandósult üzemállapotú, átmeneteket magukban foglaló vizsgálati ciklusok esetében) az egész vizsgálati ciklus alatt;

| g) | a vizsgálatot követő eljárások végrehajtásával ellenőrizni kell egyes berendezések és gázelemző készülékek megfelelő működését; |
| --- | --- |

g)

a vizsgálatot követő eljárások végrehajtásával ellenőrizni kell egyes berendezések és gázelemző készülékek megfelelő működését;

| h) | a részecskeszűrő(ke)t előkondicionálni kell, meg kell mérni (üres súly), terhelni kell, újra kondicionálni kell, ismét meg kell mérni (megnövekedett tömeg), majd a mintákat értékelni kell a vizsgálatot megelőző (7.3.1.5. szakasz) és a vizsgálatot követő eljárások (7.3.2.2. szakasz) szerint. |
| --- | --- |

h)

a részecskeszűrő(ke)t előkondicionálni kell, meg kell mérni (üres súly), terhelni kell, újra kondicionálni kell, ismét meg kell mérni (megnövekedett tömeg), majd a mintákat értékelni kell a vizsgálatot megelőző (7.3.1.5. szakasz) és a vizsgálatot követő eljárások (7.3.2.2. szakasz) szerint.

| i) | A kibocsátási vizsgálat eredményeit értékelni kell. |
| --- | --- |

i)

A kibocsátási vizsgálat eredményeit értékelni kell.

A következő ábra áttekintést nyújt arról, hogy milyen eljárásokat kell végrehajtani, ha a nem közúti mozgó gépekre és berendezésekre vonatkozó vizsgálati ciklusokat a motorok kipufogógáz-kibocsátásának mérésével együtt hajtják végre.

7.3.   ábra

Vizsgálati program

Image

7.5.1.   A motor elindítása és újraindítása

7.5.1.1.   A motor indítása

A motort elindításához:

| a) | a gyártó által a használati utasításban megadott ajánlások szerint sorozatgyártású indítómotort vagy légindító rendszert és egy megfelelően feltöltött akkumulátort, egy alkalmas energiaforrást vagy egy alkalmas sűrítettlevegő-forrást kell alkalmazni; vagy |
| --- | --- |

a)

a gyártó által a használati utasításban megadott ajánlások szerint sorozatgyártású indítómotort vagy légindító rendszert és egy megfelelően feltöltött akkumulátort, egy alkalmas energiaforrást vagy egy alkalmas sűrítettlevegő-forrást kell alkalmazni; vagy

| b) | a motort a fékpad segítségével kell megforgatni, amíg el nem indul. A motort általában a működés közbeni megforgatási fordulatszám ±25 %-ával kell megforgatni, vagy nulláról lineárisan az alacsony üresjárati fordulatszám mínusz 100 min–1 értékre kell növelni a fékpad sebességét, amíg be nem indul a motor. |
| --- | --- |

b)

a motort a fékpad segítségével kell megforgatni, amíg el nem indul. A motort általában a működés közbeni megforgatási fordulatszám ±25 %-ával kell megforgatni, vagy nulláról lineárisan az alacsony üresjárati fordulatszám mínusz 100 min–1 értékre kell növelni a fékpad sebességét, amíg be nem indul a motor.

A megforgatást a motor beindulása után 1 s-on belül be kell fejezni. Ha a motor 15 s-ig tartó megforgatás után nem indul be, akkor a megforgatást abba kell hagyni, és meg kell állapítani, hogy a beindítás miért nem sikerült, kivéve, ha a használati utasítás vagy a szerviz-/javítási kézikönyv ennél hosszabb megforgatási időt ad meg szokásosként.

7.5.1.2.   A motor leállása

| a) | ha a motor a hidegindítással történő NRTC-vizsgálat során leáll, a vizsgálat nem érvényes; |
| --- | --- |

a)

ha a motor a hidegindítással történő NRTC-vizsgálat során leáll, a vizsgálat nem érvényes;

| b) | ha a motor a melegindítással történő NRTC-vizsgálat során leáll, a vizsgálat nem érvényes. A motort a 7.8.3. szakaszban leírtak szerint melegen kell tartani, és a melegindítással történő vizsgálatot meg kell ismételni. Ilyenkor a hidegindítással történő vizsgálatot nem kell megismételni; |
| --- | --- |

b)

ha a motor a melegindítással történő NRTC-vizsgálat során leáll, a vizsgálat nem érvényes. A motort a 7.8.3. szakaszban leírtak szerint melegen kell tartani, és a melegindítással történő vizsgálatot meg kell ismételni. Ilyenkor a hidegindítással történő vizsgálatot nem kell megismételni;

| c) | amennyiben a motor az állandósult állapotú (különálló vagy átmeneteket is magában foglaló) ciklus alatt bármikor leáll, a vizsgálatot érvénytelennek kell tekinteni, és a motorbemelegítéssel kezdve meg kell ismételni. Amennyiben a részecskeszám-mérés többszűrős módszerrel történik (külön mintavételi szűrő minden egyes üzemmódhoz), a vizsgálatot úgy kell folytatni, hogy a motor hőmérsékletét az előző üzemmód hőmérsékletén stabilizálják, majd megkezdik a mérést abban az üzemmódban, amelyikben leállt a motor. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a motor az állandósult állapotú (különálló vagy átmeneteket is magában foglaló) ciklus alatt bármikor leáll, a vizsgálatot érvénytelennek kell tekinteni, és a motorbemelegítéssel kezdve meg kell ismételni. Amennyiben a részecskeszám-mérés többszűrős módszerrel történik (külön mintavételi szűrő minden egyes üzemmódhoz), a vizsgálatot úgy kell folytatni, hogy a motor hőmérsékletét az előző üzemmód hőmérsékletén stabilizálják, majd megkezdik a mérést abban az üzemmódban, amelyikben leállt a motor.

7.6.   A motor jelleggörbéjének felvétele

A motor jelleggörbéjének felvétele előtt a motort be kell melegíteni, és a bemelegítés vége felé legalább 10 percig a legnagyobb teljesítményen vagy a gyártó ajánlása és a helyes műszaki gyakorlat szerint kell üzemeltetni a motor hűtőközege és a kenőolaj hőmérsékletének stabilizálása érdekében. Miután a motor működése stabilizálódott, a jelleggörbét fel kell venni.

Az állandó fordulatszámú motorok kivételével a motor jelleggörbéjét a legnagyobb állásban lévő sebességszabályozó karral vagy fordulatszám-szabályozóval kell felvenni. A jelleggörbe szerinti legkisebb és legnagyobb fordulatszámok az alábbiak:

| A jelleggörbe szerinti legkisebb fordulatszám | = | meleg üresjárati fordulatszám |
| --- | --- | --- |
| A jelleggörbe szerinti legnagyobb fordulatszám | = | n
  hi x 1,02, illetve az, ahol a teljes terheléshez tartozó nyomaték nullára esik (amelyik kisebb). |

A jelleggörbe szerinti legkisebb fordulatszám

=

meleg üresjárati fordulatszám

A jelleggörbe szerinti legnagyobb fordulatszám

=

n
  hi x 1,02, illetve az, ahol a teljes terheléshez tartozó nyomaték nullára esik (amelyik kisebb).

ahol n
  hi az a legnagyobb fordulatszám, amelyen a motor a legnagyobb teljesítmény 70 %-át adja le.

Ha a legnagyobb fordulatszám nem biztonságos vagy nem reprezentatív (például nem szabályozott motorok esetében), a helyes műszaki gyakorlat alapján kell felvenni a jelleggörbét a legnagyobb biztonságos vagy a legnagyobb reprezentatív sebességig.

7.6.1.   A motor jelleggörbéjének felvétele állandósult állapotú, 8 üzemmódban lefolytatott ciklushoz

A motor jelleggörbéjének állandósult állapotú, 8 üzemmódban lefolytatott ciklushoz való felvétele esetén (csak olyan motorok esetében, amelyeknek nem kell végrehajtaniuk az NRTC-ciklust), a helyes műszaki gyakorlat alapján ki kell választani megfelelő számú (20–30), egymástól egyenletes távolságra lévő pontot. Minden ponton hagyni kell, hogy legalább 15 s-ig stabilizálódjon a fordulatszám, illetve a nyomaték. Minden egyes ponton fel kell jegyezni az átlagos fordulatszámot és nyomatékot. A 8 üzemmódból álló vizsgálathoz használt fordulatszámok és nyomatékok meghatározásához lineáris interpolációt kell alkalmazni, ha szükséges. Ha a levezetett vizsgálati fordulatszám- és terhelésértékek nem térnek el ±2,5 %-nál nagyobb mértékben a gyártó által megadott fordulatszám- és terhelésértékektől, akkor a gyártó által meghatározott fordulatszám- és terhelésértékeket kell alkalmazni. Ha a motoroknak az NRTC-ciklust is végre kell hajtaniuk, akkor a motor NRTC-ciklusbeli jelleggörbéje segítségével kell meghatározni az állandósult állapotok szerinti vizsgálati fordulatszámokat és nyomatékokat.

7.6.2.   A motor jelleggörbéjének felvétele az NRTC-ciklushoz

A jelleggörbét a következő eljárással kell felvenni:

| a) | a motorról le kell venni a terhelést, és üresjárati fordulatszámon kell járatni:






  i. | az alacsonyfordulatszám-szabályozóval ellátott motorok esetében a kezelői parancsot a minimumra kell beállítani, a fékpad vagy más terhelő berendezés segítségével nulla nyomatékot kell elérni a motor elsődleges leadótengelyén, és hagyni kell, hogy a motor szabályozza a fordulatszámot. Ezt a melegindításos alapjárati fordulatszámot meg kell mérni; |
| --- | --- | --- |

a)

a motorról le kell venni a terhelést, és üresjárati fordulatszámon kell járatni:

i.

az alacsonyfordulatszám-szabályozóval ellátott motorok esetében a kezelői parancsot a minimumra kell beállítani, a fékpad vagy más terhelő berendezés segítségével nulla nyomatékot kell elérni a motor elsődleges leadótengelyén, és hagyni kell, hogy a motor szabályozza a fordulatszámot. Ezt a melegindításos alapjárati fordulatszámot meg kell mérni;

| ii. | az alacsonyfordulatszám-szabályozóval nem rendelkező motorok esetében a fékpadot úgy kell beállítani, hogy nulla nyomatékot érjen el a motor elsődleges leadótengelyén, a kezelői parancsot pedig úgy kell beállítani, hogy a fordulatszámot a gyártó által megadott, legkisebb terhelés mellett lehetséges legalacsonyabb motorfordulatszámra (más néven a gyártó által megadott melegindításos alapjárati fordulatszámra) szabályozza; |
| --- | --- |

ii.

az alacsonyfordulatszám-szabályozóval nem rendelkező motorok esetében a fékpadot úgy kell beállítani, hogy nulla nyomatékot érjen el a motor elsődleges leadótengelyén, a kezelői parancsot pedig úgy kell beállítani, hogy a fordulatszámot a gyártó által megadott, legkisebb terhelés mellett lehetséges legalacsonyabb motorfordulatszámra (más néven a gyártó által megadott melegindításos alapjárati fordulatszámra) szabályozza;

| iii. | a gyártó által megadott alapjárati nyomaték alkalmazható valamennyi változó fordulatszámú motornál (akár rendelkezik alacsonyfordulatszám-szabályozóval, akár nem), ha a nem nulla alapjárati nyomaték jól reprezentálja a használatot; |
| --- | --- |

iii.

a gyártó által megadott alapjárati nyomaték alkalmazható valamennyi változó fordulatszámú motornál (akár rendelkezik alacsonyfordulatszám-szabályozóval, akár nem), ha a nem nulla alapjárati nyomaték jól reprezentálja a használatot;

| b) | a kezelői parancsot a maximumra kell beállítani, a motor fordulatszámát pedig a melegindításos alapjárati fordulatszám és a melegindításos alapjárati fordulatszám 95 %-a között kell szabályozni. Olyan motorok esetében, amelyek referencia-munkaciklusainak legalacsonyabb fordulatszáma nagyobb, mint a melegindításos alapjárati fordulatszám, a jelleggörbe felvételét el lehet kezdeni a legalacsonyabb referencia-fordulatszám és annak 95 %-a között; |
| --- | --- |

b)

a kezelői parancsot a maximumra kell beállítani, a motor fordulatszámát pedig a melegindításos alapjárati fordulatszám és a melegindításos alapjárati fordulatszám 95 %-a között kell szabályozni. Olyan motorok esetében, amelyek referencia-munkaciklusainak legalacsonyabb fordulatszáma nagyobb, mint a melegindításos alapjárati fordulatszám, a jelleggörbe felvételét el lehet kezdeni a legalacsonyabb referencia-fordulatszám és annak 95 %-a között;

| c) | a motor fordulatszámát 8 ± 1 min–1/s átlagos ütemben kell növelni, vagy a motor jelleggörbéjét a fordulatszám olyan folyamatos, állandó ütemű növelése mellett kell felvenni, amellyel 4–6 percig tart a legkisebb és a legnagyobb felvételi fordulatszám közötti átmenet. A jelleggörbe felvételéhez használt fordulatszám-tartomány a melegindításos alapjárati fordulatszám és annak 95 %-a között kezdődik, és a legnagyobb teljesítményt meghaladó legnagyobb fordulatszámon ér véget, amelynél a motor legnagyobb teljesítményének kevesebb mint 70 százalékát éri el. Ha a legnagyobb fordulatszám nem biztonságos vagy nem reprezentatív (például nem szabályozott motorok esetében), a helyes műszaki gyakorlat alapján kell felvenni a jelleggörbét a legnagyobb biztonságos vagy a legnagyobb reprezentatív sebességig. A motor fordulatszámát és nyomatékát legalább 1 Hz gyakorisággal kell rögzíteni; |
| --- | --- |

c)

a motor fordulatszámát 8 ± 1 min–1/s átlagos ütemben kell növelni, vagy a motor jelleggörbéjét a fordulatszám olyan folyamatos, állandó ütemű növelése mellett kell felvenni, amellyel 4–6 percig tart a legkisebb és a legnagyobb felvételi fordulatszám közötti átmenet. A jelleggörbe felvételéhez használt fordulatszám-tartomány a melegindításos alapjárati fordulatszám és annak 95 %-a között kezdődik, és a legnagyobb teljesítményt meghaladó legnagyobb fordulatszámon ér véget, amelynél a motor legnagyobb teljesítményének kevesebb mint 70 százalékát éri el. Ha a legnagyobb fordulatszám nem biztonságos vagy nem reprezentatív (például nem szabályozott motorok esetében), a helyes műszaki gyakorlat alapján kell felvenni a jelleggörbét a legnagyobb biztonságos vagy a legnagyobb reprezentatív sebességig. A motor fordulatszámát és nyomatékát legalább 1 Hz gyakorisággal kell rögzíteni;

| d) | ha a gyártó úgy véli, hogy a jelleggörbe felvételének fenti eljárása nem biztonságos vagy nem kellőképpen jellemző egy adott motorra, más eljárások is használhatók. Ezeknek az alternatív eljárásoknak is el kell érniük a fent leírt eljárásnak azt a célját, hogy a vizsgálati ciklus minden fordulatszámára meg legyen határozva a legnagyobb rendelkezésre álló nyomaték. Az ebben a szakaszban meghatározott leképezési technikáktól biztonsági vagy reprezentativitási okokból való eltéréseket, valamint azok indoklását a típusjóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia. Fordulatszám-szabályozóval vagy turbófeltöltővel felszerelt motorok esetében a nyomatékgörbét semmi esetre sem lehet a fordulatszám folyamatos csökkentésével meghatározni; |
| --- | --- |

d)

ha a gyártó úgy véli, hogy a jelleggörbe felvételének fenti eljárása nem biztonságos vagy nem kellőképpen jellemző egy adott motorra, más eljárások is használhatók. Ezeknek az alternatív eljárásoknak is el kell érniük a fent leírt eljárásnak azt a célját, hogy a vizsgálati ciklus minden fordulatszámára meg legyen határozva a legnagyobb rendelkezésre álló nyomaték. Az ebben a szakaszban meghatározott leképezési technikáktól biztonsági vagy reprezentativitási okokból való eltéréseket, valamint azok indoklását a típusjóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia. Fordulatszám-szabályozóval vagy turbófeltöltővel felszerelt motorok esetében a nyomatékgörbét semmi esetre sem lehet a fordulatszám folyamatos csökkentésével meghatározni;

| e) | a motorok jelleggörbéjét nem kell minden egyes vizsgálati ciklus előtt felvenni. A motorok jelleggörbéjét akkor kell felvenni, ha:






  i. | műszakilag úgy ítélhető meg, hogy a legutóbbi jelleggörbe-felvétel óta ésszerűtlenül hosszú idő telt el, vagy |
| --- | --- | --- |

e)

a motorok jelleggörbéjét nem kell minden egyes vizsgálati ciklus előtt felvenni. A motorok jelleggörbéjét akkor kell felvenni, ha:

i.

műszakilag úgy ítélhető meg, hogy a legutóbbi jelleggörbe-felvétel óta ésszerűtlenül hosszú idő telt el, vagy

| ii. | a motoron olyan fizikai módosításokat vagy átállításokat végeztek, amelyek hatással lehetnek a motor működésére, vagy |
| --- | --- |

ii.

a motoron olyan fizikai módosításokat vagy átállításokat végeztek, amelyek hatással lehetnek a motor működésére, vagy

| iii. | a motor levegőbemenete közelében lévő légköri nyomás kívül esik a legutóbbi jelleggörbe-felvételkor rögzített érték ±5 kPa tartományon. |
| --- | --- |

iii.

a motor levegőbemenete közelében lévő légköri nyomás kívül esik a legutóbbi jelleggörbe-felvételkor rögzített érték ±5 kPa tartományon.

7.6.3.   A motor jelleggörbéjének felvétele állandó fordulatszámú motorok esetében:

| a) | a motor üzemeltethető sorozatgyártású, állandó fordulatszámú fordulatszám-szabályozóval vagy az állandó fordulatszámú fordulatszám-szabályozó modellezhető a motor fordulatszámának kezelői parancson alapuló irányítási rendszer általi szabályozásával. A fordulatszám-szabályozót szükség szerint egyidejű vagy fordulatszámesésen alapuló üzemmódban kell üzemeltetni; |
| --- | --- |

a)

a motor üzemeltethető sorozatgyártású, állandó fordulatszámú fordulatszám-szabályozóval vagy az állandó fordulatszámú fordulatszám-szabályozó modellezhető a motor fordulatszámának kezelői parancson alapuló irányítási rendszer általi szabályozásával. A fordulatszám-szabályozót szükség szerint egyidejű vagy fordulatszámesésen alapuló üzemmódban kell üzemeltetni;

| b) | a fordulatszámot fordulatszám-szabályozóval vagy a kezelő parancsai alapján, modellezett fordulatszám-szabályozóval szabályozva a motort legalább 15 s-ig terhelés nélküli, szabályozott fordulatszámon kell üzemeltetni (magas fordulatszámon, nem alacsony alapjáraton); |
| --- | --- |

b)

a fordulatszámot fordulatszám-szabályozóval vagy a kezelő parancsai alapján, modellezett fordulatszám-szabályozóval szabályozva a motort legalább 15 s-ig terhelés nélküli, szabályozott fordulatszámon kell üzemeltetni (magas fordulatszámon, nem alacsony alapjáraton);

| c) | a fékpad segítségével állandó ütemben növelni kell a nyomatékot. A jelleggörbe felvételét úgy kell elvégezni, hogy 2–4 percig tartson a terhelés nélküli, szabályozott fordulatszámról a legnagyobb nyomatékra való átmenet. A motor jelleggörbéjének felvétele során a tényleges fordulatszámot és nyomatékot legalább 1 Hz-es gyakorisággal fel kell venni; |
| --- | --- |

c)

a fékpad segítségével állandó ütemben növelni kell a nyomatékot. A jelleggörbe felvételét úgy kell elvégezni, hogy 2–4 percig tartson a terhelés nélküli, szabályozott fordulatszámról a legnagyobb nyomatékra való átmenet. A motor jelleggörbéjének felvétele során a tényleges fordulatszámot és nyomatékot legalább 1 Hz-es gyakorisággal fel kell venni;

| d) | 50 Hz, illetve 60 Hz-es áramfejlesztésre használt generátor esetében (például 1 500, illetve 1 800 min–1) a motort mindkét állandó sebességen külön vizsgálni kell. |
| --- | --- |

d)

50 Hz, illetve 60 Hz-es áramfejlesztésre használt generátor esetében (például 1 500, illetve 1 800 min–1) a motort mindkét állandó sebességen külön vizsgálni kell.

Állandó fordulatszámú motorok esetében a helyes műszaki gyakorlat alapján alkalmazhatók egyéb módszerek a legnagyobb nyomaték és teljesítmény rögzítésére a meghatározott üzemi fordulatszám(ok)on.

7.7.   A vizsgálati ciklus előállítása

7.7.1.   Az állandósult állapotok szerint végzett vizsgálati ciklus (NRSC) végrehajtása

7.7.1.1.   Névleges és visszaszámolt fordulatszám:

Olyan motorok esetében, amelyeket az NRSC- és az NRTC-vizsgálattal egyaránt vizsgálni kell, a visszaszámolt fordulatszámot a tranziens eljárás szerint kell kiszámítani (lásd a 7.6.2. és a 7.7.2.1. szakaszt, valamint a 7.3. ábrát). Állandósult állapotú ciklus esetében a névleges fordulatszám helyett a visszaszámolt fordulatszámot (n
  denorm) kell alkalmazni.

Ha a számított visszaszámított fordulatszám (n
  denorm) ±2,5 %-nál kisebb mértékben tér el a gyártó által megadott visszaszámított fordulatszámtól, akkor a kibocsátásvizsgálathoz a névleges visszaszámított fordulatszámot (n
  denorm) lehet alkalmazni. Ha a megadott határon kívül esik, akkor a számított visszaszámított fordulatszámot (n
  denorm) kell a kibocsátásvizsgálathoz használni.

Az NRTC-ciklusban nem vizsgált változó fordulatszámú motorok esetében az ezen előírás 5. mellékletében szereplő táblázatokban említett névleges fordulatszámot a 8 üzemmódból álló különálló ciklushoz és az abból származó, átmeneteket is magában foglaló ciklushoz az állandósult állapotú eljárás szerint kell kiszámítani (lásd a 7.6.1. szakaszt és a 7.3. ábrát). A névleges sebesség meghatározása a 2.1.69. szakaszban található.

Az állandó fordulatszámú motorok esetében az ezen előírás 5. mellékletében szereplő táblázatokban említett névleges fordulatszámot és a motor által szabályozott fordulatszámot az 5 üzemmódból álló különálló ciklushoz és az abból származó, átmeneteket is magában foglaló ciklushoz a 2.1.30. és a 2.1.69. szakasz határozza meg.

7.7.1.2.   Állandósult állapotú, 8 üzemmódból álló (különálló, illetve átmeneteket is magában foglaló) vizsgálati ciklus végrehajtása

A közbenső fordulatszámot a számításokból kell meghatározni a meghatározása alapján (lásd a 2.1.42. szakaszt). A 7.7.1.1. szakasszal összhangban, az NRSC- és az NRTC-vizsgálattal egyaránt vizsgált motorok esetében a névleges fordulatszám helyett a visszaszámított fordulatszámot (n
  denorm) kell használni a közbenső fordulatszám meghatározásához.

Az egyes vizsgálati módokhoz tartozó motorbeállításokat az alábbi képlettel kell kiszámítani:

| | (7-1) |
| --- | --- |

Formula

(7-1)

ahol:

| S | = | a teljesítménymérő fékpad beállítása, kW |
| --- | --- | --- |
| P
  max | = | a vizsgálati fordulatszámon, vizsgálati feltételek mellett megfigyelt vagy a (gyártó által megadott) névleges teljesítmény, kW |
| P
  AUX | = | a vizsgálat céljából felszerelt segédberendezések által a vizsgálati sebességen felvett teljes megadott teljesítmény (lásd a 6.3. szakaszt), kW |
| L | = | nyomaték százalékos értéke |

S

=

a teljesítménymérő fékpad beállítása, kW

P
  max

=

a vizsgálati fordulatszámon, vizsgálati feltételek mellett megfigyelt vagy a (gyártó által megadott) névleges teljesítmény, kW

P
  AUX

=

a vizsgálat céljából felszerelt segédberendezések által a vizsgálati sebességen felvett teljes megadott teljesítmény (lásd a 6.3. szakaszt), kW

L

=

nyomaték százalékos értéke

A vizsgálati ciklus alatt az 5. mellékletben meghatározott fordulatszámon és nyomaték mellett kell működtetni a motor.

A meghatározott vizsgálati fordulatszámokon elért legnagyobb nyomatékértékeket a jelleggörbéből kell leolvasni (lásd a 7.6.1. vagy a 7.6.2. szakaszt). A „mért” értékeket vagy közvetlenül a motor jelleggörbéjének felvétele során mérik, vagy a motor jelleggörbéjéről olvassák le. A „névleges” értékeket a gyártó határozza meg. Ha mind a mért, mind a névleges értékek rendelkezésre állnak, akkor a mért nyomatékértékek helyett a névleges értékeket is lehet használni, ha nem térnek el ±2,5 %-nál nagyobb mértékben. Egyébként a jelleggörbéről leolvasott mért nyomatékértékeket kell használni.

7.7.1.3.   Állandósult állapotú, 5 üzemmódból álló (különálló, illetve átmeneteket is magában foglaló) vizsgálati ciklus végrehajtása

A vizsgálati ciklus alatt az 5. mellékletben meghatározott fordulatszámon és nyomaték mellett kell működtetni a motor.

A meghatározott vizsgálati fordulatszámhoz tartozó, a jelleggörbe szerinti legnagyobb nyomatékértéken (lásd a 7.7.1.1. szakaszt) kell végrehajtani az 5 üzemmódból álló vizsgálati ciklust. Meg lehet adni egy, a használatra jellemző melegindításos legkisebb nyomatékértéket. Ha például a motort általában egy olyan géphez csatlakoztatják, amely egy bizonyos legalacsonyabb nyomaték alatt nem üzemel, akkor a szóban forgó nyomatékot meg lehet adni, és a ciklust azon végrehajtani. Ha a ciklus végrehajtásához a legnagyobb vizsgálati nyomatéknak mind a mért, mind a névleges értékei rendelkezésre állnak, akkor a mért nyomatékérték helyett a névleges értéket is lehet használni, ha a mért érték 95–100 %-os tartományába esik.

A nyomatékértékek az alapteljesítménynek (3) megfelelő nyomaték százalékos értékei. A névleges alapteljesítmény az a változó teljesítménysorozat alatt rendelkezésre álló legnagyobb teljesítmény, amellyel a motor a megadott karbantartási időpontok között és a megadott környezeti feltételek mellett, évente korlátlan üzemórában működtethető. A karbantartást a gyártó által előírtak szerint kell elvégezni.

7.7.2.   Tranziens vizsgálati ciklus végrehajtása (NRTC visszaszámolása)

Az 5. melléklet normált alakban határozza meg az alkalmazandó vizsgálati ciklusokat. A normált vizsgálati ciklus százalékban kifejezett fordulatszám- és nyomatékértékpárok sorozatából áll.

A normált fordulatszám- és nyomatékértékeket a következő egyezmények szerint kell átalakítani:

| a) | a normált fordulatszámot n
  ref vonatkoztatási fordulatszámok sorozatává kell alakítani a 7.7.2.2. szakasz szerint; |
| --- | --- |

a)

a normált fordulatszámot n
  ref vonatkoztatási fordulatszámok sorozatává kell alakítani a 7.7.2.2. szakasz szerint;

| b) | a normált nyomaték a jelleggörbe szerint a megfelelő vonatkoztatási fordulatszámhoz tartozó nyomaték százalékában kifejezett érték. Ezeket a normált értékeket T
  ref vonatkoztatási nyomatékértékek sorozatává kell alakítani a 7.7.2.3. szakasz szerint; |
| --- | --- |

b)

a normált nyomaték a jelleggörbe szerint a megfelelő vonatkoztatási fordulatszámhoz tartozó nyomaték százalékában kifejezett érték. Ezeket a normált értékeket T
  ref vonatkoztatási nyomatékértékek sorozatává kell alakítani a 7.7.2.3. szakasz szerint;

| c) | az összetartozó egységekként kifejezett vonatkoztatási fordulatszám- és vonatkoztatási nyomatékértékeket összeszorozva kell kiszámítani a vonatkoztatási teljesítményértékeket. |
| --- | --- |

c)

az összetartozó egységekként kifejezett vonatkoztatási fordulatszám- és vonatkoztatási nyomatékértékeket összeszorozva kell kiszámítani a vonatkoztatási teljesítményértékeket.

7.7.2.1.   A visszaszámított fordulatszám (n
  denorm)

Az ndenorm visszaszámított fordulatszám az 5. mellékletben található fékpadprogramban meghatározott normált fordulatszámértékek 100 %-ának felel meg. A referencia-fordulatszám visszaszámításából származó vonatkoztatási motorciklus függ az n
  denorm visszaszámított fordulatszám helyes megválasztásától. A mért jelleggörbéről leolvasott n
  denorm visszaszámított fordulatszámot az alábbi egyenértékű képletek bármelyikével ki lehet számítani a típusjóváhagyó hatóságok egyetértésével:

| a) | | (7-2) |
| --- | --- | --- |

a)

Formula

(7-2)

ahol:

| n
  denorm | = | visszaszámolt fordulatszám |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | magas fordulatszám (lásd a 2.1.40. szakaszt) |
| n
  lo | = | alacsony fordulatszám (lásd a 2.1.44. szakaszt) |

n
  denorm

=

visszaszámolt fordulatszám

n
  hi

=

magas fordulatszám (lásd a 2.1.40. szakaszt)

n
  lo

=

alacsony fordulatszám (lásd a 2.1.44. szakaszt)

| b) | n
  denorm a leghosszabb vektornak felel meg, melynek a meghatározása a következő: | (7-3) |
| --- | --- | --- |

b)

n
  denorm a leghosszabb vektornak felel meg, melynek a meghatározása a következő:

Formula

(7-3)

ahol:

| i | = | a motor jelleggörbéje egy feljegyzett értékének megfelelő változó index |
| --- | --- | --- |
| n
  normi | = | n

  Pmax-szal osztva normált motorfordulatszám |
| P
  normi | = | P
  max-szal osztva normált motorteljesítmény |

i

=

a motor jelleggörbéje egy feljegyzett értékének megfelelő változó index

n
  normi

=

n

  Pmax-szal osztva normált motorfordulatszám

P
  normi

=

P
  max-szal osztva normált motorteljesítmény

Meg kell jegyezni, hogy ha több legnagyobb érték is van, akkor az összes olyan pont közül, amelynek azonos a legnagyobb négyzetösszege, a legalacsonyabb fordulatszámot kell n
  denorm visszaszámolt fordulatszámként venni. Magasabb névleges fordulatszámot is lehet használni, ha a vektor hossza a névleges fordulatszámnál a vektor mért értéknél lévő hossza ±2 %-on belül esik.

Ha a teljes terhelés jelleggörbéje ereszkedő részének nagyon meredek a vége, az gondot okozhat az NRTC vizsgálati ciklus 105 %-os fordulatszámainál. Ebben az esetben a típusjóváhagyó vagy tanúsító hatóságok előzetes jóváhagyásával kis mértékben (legfeljebb 3 %-kal) csökkenteni lehet az n
  denorm visszaszámolt fordulatszámot, hogy az NRTC-ciklust helyesen végre lehessen hajtani.

Ha a mért visszaszámított fordulatszám (n
  denorm) ±3 %-nál kisebb mértékben tér el a gyártó által megadott visszaszámított fordulatszámtól, akkor a kibocsátásvizsgálathoz a névleges visszaszámított fordulatszámot (n
  denorm) lehet alkalmazni. Ha a megadott határon kívül esik, akkor a mért visszaszámított fordulatszámot (n
  denorm) kell a kibocsátásvizsgálathoz használni.

7.7.2.2.   A motor fordulatszámának visszaszámítása

A fordulatszámot az alábbi egyenlettel kell visszaszámítani:

| | (7-4) |
| --- | --- |

Formula

(7-4)

ahol:

| n
  ref | = | vonatkoztatási fordulatszám |
| --- | --- | --- |
| n
  denorm | = | visszaszámolt fordulatszám |
| n
  idle | = | alapjárati fordulatszám |
| %speed | = | normált fordulatszám az NRTC-ciklusban, a táblázatból |

n
  ref

=

vonatkoztatási fordulatszám

n
  denorm

=

visszaszámolt fordulatszám

n
  idle

=

alapjárati fordulatszám

%speed

=

normált fordulatszám az NRTC-ciklusban, a táblázatból

7.7.2.3.   A motor nyomatékának visszaszámítása

Az 5. melléklet 1.3. szakaszában található fékpadprogramban szereplő nyomatékértékek az adott fordulatszámhoz tartozó legnagyobb nyomatékra vannak normálva. A vonatkoztatási ciklus nyomatékértékeit a 7.6.2. szakasz szerint készített jelleggörbe segítségével kell visszaszámítani, az alábbi képlettel:

| | (7-5) |
| --- | --- |

Formula

(7-5)

a 7.7.2.2. szakaszban meghatározott megfelelő vonatkoztatási fordulatszámra.

7.7.2.4.   Példa a visszaszámításra

Példaként az alábbi vizsgálati pontokat kell visszaszámítani:

| %speed | = | 43 százalék |
| --- | --- | --- |
| %torque | = | 82 százalék |

%speed

=

43 százalék

%torque

=

82 százalék

Ha adottak az alábbi értékek:

| n
  denorm | = | 2 200 min–1 |
| --- | --- | --- |
| n
  idle | = | 600 min–1 |

n
  denorm

=

2 200 min–1

n
  idle

=

600 min–1

akkor:

Formula

A jelleggörbéből 1 288 min–1 fordulatszámnál 700 Nm legnagyobb nyomaték adódik, így:

Formula

7.8.   Konkrét vizsgálati ciklus végrehajtása

7.8.1.   Kibocsátásvizsgálati program különálló, állandósult állapotok szerint végzett vizsgálati ciklusokhoz

7.8.1.1.   A motor bemelegítése állandósult állapotú, különálló üzemmódokból álló vizsgálati ciklusokhoz

A motort az előkondicionáláshoz fel kell melegíteni a gyártó ajánlásainak megfelelően és a helyes műszaki gyakorlat alapján. A kibocsátásból való mintavétel megkezdése előtt a motort addig kell járatni, amíg a motor (a hűtővíz és a kenőolaj) hőmérséklete nem stabilizálódik (általában legalább 10 percen keresztül) az 1. üzemmódban (a nyomaték 100 %-ával és névleges fordulatszámon a 8 üzemmódból álló vizsgálati ciklus esetében, valamint a névleges vagy nominális állandó fordulatszámon és a nyomaték 100 %-ával az 5 üzemmódból álló vizsgálati ciklus esetében). E motorkondicionálási pont után azonnal megkezdődik a vizsgálati ciklus mérési része.

El kell végezni a vizsgálat előtti eljárást a 7.3.1. szakasz szerint, beleértve a gázelemző készülék kalibrálását.

7.8.1.2.   Különálló üzemmódokból álló vizsgálati ciklusok elvégzése

| a) | a vizsgálatot a vizsgálati ciklusra vonatkozóan megállapított üzemmódszámok növekvő sorrendjében kell elvégezni (lásd az 5. mellékletet); |
| --- | --- |

a)

a vizsgálatot a vizsgálati ciklusra vonatkozóan megállapított üzemmódszámok növekvő sorrendjében kell elvégezni (lásd az 5. mellékletet);

| b) | minden egyes üzemmód legalább 10 percig tart. A motort minden üzemmódban legalább 5 percig stabilizálni kell, és gáznemű kibocsátások esetében 1–3 percig kell mintát venni a kibocsátásokból az egyes üzemmódok végén. A részecske-mintavevő pontosságának javítása érdekében hosszabb időn keresztül is lehet mintát venni;
  Az üzemmód időtartamát fel kell jegyezni és fel kell tüntetni a jegyzőkönyvben. |
| --- | --- |

b)

minden egyes üzemmód legalább 10 percig tart. A motort minden üzemmódban legalább 5 percig stabilizálni kell, és gáznemű kibocsátások esetében 1–3 percig kell mintát venni a kibocsátásokból az egyes üzemmódok végén. A részecske-mintavevő pontosságának javítása érdekében hosszabb időn keresztül is lehet mintát venni;

Az üzemmód időtartamát fel kell jegyezni és fel kell tüntetni a jegyzőkönyvben.

| c) | a részecske-mintavétel vagy egyszűrős, vagy többszűrős módszerrel történhet. Mivel a kétféle módszer eredményei némileg eltérhetnek egymástól, az eredményekkel együtt az alkalmazott módszert is fel kell jegyezni.
  Az egyszűrős módszer esetén a vizsgálati ciklusban megadott üzemmódonkénti súlyozó tényezőt és a tényleges kipufogóáramot kell a mintavétel során figyelembe venni, a mintaáram és/vagy a mintavételi idő megfelelő szabályozásával. A részecskeminta-vétel effektív súlyozó tényezőjének az adott üzemmód súlyozó tényezőjének ±0,003 %-os tartományában kell lennie;
  A mintavételt az egyes üzemmódokban a lehető legkésőbb kell elvégezni. Az egyszűrős módszer esetében a részecske-mintavétel befejezésének ±5 s tűréssel egybe kell esnie a gázneműkibocsátás-mérés befejezésével. Az üzemmódonkénti mintavételi időnek legalább 20 s-nak kell lennie az egyszűrős és legalább 60 s-nak a többszűrős módszer esetében. Megkerülési lehetőséggel nem rendelkező rendszereknél az üzemmódonkénti mintavételi időnek legalább 60 s-nak kell lennie mind az egyszűrős, mind a többszűrős módszer esetén; |
| --- | --- |

c)

a részecske-mintavétel vagy egyszűrős, vagy többszűrős módszerrel történhet. Mivel a kétféle módszer eredményei némileg eltérhetnek egymástól, az eredményekkel együtt az alkalmazott módszert is fel kell jegyezni.

Az egyszűrős módszer esetén a vizsgálati ciklusban megadott üzemmódonkénti súlyozó tényezőt és a tényleges kipufogóáramot kell a mintavétel során figyelembe venni, a mintaáram és/vagy a mintavételi idő megfelelő szabályozásával. A részecskeminta-vétel effektív súlyozó tényezőjének az adott üzemmód súlyozó tényezőjének ±0,003 %-os tartományában kell lennie;

A mintavételt az egyes üzemmódokban a lehető legkésőbb kell elvégezni. Az egyszűrős módszer esetében a részecske-mintavétel befejezésének ±5 s tűréssel egybe kell esnie a gázneműkibocsátás-mérés befejezésével. Az üzemmódonkénti mintavételi időnek legalább 20 s-nak kell lennie az egyszűrős és legalább 60 s-nak a többszűrős módszer esetében. Megkerülési lehetőséggel nem rendelkező rendszereknél az üzemmódonkénti mintavételi időnek legalább 60 s-nak kell lennie mind az egyszűrős, mind a többszűrős módszer esetén;

| d) | a motor fordulatszámát és terhelését, a beszívott levegő hőmérsékletét, a tüzelőanyag-áramot és a levegő- vagy kipufogógáz-áramot minden üzemmódban ugyanolyan időközönként kell mérni, mint a gáznemű kibocsátások koncentrációit.
  A számításhoz szükséges kiegészítő adatokat fel kell jegyezni; |
| --- | --- |

d)

a motor fordulatszámát és terhelését, a beszívott levegő hőmérsékletét, a tüzelőanyag-áramot és a levegő- vagy kipufogógáz-áramot minden üzemmódban ugyanolyan időközönként kell mérni, mint a gáznemű kibocsátások koncentrációit.

A számításhoz szükséges kiegészítő adatokat fel kell jegyezni;

| e) | amennyiben különálló üzemmódban, egyszűrős módszer esetében a motor a mintavétel megkezdése után bármikor leáll, vagy a kibocsátás-mintavétel megszakad, a vizsgálatot érvénytelennek kell tekinteni, és a motorbemelegítéssel kezdve meg kell ismételni. Amennyiben a részecskeszám-mérés többszűrős módszerrel történik (külön mintavételi szűrő minden egyes üzemmódhoz), a vizsgálatot úgy kell folytatni, hogy a motor hőmérsékletét az előző üzemmód hőmérsékletén stabilizálják, majd megkezdik a mérést abban az üzemmódban, amelyikben leállt a motor; |
| --- | --- |

e)

amennyiben különálló üzemmódban, egyszűrős módszer esetében a motor a mintavétel megkezdése után bármikor leáll, vagy a kibocsátás-mintavétel megszakad, a vizsgálatot érvénytelennek kell tekinteni, és a motorbemelegítéssel kezdve meg kell ismételni. Amennyiben a részecskeszám-mérés többszűrős módszerrel történik (külön mintavételi szűrő minden egyes üzemmódhoz), a vizsgálatot úgy kell folytatni, hogy a motor hőmérsékletét az előző üzemmód hőmérsékletén stabilizálják, majd megkezdik a mérést abban az üzemmódban, amelyikben leállt a motor;

| f) | el kell végezni a vizsgálat utáni eljárásokat a 7.3.2. szakasz szerint. |
| --- | --- |

f)

el kell végezni a vizsgálat utáni eljárásokat a 7.3.2. szakasz szerint.

7.8.1.3.   Hitelesítési feltételek

Az adott állandósult állapotú vizsgálati ciklus minden egyes üzemmódja alatt a kezdeti átmeneti időszak után a mért fordulatszám nem térhet el a vonatkoztatási fordulatszámtól ±1 %-nál vagy ±3 min–1-nél nagyobb mértékben attól függően, melyik a nagyobb, az alapjárat kivételével, amelynek a gyártó által megadott tűréshatárokon belül kell lennie. A mért nyomaték nem térhet el a vonatkoztatási nyomatéktól a vizsgálati fordulatszámon mért legnagyobb nyomaték ± 2 %-ánál nagyobb mértékben.

7.8.2.   Átmeneteket magukban foglaló vizsgálati ciklusok

7.8.2.1.   A motor bemelegítése

Az állandósult üzemállapotú, átmeneteket magukban foglaló vizsgálati ciklusok (RMC-ciklusok) megkezdése előtt a motort addig kell melegíteni és járatni, amíg a motor (a hűtővíz és a kenőolaj) hőmérséklete nem stabilizálódik a fordulatszám 50 %-án és a nyomaték 50 %-ával (a 8 üzemmódból álló vizsgálati ciklusból származó) RMC vizsgálati ciklus esetében, illetve a névleges vagy nominális állandó fordulatszámon és a nyomaték 100 %-ával (az 5 üzemmódból álló vizsgálati ciklusból származó) RMC vizsgálati ciklus esetében. E motorkondicionálási eljárás után azonnal, 20 ± 1 s alatt lineárisan a vizsgálat első üzemmódjának megfelelő értékekre kell emelni a motor fordulatszámát és nyomatékát. Az emelés vége után 5–10 s-mal meg kell kezdeni a vizsgálati ciklusbeli mérést.

7.8.2.2.   Átmeneteket magában foglaló vizsgálati ciklus végrehajtása

A 8 üzemmódból, illetve 5 üzemmódból álló vizsgálati ciklusból származó, átmeneteket is magukban foglaló ciklusok az 5. mellékletben találhatók.

A motort minden üzemmódban az előírt ideig kell működtetni. Az egyik üzemmódból a másikba való átmenetet lineárisan, 20 s ± 1 s alatt kell végrehajtani a 7.8.2.4. szakaszban előírt tűréseket követve (lásd az 5. mellékletet).

Átmeneteket magukban foglaló vizsgálati ciklusok esetében a vonatkoztatási fordulatszám- és nyomatékértékeket legalább 1 Hz gyakorisággal kell előállítani, és ezt a pontsorozatot kell a ciklus végrehajtásához használni. Az üzemmódok közötti átmenet során a visszaszámított vonatkoztatási fordulatszám- és nyomatékértékeket lineárisan kell az üzemmódok között emelni a vonatkoztatási pontok előállítása érdekében. Nem szabad a normált vonatkoztatási nyomatékértékeket lineárisan emelni az üzemmódok között, majd visszaszámítani. Ha a fordulatszám- és nyomatékemelés a motor nyomatékgörbéje feletti ponton halad keresztül, továbbra is az határozza meg a vonatkoztatási nyomatékokat, és a kezelői parancs a legnagyobb értékig mehet el.

A teljes RMC vizsgálati ciklus során (minden üzemmódban, az üzemmódok közötti átmeneteket is beleértve) mérni kell az egyes gáznemű szennyező anyagok koncentrációját, és mintát kell venni a részecskékből. A gáznemű szennyező anyagokat lehet mérni hígítatlanul vagy hígítva és a kapott értékeket folyamatosan fel lehet jegyezni; hígítás esetén használható zsákos mintavétel. A részecskemintát kondicionált tiszta levegővel fel kell hígítani. A teljes vizsgálati eljárás során egy mintát kell venni, és egy részecske-mintavevő szűrőn kell elkülöníteni.

A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások kiszámításához a tényleges ciklusmunkát a teljes ciklus során mért tényleges motorteljesítmény integrálásával kell kiszámítani.

7.8.2.3.   A kibocsátásvizsgálati program

| a) | az RMC-ciklus végrehajtását, a mintavételt a kipufogógázokból, az adatrögzítést és a mért értékek integrálását egyidejűleg el kell kezdeni; |
| --- | --- |

a)

az RMC-ciklus végrehajtását, a mintavételt a kipufogógázokból, az adatrögzítést és a mért értékek integrálását egyidejűleg el kell kezdeni;

| b) | a fordulatszámot és a nyomatékot a vizsgálati ciklus első üzemmódjának értékeire kell szabályozni; |
| --- | --- |

b)

a fordulatszámot és a nyomatékot a vizsgálati ciklus első üzemmódjának értékeire kell szabályozni;

| c) | ha a motor az RMC-ciklus végrehajtása során leáll, a vizsgálat nem érvényes. A motort elő kell kondicionálni, és a vizsgálatot meg kell ismételni; |
| --- | --- |

c)

ha a motor az RMC-ciklus végrehajtása során leáll, a vizsgálat nem érvényes. A motort elő kell kondicionálni, és a vizsgálatot meg kell ismételni;

| d) | az RMC-ciklus végén folytatni kell a mintavételt, kivéve a részecske-mintavételt, valamennyi rendszert üzemeltetve, hogy leteljen a rendszer válaszideje. Ezután minden mintavételt és adatrögzítést le kell állítani, beleértve a háttér-koncentrációk feljegyzését. Végezetül le kell állítani minden integráló eszközt, és a rögzített adatokban fel kell tüntetni a vizsgálati ciklus végét; |
| --- | --- |

d)

az RMC-ciklus végén folytatni kell a mintavételt, kivéve a részecske-mintavételt, valamennyi rendszert üzemeltetve, hogy leteljen a rendszer válaszideje. Ezután minden mintavételt és adatrögzítést le kell állítani, beleértve a háttér-koncentrációk feljegyzését. Végezetül le kell állítani minden integráló eszközt, és a rögzített adatokban fel kell tüntetni a vizsgálati ciklus végét;

| e) | el kell végezni a vizsgálat utáni eljárásokat a 7.4. szakasz szerint. |
| --- | --- |

e)

el kell végezni a vizsgálat utáni eljárásokat a 7.4. szakasz szerint.

7.8.2.4.   Hitelesítési feltételek

Az RMC-vizsgálatokat a 7.8.3.3. és a 7.8.3.5. szakaszban leírt regresszióanalízis segítségével kell hitelesíteni. Az RMC-ciklusban megengedett tűréseket a 7.1. táblázat tartalmazza. Meg kell jegyezni, hogy az RMC-ciklus tűrései eltérnek a 7.2. táblázatban az NRTC-ciklusra megadott tűrésektől.

7.1.   táblázat

Az RMC-ciklus regressziós egyenesének tűrései

| | Fordulatszám | Nyomaték | Teljesítmény |
| --- | --- | --- | --- |
| Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE) | A névleges fordulatszám legfeljebb 1 %-a | A legnagyobb motornyomaték legfeljebb 2 %-a | A legnagyobb motorteljesítmény legfeljebb 2 %-a |
| A regressziós egyenes meredeksége, a
  1 | 0,99–1,01 | 0,98–1,02 | 0,98–1,02 |
| Determinációs együttható, r
  2 | legalább 0,990 | legalább 0,950 | legalább 0,950 |
| A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja, a
  0 | A névleges fordulatszám ±1 %-a | ±20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ±2 %-a, attól függően, hogy melyik a nagyobb | ±4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ±2 %-a, attól függően, hogy melyik a nagyobb |

Fordulatszám

Nyomaték

Teljesítmény

Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE)

A névleges fordulatszám legfeljebb 1 %-a

A legnagyobb motornyomaték legfeljebb 2 %-a

A legnagyobb motorteljesítmény legfeljebb 2 %-a

A regressziós egyenes meredeksége, a
  1

0,99–1,01

0,98–1,02

0,98–1,02

Determinációs együttható, r
  2

legalább 0,990

legalább 0,950

legalább 0,950

A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja, a
  0

A névleges fordulatszám ±1 %-a

±20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ±2 %-a, attól függően, hogy melyik a nagyobb

±4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ±2 %-a, attól függően, hogy melyik a nagyobb

Ha az RMC-vizsgálatot nem tranziens vizsgálati próbapadon végzik, és a fordulatszám- és nyomatékértékek nem állnak rendelkezésre másodpercenként, a következő hitelesítési feltételeket kell alkalmazni.

A 7.8.1.3. szakasz adja meg az egyes üzemmódokban a fordulatszám- és nyomatéktűrésre vonatkozó követelményeket. Az RMC vizsgálat állandósult állapotú üzemmódjai közötti 20 s-os lineáris fordulatszám- és lineáris nyomatékátmenetek esetében (7.4.1.2. szakasz) az alábbi fordulatszám- és terheléstűréseket kell alkalmazni az emelkedésre: gondoskodni kell arról, hogy a fordulatszám lineárisan emelkedjen a névleges fordulatszám ±2 %-ának megfelelő tűréssel. Gondoskodni kell arról, hogy a nyomaték lineárisan emelkedjen a névleges fordulatszámhoz tartozó legnagyobb nyomaték ±5 %-ának megfelelő tűréssel.

7.8.3.   Tranziens vizsgálati ciklust (NRTC)

A tranziens vizsgálati ciklust a vonatkoztatási fordulatszámokra és nyomatékokra vonatkozó utasításokat egymás után végrehajtva kell lefuttatni. A fordulatszámra és nyomatékra vonatkozó utasításokat legalább 5 Hz gyakorisággal kell adni. Mivel a vonatkoztatási vizsgálati ciklus 1 Hz gyakorisággal van megadva, a fordulatszámra és nyomatékra vonatkozó köztes utasításokat lineáris interpolációval kell meghatározni a ciklus meghatározásakor előállított vonatkoztatási nyomatékértékekből.

A melegindításos alapjárati fordulatszámhoz közeli kis visszaszámított fordulatszámértékek beindíthatják az alacsony fordulatszámú alapjárati fordulatszám-szabályozót, és a motor nyomatéka meghaladhatja a vonatkoztatási nyomatékot, noha a kezelői utasítás a legalacsonyabb értékre vonatkozik. Ilyen esetekben ajánlott úgy szabályozni a próbapadot, hogy a vonatkoztatási fordulatszám helyett a vonatkoztatási nyomatéknak adjon elsőbbséget, és hagyja, hogy a motor szabályozza a fordulatszámot.

Hidegindítási feltételek mellett a motorok emelt alapjárati berendezést alkalmazhatnak a motor és az utókezelő berendezések gyors felmelegítésére. Ilyen feltételek mellett a nagyon alacsony normált fordulatszámokból az említett magasabb alapjárati fordulatszám alatti vonatkoztatási fordulatszámok adódnak. Ebben az esetben ajánlott úgy szabályozni a próbapadot, hogy a vonatkoztatási nyomatéknak adjon elsőbbséget, és hagyja, hogy a motor szabályozza a fordulatszámot, ha a kezelői utasítás a legalacsonyabb értékre vonatkozik.

A kibocsátásvizsgálat során legalább 1 Hz gyakorisággal, de lehetőleg inkább 5 Hz vagy 10 Hz gyakorisággal rögzíteni kell a vonatkoztatási fordulatszám- és nyomatékértékeket, valamint a visszacsatolási fordulatszám- és nyomatékértékeket. A nagyobb adatrögzítési gyakoriság azért fontos, mivel segít csökkenteni a vonatkoztatási és a mért visszacsatolási fordulatszám- és nyomatékértékek közötti időeltolódás torzító hatását.

A vonatkoztatási és visszacsatolt fordulatszám- és nyomatékértékeket kisebb (akár 1 Hz-es) gyakorisággal is lehet rögzíteni, ha az értékek rögzítése közötti időintervallumok átlagértékeit is feljegyzik. Az átlagértékeket a legalább 5 Hz gyakorisággal frissített visszacsatolt értékek alapján kell kiszámítani. E rögzített értékek segítségével kell kiszámítani a ciklushitelesítési statisztikákat és az összes munkát.

7.8.3.1.   A motor előkondicionálása

A következő kibocsátási vizsgálathoz stabil feltételek megteremtése érdekében a mintavevő rendszert és a motort előkondicionálni kell vagy egy teljes NRTC-vizsgálat előtti ciklus végrehajtásával, vagy a vizsgálati cikluséihoz hasonló feltételek mellett üzemeltetve a motort és a mérőrendszereket. Ha az előző vizsgálat is melegindításos NRTC-vizsgálat volt, akkor további kondicionálás nem szükséges.

Természetes lehűlés vagy kényszerhűtés alkalmazható. Kényszerhűtésnél a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően kell összeállítani azokat a rendszereket, melyek hűtőlevegőt fújnak a motorra, hideg olajat szállítanak a motor kenőrendszerében, valamint hőt vonnak el a motorhűtő rendszerben lévő hűtőközegtől és a kipufogógáz-utókezelő rendszerből. Az utókezelő rendszer kényszerhűtése esetén addig nem szabad hűtőlevegőt alkalmazni, amíg az utókezelő rendszer le nem hűl a katalizátor aktiválási hőmérséklete alá. Tilos minden olyan hűtési eljárás, amely nem jellemző kibocsátást eredményez.

El kell végezni a vizsgálat előtti eljárásokat a 7.3.1. szakasz szerint, beleértve a gázelemző készülék kalibrálását.

7.8.3.2.   A tranziens NRTC vizsgálati ciklus végrehajtása

A vizsgálatot a következőképpen kell elkezdeni:

A vizsgálatsorozatot közvetlenül az után el kell kezdeni, hogy a motor hidegindításos NRTC-vizsgálat esetén hideg állapotban, vagy melegindításos NRTC vizsgálat esetén melegen tartott állapotban beindult. Az utasításokat (5. melléklet) követni kell.

Az adatok naplózását, a kipufogógázokból való mintavételt és a mért értékek integrálását a motor indításakor egyidejűleg el kell kezdeni. A vizsgálati ciklust a motor beindulásakor el kell kezdeni, és az 5. mellékletben található ütemterv szerint kell végrehajtani.

A ciklus végén folytatni kell a mintavételt, valamennyi rendszert üzemeltetve, hogy leteljen a rendszer válaszideje. Ezután minden mintavételt és adatrögzítést le kell állítani, beleértve a háttér-koncentrációk feljegyzését. Végezetül le kell állítani minden integráló eszközt, és a rögzített adatokban fel kell tüntetni a vizsgálati ciklus végét.

El kell végezni a vizsgálat utáni eljárásokat a 7.3.2. szakasz szerint.

7.8.3.3.   Tranziens vizsgálati ciklus hitelesítő statisztikája

Egy vizsgálat érvényességének ellenőrzéséhez az e szakaszban található ciklushitelesítési feltételeket kell alkalmazni a fordulatszám, nyomaték, teljesítmény és összes munka vonatkoztatási és visszacsatolt értékeire.

7.8.3.4.   A ciklusban végzett munka kiszámítása

A ciklusmunka kiszámítása előtt ki kell hagyni a motorindítás alatt rögzített fordulatszám- és nyomatékértékeket. A negatív nyomatékértékű pontokat úgy kell tekinteni, hogy ott a munka értéke nulla. A W
  act tényleges ciklusmunkát (kWh) a motor visszacsatolt fordulatszám- és nyomatékértékei alapján kell kiszámítani. A W
  ref vonatkoztatási ciklusmunkát (kWh) a motor vonatkoztatási fordulatszám- és nyomatékértékei alapján kell kiszámítani. A W
  act tényleges ciklusmunkát a W
  ref vonatkoztatási ciklusmunkával való összehasonlításhoz és a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás (lásd a 7.2. szakaszt) kiszámításához kell használni.

A W
  act értékének a W
  ref 85 %-a és 105 %-a közötti tartományba kell esnie.

7.8.3.5.   Hitelesítési statisztikák (lásd a 4B. melléklet A.2. függelékét)

Ki kell számítani a fordulatszám, nyomaték és teljesítmény vonatkoztatási és visszacsatolt értékei közötti lineáris regressziót.

A vonatkoztatási és a visszacsatolt ciklusértékek közötti időeltolódás torzító hatásának csökkentése érdekében a motorfordulatszám és -nyomaték teljes visszacsatolási jelsorozatát időben el lehet tolni előre vagy hátra a vonatkoztatási fordulatszám és nyomaték jelsorozatához képest. A visszacsatolt értékek jeleinek eltolása esetén mind a fordulatszámot, mind a nyomatékot azonos mértékben és irányban kell eltolni.

A legkisebb négyzetek módszerét kell alkalmazni az alábbi regresszióegyenlettel:

| | (7-6) |
| --- | --- |

Formula

(7-6)

ahol:

| y | = | a fordulatszám (min–1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) visszacsatolt értéke |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | = | a regressziós egyenes meredeksége |
| x | = | a fordulatszám (min–1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) vonatkoztatási értéke |
| a
  0 | = | a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja |

y

=

a fordulatszám (min–1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) visszacsatolt értéke

a
  1

=

a regressziós egyenes meredeksége

x

=

a fordulatszám (min–1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) vonatkoztatási értéke

a
  0

=

a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja

A regressziós egyenesekre ki kell számítani az x alapján becsült y értékek szórását (SEE) és a determinációs együtthatót (r
  2) (lásd a 4B. melléklet A.2. függelékét).

Az elemzést ajánlott 1 Hz gyakorisággal végezni. Ahhoz, hogy a vizsgálatot hitelesnek lehessen tekinteni, teljesülniük kell az e szakasz 7.2. táblázatában meghatározott feltételeknek.

7.2.   táblázat

A regressziós egyenes tűrései

| | Fordulatszám | Nyomaték | Teljesítmény |
| --- | --- | --- | --- |
| Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE) | a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 5,0 %-a | a jelleggörbe szerinti legnagyobb nyomaték legfeljebb 10,0 %-a | a jelleggörbe szerinti legnagyobb teljesítmény legfeljebb 10,0 %-a |
| A regressziós egyenes meredeksége, a
  1 | 0,95–1,03 | 0,83–1,03 | 0,89–1,03 |
| Determinációs együttható, r
  2 | legalább 0,970 | legalább 0,850 | legalább 0,910 |
| A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja, a
  0 | az alapjárat legfeljebb 10 %-a | ±20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ± 2 %-a (amelyik nagyobb) | ±4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ± 2 %-a (amelyik nagyobb) |

Fordulatszám

Nyomaték

Teljesítmény

Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE)

a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 5,0 %-a

a jelleggörbe szerinti legnagyobb nyomaték legfeljebb 10,0 %-a

a jelleggörbe szerinti legnagyobb teljesítmény legfeljebb 10,0 %-a

A regressziós egyenes meredeksége, a
  1

0,95–1,03

0,83–1,03

0,89–1,03

Determinációs együttható, r
  2

legalább 0,970

legalább 0,850

legalább 0,910

A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja, a
  0

az alapjárat legfeljebb 10 %-a

±20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ± 2 %-a (amelyik nagyobb)

±4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ± 2 %-a (amelyik nagyobb)

Kizárólag regressziós célokból a regressziószámítás elvégzése előtt az e szakasz 7.3. táblázatban jelölt helyeken a pontok törlése engedélyezett. A ciklusmunka és a kibocsátások kiszámításánál azonban ezeket az adatpontokat nem szabad elhagyni. Az alapjárati adatpont az a pont, ahol a normált vonatkoztatási nyomaték 0 % és a normált vonatkoztatási fordulatszám 0 %. Az adatpontok elhagyhatók a ciklus egészében vagy csak egy részében; meg kell adni, hogy mely pontokat törlik.

7.3.   táblázat

A regresszióanalízisből kihagyható adatpontok

| Esemény | Feltételek (n = a motor fordulatszáma, T = nyomaték) | Kihagyható adatpontok |
| --- | --- | --- |
| Minimális kezelői parancs
  (alapjárati adatpont) | n
  ref = n
  idle

  és

  T
  ref = 0
  és

  T
  act > (T
  ref - 0,02 T
  maxmappedtorque)
  és

  T
  act < (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque) | fordulatszám és teljesítmény |
| Minimális kezelői parancs | n
  act ≤ 1,02 n
  ref és T
  act > T
  ref

  vagy

  n
  act > n
  ref és T
  act ≤ T
  ref'

  vagy

  n
  act > 1,02 n
  ref és T
  ref < T
  act ≤ (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque) | teljesítmény és nyomaték vagy fordulatszám |
| Maximális kezelői parancs | n
  act < n
  ref és T
  act ≥ T
  ref

  vagy

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref és T
  act < T
  ref

  vagy

  n
  act < 0,98 n
  ref és T
  ref > T
  act ≥ (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque) | teljesítmény és nyomaték vagy fordulatszám |

Esemény

Feltételek (n = a motor fordulatszáma, T = nyomaték)

Kihagyható adatpontok

Minimális kezelői parancs

(alapjárati adatpont)

n
  ref = n
  idle

és

T
  ref = 0

és

T
  act > (T
  ref - 0,02 T
  maxmappedtorque)

és

T
  act < (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque)

fordulatszám és teljesítmény

Minimális kezelői parancs

n
  act ≤ 1,02 n
  ref és T
  act > T
  ref

vagy

n
  act > n
  ref és T
  act ≤ T
  ref'

vagy

n
  act > 1,02 n
  ref és T
  ref < T
  act ≤ (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque)

teljesítmény és nyomaték vagy fordulatszám

Maximális kezelői parancs

n
  act < n
  ref és T
  act ≥ T
  ref

vagy

n
  act ≥ 0,98 n
  ref és T
  act < T
  ref

vagy

n
  act < 0,98 n
  ref és T
  ref > T
  act ≥ (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque)

teljesítmény és nyomaték vagy fordulatszám

8.   MÉRÉSI ELJÁRÁSOK

8.1.   Kalibrálás és teljesítményvizsgálatok:

8.1.1.   Bevezetés

Ez a szakasz a mérőrendszerek előírt kalibrálását és hitelesítését ismerteti. Az egyedi eszközökre vonatkozó előírásokat lásd a 9.4. szakaszban.

A kalibrálást és hitelesítést általában a mérési lánc egészében kell elvégezni.

Ha a mérési lánc egy részének kalibrálása vagy hitelesítése nincs előírva, a rendszer azon részét a mérőrendszer gyártója ajánlásának megfelelő és a helyes műszaki gyakorlaton alapuló gyakorisággal kell kalibrálni, illetve teljesítményét hitelesíteni.

Nemzetközileg elismert, nyomon követhető szabványok alkalmazásával kell megfelelni a kalibrálásra és hitelesítésre előírt tűréseknek.

8.1.2.   A kalibrálás és hitelesítés összefoglalása

A 8.1. táblázat a 8. szakaszban leírt kalibrálást és hitelesítést foglalja össze, és megadja, hogy ezeket mikor kell elvégezni.

8.1.   táblázat

A kalibrálás és hitelesítés összefoglalása

| A kalibrálás vagy hitelesítés típusa | Legkisebb gyakoriság (4) |
| --- | --- |
| 8.1.3.: | Pontosság, ismételhetőség és zaj |

A kalibrálás vagy hitelesítés típusa

Legkisebb gyakoriság (4)

8.1.3.:

Pontosság, ismételhetőség és zaj

Pontosság: Nincs előírva, de első beszereléskor ajánlott.

Ismételhetőség: Nincs előírva, de első beszereléskor ajánlott.

Zaj: Nincs előírva, de első beszereléskor ajánlott.

| 8.1.4.: | Linearitás |
| --- | --- |

8.1.4.:

Linearitás

Fordulatszám: Első beszereléskor, vizsgálatot megelőző 370 napon belül és jelentős karbantartás után.

Nyomaték: Első beszereléskor, vizsgálatot megelőző 370 napon belül és jelentős karbantartás után.

Tiszta gáz- és hígított kipufogógáz-áram: Első beszereléskor, vizsgálatot megelőző 370 napon belül és jelentős karbantartás után, hacsak nem ellenőrzik az áramot propángázos vizsgálattal vagy szén-, vagy oxigénegyensúly módszerrel.

Hígítatlan kipufogógáz-áram: Első beszereléskor, vizsgálatot megelőző 185 napon belül és jelentős karbantartás után, hacsak nem ellenőrzik az áramot propángázos vizsgálattal vagy szén-, vagy oxigénegyensúly módszerrel.

Gázelemző készülékek: Első beszereléskor, vizsgálatot megelőző 35 napon belül és jelentős karbantartás után.

Analitikai mérleg: Első beszereléskor, vizsgálatot megelőző 370 napon belül és jelentős karbantartás után.

Önálló nyomás és hőmérséklet: Első beszereléskor, vizsgálatot megelőző 370 napon belül és jelentős karbantartás után.

| 8.1.5.: | A folyamatos gázelemző rendszer válaszának és a frissítésnek-rögzítésnek a hitelesítése – az egyéb gázfajták tekintetében folyamatosan nem kompenzált gázelemző készülékek esetében |
| --- | --- |

8.1.5.:

A folyamatos gázelemző rendszer válaszának és a frissítésnek-rögzítésnek a hitelesítése – az egyéb gázfajták tekintetében folyamatosan nem kompenzált gázelemző készülékek esetében

Első beszereléskor vagy a választ befolyásoló rendszermódosítás után.

| 8.1.6.: | A folyamatos gázelemző rendszer válaszának és a frissítésnek-rögzítésnek a hitelesítése – az egyéb gázfajták tekintetében folyamatosan kompenzált gázelemző készülékek esetében |
| --- | --- |

8.1.6.:

A folyamatos gázelemző rendszer válaszának és a frissítésnek-rögzítésnek a hitelesítése – az egyéb gázfajták tekintetében folyamatosan kompenzált gázelemző készülékek esetében

Első beszereléskor vagy a választ befolyásoló rendszermódosítás után.

| 8.1.7.1.: | Nyomaték |
| --- | --- |

8.1.7.1.:

Nyomaték

Első beszereléskor és jelentős karbantartás után.

| 8.1.7.2.: | Nyomás, hőmérséklet és harmatpont |
| --- | --- |

8.1.7.2.:

Nyomás, hőmérséklet és harmatpont

Első beszereléskor és jelentős karbantartás után.

| 8.1.8.1.: | Tüzelőanyag-áram |
| --- | --- |

8.1.8.1.:

Tüzelőanyag-áram

Első beszereléskor és jelentős karbantartás után.

| 8.1.8.2.: | Beszívott levegőáram |
| --- | --- |

8.1.8.2.:

Beszívott levegőáram

Első beszereléskor és jelentős karbantartás után.

| 8.1.8.3.: | Kipufogógáz-áram |
| --- | --- |

8.1.8.3.:

Kipufogógáz-áram

Első beszereléskor és jelentős karbantartás után.

| 8.1.8.4.: | Hígított kipufogógáz-áram (állandó térfogatú mintavétel, CVS és térfogat-kiszorításos szivattyú, PFD) |
| --- | --- |

8.1.8.4.:

Hígított kipufogógáz-áram (állandó térfogatú mintavétel, CVS és térfogat-kiszorításos szivattyú, PFD)

Első beszereléskor és jelentős karbantartás után.

| 8.1.8.5.: | CVS/PFD és szakaszos mintavétel ellenőrzése (5) |
| --- | --- |

8.1.8.5.:

CVS/PFD és szakaszos mintavétel ellenőrzése (5)

Első beszereléskor, vizsgálatot megelőző 35 napon belül és jelentős karbantartás után. (Propángázos vizsgálat)

| 8.1.8.8.: | Vákuumszivárgás |
| --- | --- |

8.1.8.8.:

Vákuumszivárgás

Minden laboratóriumi vizsgálat előtt a 7.1. szakasznak megfelelően.

| 8.1.9.1.: | Az NDIR CO2-elemző készülék interferenciája H2O-val |
| --- | --- |

8.1.9.1.:

Az NDIR CO2-elemző készülék interferenciája H2O-val

Első beszereléskor és jelentős karbantartás után.

| 8.1.9.2.: | Az NDIR CO-elemző készülék interferenciája CO2-vel és H2O-val |
| --- | --- |

8.1.9.2.:

Az NDIR CO-elemző készülék interferenciája CO2-vel és H2O-val

Első beszereléskor és jelentős karbantartás után.

| 8.1.10.1.: | A FID (lángionizációs érzékelő) kalibrálása
  Az összes szénhidrogén kimutatására szolgáló FID optimalizálása és az összes szénhidrogén kimutatására szolgáló FID ellenőrzése |
| --- | --- |

8.1.10.1.:

A FID (lángionizációs érzékelő) kalibrálása

Az összes szénhidrogén kimutatására szolgáló FID optimalizálása és az összes szénhidrogén kimutatására szolgáló FID ellenőrzése

Kalibrálás, optimalizálás és a CH4-válasz meghatározása: első beszereléskor és jelentős karbantartás után.

A CH4-válasz ellenőrzése: első beszereléskor, vizsgálatot megelőző 185 napon belül és jelentős karbantartás után.

| 8.1.10.2.: | A hígítatlan kipufogógáz kimutatására szolgáló FID interferenciája O2-vel |
| --- | --- |

8.1.10.2.:

A hígítatlan kipufogógáz kimutatására szolgáló FID interferenciája O2-vel

Valamennyi FID készülék esetében: első beszereléskor és jelentős karbantartás után.

Az összes szénhidrogén kimutatására szolgáló FID készülékek esetében: első beszereléskor, jelentős karbantartás után és

az FID optimalizálása a 8.1.10.1. szakasz szerint

| 8.1.10.3.: | A metánkiválasztó penetrációja |
| --- | --- |

8.1.10.3.:

A metánkiválasztó penetrációja

Első beszereléskor, vizsgálatot megelőző 185 napon belül és jelentős karbantartás után.

| 8.1.11.1.: | A kemilumineszcens érzékelős gázelemző készülékre (CLD) a CO2 és a H2O által gyakorolt kioltó hatás |
| --- | --- |

8.1.11.1.:

A kemilumineszcens érzékelős gázelemző készülékre (CLD) a CO2 és a H2O által gyakorolt kioltó hatás

Első beszereléskor és jelentős karbantartás után.

| 8.1.11.3.: | Nem diszperzív ultraibolya gázelemző (NDUV) készülék interferenciája szénhidrogénekkel és H2O-val |
| --- | --- |

8.1.11.3.:

Nem diszperzív ultraibolya gázelemző (NDUV) készülék interferenciája szénhidrogénekkel és H2O-val

Első beszereléskor és jelentős karbantartás után.

| 8.1.11.4.: | A hűtőfürdő (hűtő) NO2-penetrációja |
| --- | --- |

8.1.11.4.:

A hűtőfürdő (hűtő) NO2-penetrációja

Első beszereléskor és jelentős karbantartás után.

| 8.1.11.5.: | NO2-NO-átalakító általi átalakítás |
| --- | --- |

8.1.11.5.:

NO2-NO-átalakító általi átalakítás

Első beszereléskor, vizsgálatot megelőző 35 napon belül és jelentős karbantartás után.

| 8.1.12.1.: | Analitikai mérleg és mérés |
| --- | --- |

8.1.12.1.:

Analitikai mérleg és mérés

Független hitelesítés: első beszereléskor, vizsgálatot megelőző 370 napon belül és jelentős karbantartás után.

Nullázó, mérésitartomány-kalibráló és vonatkoztatási minta ellenőrzése: mérés előtt 12 órán belül és jelentős karbantartás után.

8.1.3.   A pontosság, ismételhetőség és zaj ellenőrzése

A 9.3. táblázatban az egyedi készülékekre meghatározott teljesítményértékek alapján lehet meghatározni egy készülék pontosságát, ismételhetőségét és zaját.

A készülék pontosságát, ismételhetőségét és zaját nem szükséges ellenőrizni. Hasznos lehet azonban figyelembe venni ezeket az ellenőrzéseket egy új készülékre vonatkozó előírások meghatározásánál, egy leszállított új készülék teljesítményének átvételkor való ellenőrzésénél vagy egy meglévő készülék hibaelhárításánál.

8.1.4.   A linearitás ellenőrzése

8.1.4.1.   Alkalmazási kör és gyakoriság

A 8.2. táblázatban felsorolt összes mérőrendszer linearitását legalább a táblázatban megadott gyakorisággal ellenőrizni kell a mérőrendszer gyártója ajánlásának megfelelően és a helyes műszaki gyakorlat alapján. A linearitás ellenőrzésének célja annak megállapítása, hogy a mérőrendszer arányos választ ad a vizsgált mérési tartományban. A linearitásellenőrzés egyéb rendelkezés hiányában abból áll, hogy legalább 10 vonatkoztatási értéket bevisznek egy mérőrendszerbe. A mérőrendszer valamennyi vonatkoztatási értéknek meghatározza a mennyiségét. A mért értékeket a legkisebb négyzetek módszerén alapuló lineáris regresszió és az e szakasz 8.2. táblázatában megadott linearitási követelmények alapján, együttesen össze kell hasonlítani a vonatkoztatási értékekkel.

8.1.4.2.   Teljesítménykövetelmények

Ha egy mérőrendszer nem felel meg a 8.2. táblázatban megadott linearitási követelményeknek, akkor a hiányosságot szükség szerint újrakalibrálással, szervizeléssel vagy alkatrészek cseréjével orvosolni kell. A hiányosság orvosolása után meg kell ismételni a linearitásellenőrzést annak érdekében, hogy a mérőrendszer megfeleljen a linearitási követelményeknek.

8.1.4.3.   Az eljárás

A következő lineáris-ellenőrzési előírást kell követni:

| a) | a mérőrendszert az előírt hőmérsékleteken, nyomásokon és áramokkal kell működtetni; |
| --- | --- |

a)

a mérőrendszert az előírt hőmérsékleteken, nyomásokon és áramokkal kell működtetni;

| b) | a készüléket nullás jel beadásával nullázni kell, mint egy kibocsátásvizsgálat előtt. Gázelemző készülékek esetében a 9.5.1. szakasz előírásainak megfelelő nullázógázt kell közvetlenül bevezetni a készülékbe; |
| --- | --- |

b)

a készüléket nullás jel beadásával nullázni kell, mint egy kibocsátásvizsgálat előtt. Gázelemző készülékek esetében a 9.5.1. szakasz előírásainak megfelelő nullázógázt kell közvetlenül bevezetni a készülékbe;

| c) | a készülék mérési tartományát mérésitartomány-beállító jel beadásával be kell állítani, mint egy kibocsátásvizsgálat előtt. Gázelemző készülékek esetében a 9.5.1. szakasz előírásainak megfelelő mérésitartomány-kalibráló gázt kell közvetlenül bevezetni a készülékbe; |
| --- | --- |

c)

a készülék mérési tartományát mérésitartomány-beállító jel beadásával be kell állítani, mint egy kibocsátásvizsgálat előtt. Gázelemző készülékek esetében a 9.5.1. szakasz előírásainak megfelelő mérésitartomány-kalibráló gázt kell közvetlenül bevezetni a készülékbe;

| d) | a készülék mérési tartományának beállítása után a nullát ugyanazzal a jellel kell ellenőrizni, mint amelyiket e szakasz b) pontjában használtak. A nullához tartozó érték leolvasása után a helyes műszaki gyakorlat alapján el kell dönteni, hogy a következő lépés előtt kell-e ismét nullázni a készüléket vagy beállítani a mérési tartományát; |
| --- | --- |

d)

a készülék mérési tartományának beállítása után a nullát ugyanazzal a jellel kell ellenőrizni, mint amelyiket e szakasz b) pontjában használtak. A nullához tartozó érték leolvasása után a helyes műszaki gyakorlat alapján el kell dönteni, hogy a következő lépés előtt kell-e ismét nullázni a készüléket vagy beállítani a mérési tartományát;

| e) | az összes mért mennyiség esetében a gyártó ajánlásai és a helyes műszaki gyakorlat alapján kell kiválasztani az y
  refi vonatkoztatási értékeket, amelyek a kibocsátásmérés során várható értékek teljes körét felölelik, így elkerülve, hogy ezen értékeken túl még extrapolációt kelljen alkalmazni. A linearitás ellenőrzéséhez használt egyik vonatkoztatási jelként a nulla vonatkoztatási jelet kell választani. A nyomás és hőmérséklet linearitásának önálló ellenőrzéséhez legalább három vonatkoztatási értéket kell kiválasztani. Minden más linearitás-ellenőrzéshez legalább tíz vonatkoztatási értéket kell kiválasztani; |
| --- | --- |

e)

az összes mért mennyiség esetében a gyártó ajánlásai és a helyes műszaki gyakorlat alapján kell kiválasztani az y
  refi vonatkoztatási értékeket, amelyek a kibocsátásmérés során várható értékek teljes körét felölelik, így elkerülve, hogy ezen értékeken túl még extrapolációt kelljen alkalmazni. A linearitás ellenőrzéséhez használt egyik vonatkoztatási jelként a nulla vonatkoztatási jelet kell választani. A nyomás és hőmérséklet linearitásának önálló ellenőrzéséhez legalább három vonatkoztatási értéket kell kiválasztani. Minden más linearitás-ellenőrzéshez legalább tíz vonatkoztatási értéket kell kiválasztani;

| f) | a gyártó ajánlásai és a helyes műszaki gyakorlat alapján kell eldönteni, hogy a vonatkoztatási értékek sorozatát milyen sorrendben vigyék be; |
| --- | --- |

f)

a gyártó ajánlásai és a helyes műszaki gyakorlat alapján kell eldönteni, hogy a vonatkoztatási értékek sorozatát milyen sorrendben vigyék be;

| g) | a vonatkoztatási mennyiségeket a 8.1.4.4. szakaszban leírtak szerint kell előállítani és bevinni. Gázelemző készülékek esetében a 9.5.1. szakasz előírásainak megfelelő, ismert koncentrációjú gázokat kell használni és közvetlenül bevezetni a készülékbe; |
| --- | --- |

g)

a vonatkoztatási mennyiségeket a 8.1.4.4. szakaszban leírtak szerint kell előállítani és bevinni. Gázelemző készülékek esetében a 9.5.1. szakasz előírásainak megfelelő, ismert koncentrációjú gázokat kell használni és közvetlenül bevezetni a készülékbe;

| h) | a készüléknek időt kell hagyni, hogy stabilizálódjon, miközben a vonatkoztatási értékeket méri; |
| --- | --- |

h)

a készüléknek időt kell hagyni, hogy stabilizálódjon, miközben a vonatkoztatási értékeket méri;

| i) | a vonatkoztatási értéket 30 s-on keresztül legalább a 9.2. táblázatban megadott legkisebb gyakorisággal mérni kell és fel kell jegyezni, valamint fel kell jegyezni a rögzített értékek

  számtani középértékét; |
| --- | --- |

i)

Formula

| j) | az e szakasz g)–i) pontjában szereplő lépéseket kell addig ismételni, amíg minden vonatkoztatási mennyiség mérése meg nem történik; |
| --- | --- |

j)

az e szakasz g)–i) pontjában szereplő lépéseket kell addig ismételni, amíg minden vonatkoztatási mennyiség mérése meg nem történik;

| k) | az

  számtani középértéket és a y
  refi
  vonatkoztatási értékeket a legkisebb négyzetek módszerével kapott lineáris regresszió paramétereinek, valamint a 8.2. táblázatban megadott minimális teljesítményfeltételekkel összehasonlítandó statisztikai értékek kiszámítására kell használni. A 4B. melléklet A.2. függelékének A.2. szakaszában leírt számításokat kell követni. |
| --- | --- |

k)

Formula

8.1.4.4.   Vonatkoztatási jelek

Ez a szakasz ismerteti a vonatkoztatási értékek előállítására ajánlott módszereket az e szakasz 8.1.4.3. szakaszában található linearitás-ellenőrzési előírásokhoz. A tényleges értékeket modellező vonatkoztatási értékeket kell használni, vagy tényleges értéket kell beadni és megmérni a vonatkoztatási mérőrendszerrel. Ez utóbbi esetben a vonatkoztatási érték a vonatkoztatási mérőrendszer által adott érték. A vonatkoztatási értékeknek és a vonatkoztatási mérőrendszereknek nemzetközileg nyomon követhetőnek kell lenniük.

Érzékelőkkel, úgymint termoelemekkel, ellenállás-hőmérőkkel vagy termisztorokkal ellátott hőmérsékletmérő rendszerek esetében a linearitásellenőrzés elvégezhető úgy, hogy az érzékelőt eltávolítják a rendszerből, és szimulátort alkalmaznak helyette. Szükség szerint függetlenül kalibrált és a hideg csatlakozás hatása ellen kompenzált szimulátort kell alkalmazni. A nemzetközileg visszakereshető szimulátor hőmérséklethez igazított bizonytalanságának kisebbnek kell lennie a T
  max legnagyobb üzemi hőmérséklet 0,5 %-ánál. Ha ezt a lehetőséget választják, olyan érzékelőket kell alkalmazni, amelyek a szállító állítása szerint a standard kalibrációs görbéjükkel összehasonlítva a T
  max 0,5 %-ánál pontosabbak.

8.1.4.5.   Olyan mérőrendszerek, amelyeknek ellenőrizni kell a linearitását

A 8.2. táblázat olyan mérőrendszereket mutat be, amelyeknek ellenőrizni kell a linearitását. Erre a táblázatra az alábbi rendelkezések vonatkoznak:

| a) | a linearitást gyakrabban kell ellenőrizni, amennyiben a műszer gyártója ezt ajánlja, vagy a helyes műszaki gyakorlat alapján; |
| --- | --- |

a)

a linearitást gyakrabban kell ellenőrizni, amennyiben a műszer gyártója ezt ajánlja, vagy a helyes műszaki gyakorlat alapján;

| b) | „min” a linearitás ellenőrzése során alkalmazott legkisebb vonatkoztatási érték;
  Meg kell jegyezni, hogy ez az érték a jelzéstől függően akár nulla vagy negatív érték is lehet; |
| --- | --- |

b)

„min” a linearitás ellenőrzése során alkalmazott legkisebb vonatkoztatási érték;

Meg kell jegyezni, hogy ez az érték a jelzéstől függően akár nulla vagy negatív érték is lehet;

| c) | „max” általában a linearitás ellenőrzése során alkalmazott legnagyobb vonatkoztatási érték. Például gázmegosztók esetében x
  max az osztatlan, hígítatlan kalibrálógáz koncentrációja. A következő különleges esetekben „max” egy másik értékre utal:






  i. | az analitikai mérleg linearitásának ellenőrzése esetén m
  max a részecskeszűrő jellemző tömege; |
| --- | --- | --- |

c)

„max” általában a linearitás ellenőrzése során alkalmazott legnagyobb vonatkoztatási érték. Például gázmegosztók esetében x
  max az osztatlan, hígítatlan kalibrálógáz koncentrációja. A következő különleges esetekben „max” egy másik értékre utal:

i.

az analitikai mérleg linearitásának ellenőrzése esetén m
  max a részecskeszűrő jellemző tömege;

| ii. | a nyomaték linearitásának ellenőrzése esetén T
  max a vizsgált legnagyobb nyomatékú motor nyomatékának gyártó által megadott csúcsértéke; |
| --- | --- |

ii.

a nyomaték linearitásának ellenőrzése esetén T
  max a vizsgált legnagyobb nyomatékú motor nyomatékának gyártó által megadott csúcsértéke;

| d) | a meghatározott tartományok szélső értékei beleértendők a tartományba. Például az a
  1 meredekségre meghatározott 0,98–1,02 tartomány azt jelenti, hogy 0,98 ≤ a
  1 ≤ 1,02; |
| --- | --- |

d)

a meghatározott tartományok szélső értékei beleértendők a tartományba. Például az a
  1 meredekségre meghatározott 0,98–1,02 tartomány azt jelenti, hogy 0,98 ≤ a
  1 ≤ 1,02;

| e) | a linearitás-ellenőrzés nem kötelező olyan rendszerek esetében, amelyek megfelelnek a hígított kipufogógáz áramlási sebességének ellenőrzésén a 8.1.8.5. szakaszban a propángázos vizsgálatra vonatkozóan leírtak szerint, vagy olyan rendszerek esetében, amelyek eltérése a beszívott levegő, a tüzelőanyag és a hígított kipufogógáz szén- vagy oxigénmérlege alapján ±2 %-on belül van; |
| --- | --- |

e)

a linearitás-ellenőrzés nem kötelező olyan rendszerek esetében, amelyek megfelelnek a hígított kipufogógáz áramlási sebességének ellenőrzésén a 8.1.8.5. szakaszban a propángázos vizsgálatra vonatkozóan leírtak szerint, vagy olyan rendszerek esetében, amelyek eltérése a beszívott levegő, a tüzelőanyag és a hígított kipufogógáz szén- vagy oxigénmérlege alapján ±2 %-on belül van;

| f) | az e mennyiségekre vonatkozó a
  1 feltételeknek csak akkor kell teljesülniük, ha a mennyiség abszolút értékére szükség van, szemben egy olyan jellel, amely csak lineárisan arányos a tényleges értékkel; |
| --- | --- |

f)

az e mennyiségekre vonatkozó a
  1 feltételeknek csak akkor kell teljesülniük, ha a mennyiség abszolút értékére szükség van, szemben egy olyan jellel, amely csak lineárisan arányos a tényleges értékkel;

| g) | az önálló hőmérsékletértékek közé tartoznak a motor üzemállapotainak beállítására vagy ellenőrzésére használt motorhőmérséklet-értékek és környezeti feltételek; a vizsgálati rendszerben kritikus állapotok beállítására vagy ellenőrzésére használt hőmérsékletértékek; és a kibocsátások kiszámítására használt hőmérsékletértékek:






  i. | ezek a hőmérsékletlinearitás-ellenőrzések kötelezőek. Levegőbeszívás; utókezelővel felszerelt fékpad(ok) (olyan motorokhoz, amelyeket utókezelő berendezéssel vizsgálnak olyan ciklusokban, amelyek hidegindítást írnak elő); hígítólevegő részecske-mintavételhez (állandó térfogatú mintavétel, kétszeres hígítás és részáramú rendszerek); részecskeminta; és hűtőközegminta (olyan gázmintavevő rendszerekhez, amelyek hűtőközeget alkalmaznak a minták szárítására); |
| --- | --- | --- |

g)

az önálló hőmérsékletértékek közé tartoznak a motor üzemállapotainak beállítására vagy ellenőrzésére használt motorhőmérséklet-értékek és környezeti feltételek; a vizsgálati rendszerben kritikus állapotok beállítására vagy ellenőrzésére használt hőmérsékletértékek; és a kibocsátások kiszámítására használt hőmérsékletértékek:

i.

ezek a hőmérsékletlinearitás-ellenőrzések kötelezőek. Levegőbeszívás; utókezelővel felszerelt fékpad(ok) (olyan motorokhoz, amelyeket utókezelő berendezéssel vizsgálnak olyan ciklusokban, amelyek hidegindítást írnak elő); hígítólevegő részecske-mintavételhez (állandó térfogatú mintavétel, kétszeres hígítás és részáramú rendszerek); részecskeminta; és hűtőközegminta (olyan gázmintavevő rendszerekhez, amelyek hűtőközeget alkalmaznak a minták szárítására);

| ii. | ezeket a hőmérsékletlinearitás-ellenőrzéseket csak akkor kell elvégezni, ha a motor gyártója előírja. Tüzelőanyag-bevezetés; a vizsgálókamra töltőlevegő-hűtőjének levegőkivezetése (a jármű/gép töltőlevegő-hűtőjét szimuláló vizsgálókamra-hőcserélővel vizsgált motorok esetében); a vizsgálókamra töltőlevegő-hűtőjének hűtőközeg-bevezetése (a jármű/gép töltőlevegő-hűtőjét szimuláló vizsgálókamra-hőcserélővel vizsgált motorok esetében); és a teknőben/tálcán lévő olaj; hűtőközeg a termosztát előtt (folyadékhűtésű motorok esetében); |
| --- | --- |

ii.

ezeket a hőmérsékletlinearitás-ellenőrzéseket csak akkor kell elvégezni, ha a motor gyártója előírja. Tüzelőanyag-bevezetés; a vizsgálókamra töltőlevegő-hűtőjének levegőkivezetése (a jármű/gép töltőlevegő-hűtőjét szimuláló vizsgálókamra-hőcserélővel vizsgált motorok esetében); a vizsgálókamra töltőlevegő-hűtőjének hűtőközeg-bevezetése (a jármű/gép töltőlevegő-hűtőjét szimuláló vizsgálókamra-hőcserélővel vizsgált motorok esetében); és a teknőben/tálcán lévő olaj; hűtőközeg a termosztát előtt (folyadékhűtésű motorok esetében);

| h) | az önálló nyomásértékek közé tartoznak a motor üzemállapotainak beállítására vagy ellenőrzésére használt motornyomásértékek és környezeti feltételek; a vizsgálati rendszerben kritikus állapotok beállítására vagy ellenőrzésére használt nyomásértékek; és a kibocsátások kiszámítására használt nyomásértékek:






  i. | a kötelező nyomáslinearitás-ellenőrzések a következők: levegőbeszívás-korlátozás; a kipufogórendszer ellennyomása; barométer; állandó térfogatú mintavevő bemeneti nyomása (ha a mérés állandó térfogatú mintavétellel történik); hűtőközegminta (olyan gázmintavevő rendszerekhez, amelyek hűtőközeget alkalmaznak a minták szárítására); |
| --- | --- | --- |

h)

az önálló nyomásértékek közé tartoznak a motor üzemállapotainak beállítására vagy ellenőrzésére használt motornyomásértékek és környezeti feltételek; a vizsgálati rendszerben kritikus állapotok beállítására vagy ellenőrzésére használt nyomásértékek; és a kibocsátások kiszámítására használt nyomásértékek:

i.

a kötelező nyomáslinearitás-ellenőrzések a következők: levegőbeszívás-korlátozás; a kipufogórendszer ellennyomása; barométer; állandó térfogatú mintavevő bemeneti nyomása (ha a mérés állandó térfogatú mintavétellel történik); hűtőközegminta (olyan gázmintavevő rendszerekhez, amelyek hűtőközeget alkalmaznak a minták szárítására);

| ii. | nyomáslinearitás-ellenőrzések, amelyeket csak akkor kell elvégezni, ha a motor gyártója előírja: a vizsgálókamra töltőlevegő-hűtőjének és a csatlakozó csöveknek a nyomásesése (a jármű/gép töltőlevegő-hűtőjét szimuláló vizsgálókamra-hőcserélővel vizsgált turbófeltöltéses motorok esetében); a tüzelőanyag-bevezetés; és a tüzelőanyag-kivezetés.

  8.2.   táblázat


  Olyan mérőrendszerek, amelyeknek ellenőrizni kell a linearitását












  Mérőrendszer | Mennyiség | Legkisebb ellenőrzési gyakoriság | Linearitási követelmények |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | a | SEE | r
  2 |
| A motor fordulatszáma | n | Vizsgálatot megelőző 370 napon belül | ≤ 0,05 % n
  max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % n
  max | ≥ 0,990 |
| A motor nyomatéka | T | Vizsgálatot megelőző 370 napon belül | ≤ 1 % T
  max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % T
  max | ≥ 0,990 |
| A tüzelőanyag árama | q
  m | Vizsgálatot megelőző 370 napon belül | ≤ 1 %q
  m,max | 0,98–1,02 | ≤ 2 %q
  m,max | ≥ 0,990 |
| A beszívott levegő árama | q
  v | Vizsgálatot megelőző 370 napon belül | ≤ 1 %q
  v,max | 0,98–1,02 | ≤ 2 %q
  v,max | ≥ 0,990 |
| A hígítólevegő árama | q
  v | Vizsgálatot megelőző 370 napon belül | ≤ 1 %q
  v,max | 0,98–1,02 | ≤ 2 %q
  v,max | ≥ 0,990 |
| Hígított kipufogógáz árama | q
  v | Vizsgálatot megelőző 370 napon belül | ≤ 1 %q
  v,max | 0,98–1,02 | ≤ 2 %q
  v,max | ≥ 0,990 |
| Hígítatlan kipufogógáz árama | q
  v | Vizsgálatot megelőző 185 napon belül | ≤ 1 %q
  v,max | 0,98–1,02 | ≤ 2 %q
  v,max | ≥ 0,990 |
| Szakaszos mintavevő áramlási sebessége | q
  v | Vizsgálatot megelőző 370 napon belül | ≤ 1 %q
  v,max | 0,98–1,02 | ≤ 2 %q
  v,max | ≥ 0,990 |
| Gázmegosztók | x/x
  span | Vizsgálatot megelőző 370 napon belül | ≤ 0,5 % x
  max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % x
  max | ≥ 0,990 |
| Gázelemző készülékek | x | Vizsgálatot megelőző 35 napon belül | ≤ 0,5 % x
  max | 0,99-1,01 | ≤ 1 % x
  max | ≥ 0,998 |
| Analitikai mérleg | m | Vizsgálatot megelőző 370 napon belül | ≤ 1 % m
  max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % m
  max | ≥ 0,998 |
| Önálló nyomásértékek | p | Vizsgálatot megelőző 370 napon belül | ≤ 1 % p
  max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % p
  max | ≥ 0,998 |
| Az analóg önálló hőmérsékleti jelek átalakítása digitális jelekké | T | Vizsgálatot megelőző 370 napon belül | ≤ 1 % T
  max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % T
  max | ≥ 0,998 |

ii.

nyomáslinearitás-ellenőrzések, amelyeket csak akkor kell elvégezni, ha a motor gyártója előírja: a vizsgálókamra töltőlevegő-hűtőjének és a csatlakozó csöveknek a nyomásesése (a jármű/gép töltőlevegő-hűtőjét szimuláló vizsgálókamra-hőcserélővel vizsgált turbófeltöltéses motorok esetében); a tüzelőanyag-bevezetés; és a tüzelőanyag-kivezetés.

8.2.   táblázat

Olyan mérőrendszerek, amelyeknek ellenőrizni kell a linearitását

Mérőrendszer

Mennyiség

Legkisebb ellenőrzési gyakoriság

Linearitási követelmények

Formula

a

SEE

r
  2

A motor fordulatszáma

n

Vizsgálatot megelőző 370 napon belül

≤ 0,05 % n
  max

0,98–1,02

≤ 2 % n
  max

≥ 0,990

A motor nyomatéka

T

Vizsgálatot megelőző 370 napon belül

≤ 1 % T
  max

0,98–1,02

≤ 2 % T
  max

≥ 0,990

A tüzelőanyag árama

q
  m

Vizsgálatot megelőző 370 napon belül

≤ 1 %q
  m,max

0,98–1,02

≤ 2 %q
  m,max

≥ 0,990

A beszívott levegő árama

q
  v

Vizsgálatot megelőző 370 napon belül

≤ 1 %q
  v,max

0,98–1,02

≤ 2 %q
  v,max

≥ 0,990

A hígítólevegő árama

q
  v

Vizsgálatot megelőző 370 napon belül

≤ 1 %q
  v,max

0,98–1,02

≤ 2 %q
  v,max

≥ 0,990

Hígított kipufogógáz árama

q
  v

Vizsgálatot megelőző 370 napon belül

≤ 1 %q
  v,max

0,98–1,02

≤ 2 %q
  v,max

≥ 0,990

Hígítatlan kipufogógáz árama

q
  v

Vizsgálatot megelőző 185 napon belül

≤ 1 %q
  v,max

0,98–1,02

≤ 2 %q
  v,max

≥ 0,990

Szakaszos mintavevő áramlási sebessége

q
  v

Vizsgálatot megelőző 370 napon belül

≤ 1 %q
  v,max

0,98–1,02

≤ 2 %q
  v,max

≥ 0,990

Gázmegosztók

x/x
  span

Vizsgálatot megelőző 370 napon belül

≤ 0,5 % x
  max

0,98–1,02

≤ 2 % x
  max

≥ 0,990

Gázelemző készülékek

x

Vizsgálatot megelőző 35 napon belül

≤ 0,5 % x
  max

0,99-1,01

≤ 1 % x
  max

≥ 0,998

Analitikai mérleg

m

Vizsgálatot megelőző 370 napon belül

≤ 1 % m
  max

0,99–1,01

≤ 1 % m
  max

≥ 0,998

Önálló nyomásértékek

p

Vizsgálatot megelőző 370 napon belül

≤ 1 % p
  max

0,99–1,01

≤ 1 % p
  max

≥ 0,998

Az analóg önálló hőmérsékleti jelek átalakítása digitális jelekké

T

Vizsgálatot megelőző 370 napon belül

≤ 1 % T
  max

0,99–1,01

≤ 1 % T
  max

≥ 0,998

8.1.5.   A folyamatos gázelemző rendszer válaszának és a frissítésnek-rögzítésnek a hitelesítése

Ez a szakasz a folyamatos gázelemző rendszerek válaszának és frissítése rögzítésének hitelesítésére szolgáló általános eljárást ír le. A kompenzációt alkalmazó gázelemző készülékek ellenőrzésére szolgáló eljárásokat lásd a 8.1.6. szakaszban.

8.1.5.1.   Alkalmazási kör és gyakoriság

Ezt az ellenőrzést el kell végezni a folyamatos mintavételre használt gázelemző készülékek üzembe helyezése vagy cseréje után. Ezt az ellenőrzést akkor is el kell végezni, ha a rendszert olyan módon átalakítják, hogy az megváltoztatja a rendszerválaszt. Ez az ellenőrzés szükséges a tranziens vagy átmeneteket is magában foglaló vizsgálatra használt folyamatos gázelemző készülékek esetében, de nem szükséges a szakaszos gázelemző rendszerek vagy a különálló vizsgálatra használt folyamatos gázelemző rendszerek esetében.

8.1.5.2.   Mérési alapelvek

Ez a vizsgálat azt ellenőrzi, hogy a frissítés és a rögzítés gyakorisága megfelelő a rendszer egésze által a mintavevő szonda által mért koncentrációértékek hirtelen változására adott válaszhoz. A gázelemző rendszereket úgy kell optimalizálni, hogy egy hirtelen koncentrációváltozásra adott válaszuk frissítése és rögzítése megfelelő gyakorisággal történjen az információvesztés elkerülése érdekében. Ez a vizsgálat azt is ellenőrzi, hogy a folyamatos gázelemző rendszerek megfelelnek egy, a válaszidőre vonatkozó minimumkövetelménynek.

A válaszidő értékeléséhez a rendszer beállításainak (úgymint nyomás, áramlás, szűrőbeállítások a gázelemző készülékeken és minden más, a válaszidőt befolyásoló tényező) pontosan ugyanolyanoknak kell lenniük, mint a vizsgálati eljárásban lefolytatott mérések idején. A válaszidőt közvetlenül a mintavevő szonda bevezetésénél történő gázváltással kell meghatározni. A gázváltásra szolgáló eszközöknek előírás szerint 0,1 s-nál rövidebb idő alatt el kell végezniük a gázváltást. A vizsgálathoz használt gázoknak legalább a teljes skála 60 %-ának megfelelő koncentrációváltozást kell okozniuk.

Az egyes gázösszetevők koncentrációit folyamatosan rögzíteni kell.

8.1.5.3.   Rendszerkövetelmények

| a) | A rendszer válaszideje az összes mért összetevő (CO, NOx, CO2 és szénhidrogének) esetében és minden használt tartományban legfeljebb 10 s lehet, legfeljebb 2,5 s felfutási idővel vagy legfeljebb 5 s felfutási és lefutási idővel. Ha a metántól különböző szénhidrogének méréséhez metánkiválasztót használnak, akkor a rendszer válaszideje nagyobb lehet 10 s-nál.
  Az A.7–A.8. függelékben megadott kibocsátásszámítások elvégzése előtt minden adatot (koncentráció, tüzelőanyag- és levegőáram) el kell tolni a mért válaszidővel; |
| --- | --- |

a)

A rendszer válaszideje az összes mért összetevő (CO, NOx, CO2 és szénhidrogének) esetében és minden használt tartományban legfeljebb 10 s lehet, legfeljebb 2,5 s felfutási idővel vagy legfeljebb 5 s felfutási és lefutási idővel. Ha a metántól különböző szénhidrogének méréséhez metánkiválasztót használnak, akkor a rendszer válaszideje nagyobb lehet 10 s-nál.

Az A.7–A.8. függelékben megadott kibocsátásszámítások elvégzése előtt minden adatot (koncentráció, tüzelőanyag- és levegőáram) el kell tolni a mért válaszidővel;

| b) | a frissítésnek és a rögzítésnek a rendszerválasz szempontjából elfogadható voltának bizonyítása érdekében a rendszernek meg kell felelnie az alábbi feltételek valamelyikének:






  i. | az átlagos felfutási időnek és a frissített koncentráció rendszer általi rögzítése gyakoriságának a szorzata legalább 5 kell, hogy legyen. Az átlagos felfutási idő semmilyen esetben sem haladhatja meg a 10 s-ot; |
| --- | --- | --- |

b)

a frissítésnek és a rögzítésnek a rendszerválasz szempontjából elfogadható voltának bizonyítása érdekében a rendszernek meg kell felelnie az alábbi feltételek valamelyikének:

i.

az átlagos felfutási időnek és a frissített koncentráció rendszer általi rögzítése gyakoriságának a szorzata legalább 5 kell, hogy legyen. Az átlagos felfutási idő semmilyen esetben sem haladhatja meg a 10 s-ot;

| ii. | a rendszernek legalább 2 Hz gyakorisággal rögzítenie kell a koncentrációt (lásd még az 9.2. táblázatot). |
| --- | --- |

ii.

a rendszernek legalább 2 Hz gyakorisággal rögzítenie kell a koncentrációt (lásd még az 9.2. táblázatot).

8.1.5.4.   Az eljárás

Az egyes folyamatos gázelemző rendszerek válaszát a következő eljárással kell ellenőrizni:

| a) | a gázelemző rendszer gyártójának a készülék üzembe állítására és üzemeltetésére vonatkozó utasításait kell követni. A mérőrendszert a teljesítmény optimalizálása érdekében szükség szerint be kell állítani. Ehhez az ellenőrzéshez a gázelemző készüléket ugyanúgy kell üzemeltetni, mint kibocsátásvizsgálat esetén. Ha a gázelemző készülék mintavevő rendszere más gázelemző készülékekkel közös, és a többi gázelemző készülékhez folyó gázáram befolyásolja a rendszer válaszidejét, akkor az ellenőrző vizsgálat alatt a többi gázelemző készüléket is el kell indítani és üzemeltetni kell. Ez az ellenőrző vizsgálat végrehajtható egyidejűleg több olyan gázelemző készüléken, amelynek közös a mintavevő rendszere. Ha a kibocsátásmérések során analóg vagy valós idejű digitális szűrőket használnak, akkor a szűrőket az ellenőrző vizsgálat során is ugyanúgy kell működtetni; |
| --- | --- |

a)

a gázelemző rendszer gyártójának a készülék üzembe állítására és üzemeltetésére vonatkozó utasításait kell követni. A mérőrendszert a teljesítmény optimalizálása érdekében szükség szerint be kell állítani. Ehhez az ellenőrzéshez a gázelemző készüléket ugyanúgy kell üzemeltetni, mint kibocsátásvizsgálat esetén. Ha a gázelemző készülék mintavevő rendszere más gázelemző készülékekkel közös, és a többi gázelemző készülékhez folyó gázáram befolyásolja a rendszer válaszidejét, akkor az ellenőrző vizsgálat alatt a többi gázelemző készüléket is el kell indítani és üzemeltetni kell. Ez az ellenőrző vizsgálat végrehajtható egyidejűleg több olyan gázelemző készüléken, amelynek közös a mintavevő rendszere. Ha a kibocsátásmérések során analóg vagy valós idejű digitális szűrőket használnak, akkor a szűrőket az ellenőrző vizsgálat során is ugyanúgy kell működtetni;

| b) | a rendszer válaszidejének hitelesítésére használt berendezések esetében ajánlott, hogy a csatlakozások között a lehető legkisebb legyen a gázszállítási távolság, egy gyors 3-utas szelep (2 bemenet, 1 kimenet) egyik bemenetéhez nulla levegőt tartalmazó gázforrást kell csatlakoztatni, hogy szabályozni lehessen a nullázó- és a kevert kalibrálógázok áramát a mintavevő rendszer szondájának bemenetéhez vagy a szonda kimenetének közelében lévő T-csatlakozóhoz. Általában a gáz áramlási sebessége nagyobb, mint a szondán áthaladó minta árama, a felesleg pedig távozik a szonda bemeneti nyílásánál. Ha a gáz áramlási sebessége kisebb, mint a szondán áthaladó áram, akkor a gázkoncentrációt ki kell igazítani a szondába beáramló környezeti levegő által okozott hígulás miatt. Kettő vagy több gázból álló kalibráló gázokat is lehet használni. A kalibrálógázok összekeveréséhez gázkeverő berendezés használható. N2-be kevert hígított kalibráló gázok és levegőbe kevert kalibráló gázok összekeveréséhez gázkeverő berendezés használata ajánlott.
  Gázmegosztó segítségével NO–CO–CO2–C3H8–CH4 (alapgáz N2) mérésitartomány-kalibráló gázt egyenlő mennyiségben össze kell keverni nagy tisztaságú szintetikus levegőbe kevert NO2 kalibráló gázzal. A N2-ben elegyített NO-CO-CO2-C3H8-CH4 keverékből álló kalibráló gáz helyett adott esetben szabványos kettős kalibráló gáz is használható; ebben az esetben minden gázelemző készülék válaszát külön kell vizsgálni. A gázmegosztó kimenetét csatlakoztatni kell a 3-utas szelep másik bemenetéhez. A szelep kimenetét csatlakoztatni kell egy, a gázelemző rendszer szondájánál található túlfolyóhoz vagy egy, a szonda és az összes ellenőrzött gázelemző készülékhez vezető cső közé illesztett túlfolyóhoz. Olyan összeállítást kell alkalmazni, amely az áramot a gázkeverő berendezésen átvezetve meggátolja a nyomás pulzáló változását. Minden olyan gázösszetevőt ki kell hagyni, amely a gázelemző készülékek ezen ellenőrzése szempontjából nem lényeges. Alternatív lehetőségként az egyféle gázt tartalmazó palackok használata és a válaszidők önálló mérése megengedett; |
| --- | --- |

b)

a rendszer válaszidejének hitelesítésére használt berendezések esetében ajánlott, hogy a csatlakozások között a lehető legkisebb legyen a gázszállítási távolság, egy gyors 3-utas szelep (2 bemenet, 1 kimenet) egyik bemenetéhez nulla levegőt tartalmazó gázforrást kell csatlakoztatni, hogy szabályozni lehessen a nullázó- és a kevert kalibrálógázok áramát a mintavevő rendszer szondájának bemenetéhez vagy a szonda kimenetének közelében lévő T-csatlakozóhoz. Általában a gáz áramlási sebessége nagyobb, mint a szondán áthaladó minta árama, a felesleg pedig távozik a szonda bemeneti nyílásánál. Ha a gáz áramlási sebessége kisebb, mint a szondán áthaladó áram, akkor a gázkoncentrációt ki kell igazítani a szondába beáramló környezeti levegő által okozott hígulás miatt. Kettő vagy több gázból álló kalibráló gázokat is lehet használni. A kalibrálógázok összekeveréséhez gázkeverő berendezés használható. N2-be kevert hígított kalibráló gázok és levegőbe kevert kalibráló gázok összekeveréséhez gázkeverő berendezés használata ajánlott.

Gázmegosztó segítségével NO–CO–CO2–C3H8–CH4 (alapgáz N2) mérésitartomány-kalibráló gázt egyenlő mennyiségben össze kell keverni nagy tisztaságú szintetikus levegőbe kevert NO2 kalibráló gázzal. A N2-ben elegyített NO-CO-CO2-C3H8-CH4 keverékből álló kalibráló gáz helyett adott esetben szabványos kettős kalibráló gáz is használható; ebben az esetben minden gázelemző készülék válaszát külön kell vizsgálni. A gázmegosztó kimenetét csatlakoztatni kell a 3-utas szelep másik bemenetéhez. A szelep kimenetét csatlakoztatni kell egy, a gázelemző rendszer szondájánál található túlfolyóhoz vagy egy, a szonda és az összes ellenőrzött gázelemző készülékhez vezető cső közé illesztett túlfolyóhoz. Olyan összeállítást kell alkalmazni, amely az áramot a gázkeverő berendezésen átvezetve meggátolja a nyomás pulzáló változását. Minden olyan gázösszetevőt ki kell hagyni, amely a gázelemző készülékek ezen ellenőrzése szempontjából nem lényeges. Alternatív lehetőségként az egyféle gázt tartalmazó palackok használata és a válaszidők önálló mérése megengedett;

| c) | az adatgyűjtést a következőképpen kell végrehajtani:






  i. | a szelepet úgy kell állítani, hogy elinduljon a nullázógáz árama; |
| --- | --- | --- |

c)

az adatgyűjtést a következőképpen kell végrehajtani:

i.

a szelepet úgy kell állítani, hogy elinduljon a nullázógáz árama;

| ii. | időt kell hagyni a stabilizációra, figyelembe véve a szállítás okozta késést, és meg kell várni a leglassabb gázelemző készülék teljes válaszát; |
| --- | --- |

ii.

időt kell hagyni a stabilizációra, figyelembe véve a szállítás okozta késést, és meg kell várni a leglassabb gázelemző készülék teljes válaszát;

| iii. | el kell kezdeni az adatrögzítést a kibocsátásvizsgálat során alkalmazott gyakorisággal. Minden egyes rögzített érték a gázelemző készülék által mért egyedi aktualizált koncentráció; a rögzített értékeket nem lehet interpolációval vagy szűréssel módosítani; |
| --- | --- |

iii.

el kell kezdeni az adatrögzítést a kibocsátásvizsgálat során alkalmazott gyakorisággal. Minden egyes rögzített érték a gázelemző készülék által mért egyedi aktualizált koncentráció; a rögzített értékeket nem lehet interpolációval vagy szűréssel módosítani;

| iv. | a szelepet úgy kell állítani, hogy a kevert kalibráló gázok a gázelemző készülékekhez áramolhassanak. Az ehhez szükséges t
  0 időt fel kell jegyezni; |
| --- | --- |

iv.

a szelepet úgy kell állítani, hogy a kevert kalibráló gázok a gázelemző készülékekhez áramolhassanak. Az ehhez szükséges t
  0 időt fel kell jegyezni;

| v. | figyelembe kell venni a szállítás okozta késést, és meg kell várni a leglassabb gázelemző készülék teljes válaszát; |
| --- | --- |

v.

figyelembe kell venni a szállítás okozta késést, és meg kell várni a leglassabb gázelemző készülék teljes válaszát;

| vi. | az áramot úgy kell állítani, hogy a nullázógáz a gázelemző készülékhez áramolhasson. Az ehhez szükséges t
  100 időt fel kell jegyezni; |
| --- | --- |

vi.

az áramot úgy kell állítani, hogy a nullázógáz a gázelemző készülékhez áramolhasson. Az ehhez szükséges t
  100 időt fel kell jegyezni;

| vii. | figyelembe kell venni a szállítás okozta késést, és meg kell várni a leglassabb gázelemző készülék teljes válaszát; |
| --- | --- |

vii.

figyelembe kell venni a szállítás okozta késést, és meg kell várni a leglassabb gázelemző készülék teljes válaszát;

| viii. | az e szakasz c) pontjának iv–vii. alpontjában szereplő lépéseket meg kell ismételni, és rögzíteni kell hét teljes ciklust, amelyek végén nullázógáznak kell a gázelemző készülékekhez áramolnia; |
| --- | --- |

viii.

az e szakasz c) pontjának iv–vii. alpontjában szereplő lépéseket meg kell ismételni, és rögzíteni kell hét teljes ciklust, amelyek végén nullázógáznak kell a gázelemző készülékekhez áramolnia;

| ix. | a rögzítést le kell állítani. |
| --- | --- |

ix.

a rögzítést le kell állítani.

8.1.5.5.   Teljesítményértékelés

A 8.1.5.4. szakasz c) pontjában említett adatokból ki kell számítani az egyes gázelemző készülékek T
  10–90 átlagos felfutási idejét.

| a) | Az e szakasz 8.1.5.3. szakasza b) pontja i. alpontjának való megfelelés igazolásához a következő eljárást kell alkalmazni: A felfutási időt (s) meg kell szorozni a Hertzben (1/s) kifejezett megfelelő rögzítési gyakorisággal. Minden eredmény értékének legalább 5-nek kell lennie. Ha az érték kisebb, mint 5, növelni kell a gyakoriságot, vagy módosítani kell az áramokat, vagy módosítani kell a mintavevő rendszer összeállítását, hogy a felfutási idő szükség szerint növekedjen. A digitális szűrőket is át lehet úgy állítani, hogy nőjön a felfutási idő. |
| --- | --- |

a)

Az e szakasz 8.1.5.3. szakasza b) pontja i. alpontjának való megfelelés igazolásához a következő eljárást kell alkalmazni: A felfutási időt (s) meg kell szorozni a Hertzben (1/s) kifejezett megfelelő rögzítési gyakorisággal. Minden eredmény értékének legalább 5-nek kell lennie. Ha az érték kisebb, mint 5, növelni kell a gyakoriságot, vagy módosítani kell az áramokat, vagy módosítani kell a mintavevő rendszer összeállítását, hogy a felfutási idő szükség szerint növekedjen. A digitális szűrőket is át lehet úgy állítani, hogy nőjön a felfutási idő.

| b) | Az e szakasz 8.1.5.3. szakasza b) pontja ii. alpontjának való megfelelés igazolásához elegendő igazolni az e szakasz 8.1.5.3. szakasza b) pontja ii. alpontjának való megfelelést. |
| --- | --- |

b)

Az e szakasz 8.1.5.3. szakasza b) pontja ii. alpontjának való megfelelés igazolásához elegendő igazolni az e szakasz 8.1.5.3. szakasza b) pontja ii. alpontjának való megfelelést.

8.1.6.   A kompenzációt alkalmazó gázelemző készülékek válaszidejének ellenőrzése

8.1.6.1.   Alkalmazási kör és gyakoriság

Ezt az ellenőrzést kell végrehajtani egy folyamatos gázelemző készülék válaszának meghatározására, amennyiben az egyik gázelemző készülék válaszát egy másik válasza kompenzálja, a gáznemű kibocsátás mennyiségének meghatározására. Ezen ellenőrzés szempontjából a vízgőz gáznemű összetevőnek tekintendő. Ez az ellenőrzés kötelező a tranziens vagy átmeneteket is magában foglaló vizsgálatra használt folyamatos gázelemző készülékek esetében. Ez az ellenőrzés nem szükséges a szakaszos gázelemző készülékek vagy a csak különálló vizsgálatra használt folyamatos gázelemző készülékek esetében. Az ellenőrzés nem vonatkozik az utófeldolgozás során a mintából eltávolított víz miatti korrekcióra, és nem vonatkozik a metántól különböző szénhidrogéneknek a kibocsátás kiszámítására vonatkozóan az A.7. és az A.8. függelékben említett, az összes szénhidrogénből és a CH4-ből való meghatározására. Ezt az ellenőrzést az első beszerelés (azaz a mérőállás üzembe helyezése) után kell elvégezni. Jelentős karbantartás után a 8.1.5. szakasz alkalmazható a válasz egységességének igazolására, feltéve, hogy minden kicserélt alkatrész valamikor átesett a válasz egységességének párás környezetben történő ellenőrzésén.

8.1.6.2.   Mérési alapelvek

Ez az eljárás a folyamatosan kombinált gázmérések válaszainak szinkronitását és egységességét ellenőrzi. Ehhez az eljáráshoz biztosítani kell, hogy minden kiegyenlítő algoritmus és páratartalom miatti korrekció be legyen kapcsolva.

8.1.6.3.   Rendszerkövetelmények

A 8.1.5.3. szakasz a) pontjában az általános válaszidőre és a felfutási időre vonatkozóan megadott követelmények a kompenzációt alkalmazó gázelemző készülékekre is vonatkoznak. Ezen túlmenően, ha a rögzítési gyakoriság eltér a folyamatosan kombinált/kompenzált jel frissítési gyakoriságától, a 8.1.5.3. szakasz b) pontja i. alpontjában előírt ellenőrzéshez e két gyakoriság közül a kisebbet kell alkalmazni.

8.1.6.4.   Az eljárás

A 8.1.5.4. szakasz a)–c) pontjában megadott valamennyi eljárást alkalmazni kell. Emellett a vízgőz válaszát és felfutási idejét is meg kell mérni, ha a mért vízpárán alapuló kiegyenlítő algoritmust alkalmaznak. Ebben az esetben az alkalmazott kalibráló gázok közül legalább egyet (de nem a NO2-ot) párásítani kell a következőképpen:

Ha a rendszer nem használ mintaszárítót a víznek a gázmintából való eltávolítására, a mérésitartomány-kalibráló gázt párásítani kell úgy, hogy a gázkeveréket átvezetik egy zárt tartályon, amely azt desztillált vízen átbuborékoltatva a mintának a kibocsátás-mintavétel során megbecsült legmagasabb harmatpontjáig párásítja a gázt. Ha a rendszer a vizsgálat során mintaszárítót használ, amely átesett az ellenőrzésen, a párásított gázkeveréket a mintaszárító után 25 ± 10 °C-on vagy a harmatpontnál nagyobb hőmérsékleten egy zárt tartályban, desztillált vízen átbuborékoltatva be lehet vezetni. A párásított gázt a tartály után minden esetben a cső helyi harmatpontját legalább 5 °C-kal meghaladó hőmérsékleten kell tartani. Meg kell jegyezni, hogy minden olyan gázösszetevőt ki lehet hagyni, amely a gázelemző készülékek ezen ellenőrzése szempontjából nem lényeges. Ha valamely gázösszetevő nem érzékeny a vízre, e gázelemző készülékek válaszának ellenőrzése párásítás nélkül is elvégezhető.

8.1.7.   A motorjellemzők és a környezeti feltételek mérése

A motor gyártójának elismert nemzeti vagy nemzetközi szabványokra visszavezethető belső minőségbiztosítási eljárásokat kell alkalmaznia. Ellenkező esetben a következő eljárásokat kell alkalmazni.

8.1.7.1.   A nyomaték kalibrálása

8.1.7.1.1.   Alkalmazási kör és gyakoriság

Minden nyomatékmérő rendszert – a fékpad nyomatékmérési jelátalakítóit és rendszereit is beleértve – kalibrálni kell az első beszereléskor és jelentős karbantartás után, többek között referenciaerővel vagy megadott hosszúságú erőkarral és nehezéksúllyal. A kalibrálást a helyes műszaki gyakorlat szerint kell megismételni. A nyomatékjel-átalakító gyártójának utasításait követve kell biztosítani a nyomatékérzékelő kimenetének linearitását. Egyéb kalibrálási módszerek is megengedettek.

8.1.7.1.2.   A nehezéksúly kalibrálása

Ez a módszer egy erőkaron ismert távolságra ismert súlyokat akasztva ismert erőt fejt ki. Gondoskodni kell arról, hogy súlyok erőkarja merőleges legyen a gravitációra (azaz vízszintes legyen), és merőleges legyen a fékpad forgástengelyére. Legalább hat kalibrálósúly-kombinációt kell alkalmazni minden egyes nyomatékmérési tartomány esetében, a súlyokat egyenletesen elosztva a tartományban. A fékpadot a kalibrálás alatt rezegtetni vagy forgatni kell a súrlódási statikus hiszterézis csökkentése érdekében. Minden súly által kifejtett erőt a nemzetközi etalonnak megfelelő tömegének és a Föld helyi gravitációs gyorsulásának szorzataként kell meghatározni.

8.1.7.1.3.   Tenzométer vagy hitelesítő gyűrűs dinamométer kalibrálása

Ez a módszer egy erőkarra súlyokat akasztva fejt ki erőt (ezek a súlyok és az erőkaruk hossza nem szerepel a vonatkoztatási nyomaték meghatározásában) vagy különböző nyomatékkal működtetve a fékpadot. Legalább hat erőkombinációt kell alkalmazni minden egyes nyomatékmérési tartomány esetében, az erőket egyenletesen elosztva a tartományban. A fékpadot a kalibrálás alatt rezegtetni vagy forgatni kell a súrlódási statikus hiszterézis csökkentése érdekében. Ebben az esetben a vonatkoztatási nyomatékot a vonatkoztatási mérő (mint például tenzométer vagy hitelesítő gyűrűs dinamométer) által mutatott erőnek és a tényleges erőkarnak az erőmérés pontjától a fékpad forgástengelyéig mért hosszának szorzataként kell meghatározni. Gondoskodni kell arról, hogy ez a hosszmérés a referenciamérő mérési tengelyére merőlegesen és a fékpad forgástengelyére merőlegesen történjen.

8.1.7.2.   Nyomás-, hőmérséklet- és harmatpont-kalibrálás

Az eszközöket első beszereléskor kalibrálni kell a nyomás, a hőmérséklet és a harmatpont méréséhez. Követni kell az eszköz gyártójának utasításait, és a kalibrálást a helyes műszaki gyakorlat szerint kell megismételni.

Termoelemekkel, ellenállás-hőmérőkkel vagy termisztorokkal ellátott hőmérsékletmérő rendszerek esetében a rendszer kalibrálását a 8.1.4.4. szakaszban a linearitás ellenőrzésénél leírt módon kell elvégezni.

8.1.8.   Az áramlással kapcsolatos mérések

8.1.8.1.   Tüzelőanyagáram-kalibrálás

A tüzelőanyag-áramlásmérőket első beszereléskor kalibrálni kell. Követni kell az eszköz gyártójának utasításait, és a kalibrálást a helyes műszaki gyakorlat szerint kell megismételni.

8.1.8.2.   A beszívott levegő áramának kalibrálása

A beszívottlevegő-áramlásmérőket első beszereléskor kalibrálni kell. Követni kell az eszköz gyártójának utasításait, és a kalibrálást a helyes műszaki gyakorlat szerint kell megismételni.

8.1.8.3.   A kipufogógáz-áram kalibrálása

A kipufogógáz-áramlásmérőket első beszereléskor kalibrálni kell. Követni kell az eszköz gyártójának utasításait, és a kalibrálást a helyes műszaki gyakorlat szerint kell megismételni.

8.1.8.4.   A hígított kipufogógáz-áram kalibrálása (állandó térfogatú mintavételnél)

8.1.8.4.1.   Áttekintés

| a) | Ez a szakasz azt írja le, hogy miként kell kalibrálni a hígított kipufogógázból állandó térfogatú mintát vevő (CVS) rendszerek áramlásmérőit. |
| --- | --- |

a)

Ez a szakasz azt írja le, hogy miként kell kalibrálni a hígított kipufogógázból állandó térfogatú mintát vevő (CVS) rendszerek áramlásmérőit.

| b) | A kalibrálást akkor kell elvégezni, amikor az áramlásmérőt beépítik a végleges helyére. A kalibrálást el kell végezni miután az áramlásmérő előtt vagy után oly módon megváltoztatják az összeállítás valamely részét, hogy az befolyásolhatja az áramlásmérő kalibrálását. A kalibrálást el kell végezni az állandó térfogatú mintavevő (CVS) első beszerelésekor, és abban az esetben, ha egy korrekciós intézkedés nem oldja meg a hígított kipufogógáz-áramnak a 8.1.8.5. szakasz szerinti ellenőrzésére (azaz a propángázos vizsgálatra) vonatkozó követelménynek való meg nem felelést. |
| --- | --- |

b)

A kalibrálást akkor kell elvégezni, amikor az áramlásmérőt beépítik a végleges helyére. A kalibrálást el kell végezni miután az áramlásmérő előtt vagy után oly módon megváltoztatják az összeállítás valamely részét, hogy az befolyásolhatja az áramlásmérő kalibrálását. A kalibrálást el kell végezni az állandó térfogatú mintavevő (CVS) első beszerelésekor, és abban az esetben, ha egy korrekciós intézkedés nem oldja meg a hígított kipufogógáz-áramnak a 8.1.8.5. szakasz szerinti ellenőrzésére (azaz a propángázos vizsgálatra) vonatkozó követelménynek való meg nem felelést.

| c) | Az állandó térfogatú mintavevő rendszer áramlásmérőjét kalibrálni kell egy referencia-áramlásmérővel, például hangsebesség alatti áramlású Venturi-csővel, hosszú sugarú mérőtorokkal, sima mérőperemmel, lamináris áramlási elemmel, kritikus áramlású Venturi-csövekkel vagy ultrahangos áramlásmérőkkel. Olyan vonatkoztatási áramlásmérőt kell használni, amely ±0,1 %-nál kisebb bizonytalansággal mutat ki nemzetközi etalonnak megfelelő mennyiségeket. E vonatkoztatási áramlásmérő válaszát kell vonatkoztatási értéknek tekinteni az állandó térfogatú mintavétellel működő áramlásmérő kalibrálásánál. |
| --- | --- |

c)

Az állandó térfogatú mintavevő rendszer áramlásmérőjét kalibrálni kell egy referencia-áramlásmérővel, például hangsebesség alatti áramlású Venturi-csővel, hosszú sugarú mérőtorokkal, sima mérőperemmel, lamináris áramlási elemmel, kritikus áramlású Venturi-csövekkel vagy ultrahangos áramlásmérőkkel. Olyan vonatkoztatási áramlásmérőt kell használni, amely ±0,1 %-nál kisebb bizonytalansággal mutat ki nemzetközi etalonnak megfelelő mennyiségeket. E vonatkoztatási áramlásmérő válaszát kell vonatkoztatási értéknek tekinteni az állandó térfogatú mintavétellel működő áramlásmérő kalibrálásánál.

| d) | Az áramlásmérő előtt nem alkalmazható szűrő vagy egyéb áramkorlátozás, amely a vonatkoztatási áramlásmérő előtt befolyásolhatja az áramlást, hacsak az áramlásmérőt nem ilyen korlátozással kalibrálták. |
| --- | --- |

d)

Az áramlásmérő előtt nem alkalmazható szűrő vagy egyéb áramkorlátozás, amely a vonatkoztatási áramlásmérő előtt befolyásolhatja az áramlást, hacsak az áramlásmérőt nem ilyen korlátozással kalibrálták.

| e) | A 8.1.8.4. szakaszban ismertetett kalibrálási sorrend a moláris alapú megközelítésre vonatkozik. A tömegalapú megközelítés megfelelő sorrendjét lásd a 8. melléklet 1. függelékében. |
| --- | --- |

e)

A 8.1.8.4. szakaszban ismertetett kalibrálási sorrend a moláris alapú megközelítésre vonatkozik. A tömegalapú megközelítés megfelelő sorrendjét lásd a 8. melléklet 1. függelékében.

8.1.8.4.2.   Térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálása

Egy térfogat-kiszorításos szivattyút (PDP) azért kell kalibrálni, hogy meghatározzák az anyagáram-PDP-sebesség egyenletet, amely a PDP belépési nyomásának függvényében fejezi ki a PDP felületeinek illesztésénél bekövetkező szivárgást. Egyedi együtthatókat kell meghatározni minden olyan sebességhez, amelyen a PDP-t üzemeltetik. A PDP áramlásmérőt a következőképpen kell kalibrálni:

| a) | a rendszert a 8.1. ábrán látható módon kell csatlakoztatni; |
| --- | --- |

a)

a rendszert a 8.1. ábrán látható módon kell csatlakoztatni;

| b) | a kalibráló áramlásmérő és a térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) közötti szivárgásnak a legalacsonyabb kalibrált áramlási ponton, például a legnagyobb fojtású és legkisebb PDP-sebességű ponton kisebbnek kell lennie, mint a teljes áram 0,3 százaléka; |
| --- | --- |

b)

a kalibráló áramlásmérő és a térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) közötti szivárgásnak a legalacsonyabb kalibrált áramlási ponton, például a legnagyobb fojtású és legkisebb PDP-sebességű ponton kisebbnek kell lennie, mint a teljes áram 0,3 százaléka;

| c) | a térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) működése alatt a T
  in abszolút bemeneti átlaghőmérséklet ±2 %-án belüli, állandó hőmérsékletet kell fenntartani a térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) bemeneténél; |
| --- | --- |

c)

a térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) működése alatt a T
  in abszolút bemeneti átlaghőmérséklet ±2 %-án belüli, állandó hőmérsékletet kell fenntartani a térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) bemeneténél;

| d) | a térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) sebességét az első olyan sebességértékre kell állítani, amelyen kalibrálni kívánják; |
| --- | --- |

d)

a térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) sebességét az első olyan sebességértékre kell állítani, amelyen kalibrálni kívánják;

| e) | a változtatható áramlású fojtószelepet teljesen nyitott helyzetbe kell állítani; |
| --- | --- |

e)

a változtatható áramlású fojtószelepet teljesen nyitott helyzetbe kell állítani;

| f) | a térfogat-kiszorításos szivattyút (PDP) legalább 3 percig működtetni kell, hogy stabilizálódjon a rendszer. Ezután a térfogat-kiszorításos szivattyút (PDP) folyamatosan üzemeltetve fel kell jegyezni az alábbi mennyiségek legalább 30 s-nyi mintavételi adatainak átlagértékeit:






  i. | a vonatkoztatási áramlásmérő

  átlagos áramlási sebessége; |
| --- | --- | --- |

f)

a térfogat-kiszorításos szivattyút (PDP) legalább 3 percig működtetni kell, hogy stabilizálódjon a rendszer. Ezután a térfogat-kiszorításos szivattyút (PDP) folyamatosan üzemeltetve fel kell jegyezni az alábbi mennyiségek legalább 30 s-nyi mintavételi adatainak átlagértékeit:

i.

Formula

| ii. | a T
  in átlaghőmérséklet a PDP belépőnyílásánál; |
| --- | --- |

ii.

a T
  in átlaghőmérséklet a PDP belépőnyílásánál;

| iii. | a p
  in statikus átlagos abszolút nyomás a PDP belépőnyílásánál; |
| --- | --- |

iii.

a p
  in statikus átlagos abszolút nyomás a PDP belépőnyílásánál;

| iv. | a p
  out statikus átlagos abszolút nyomás a PDP kilépőnyílásánál; |
| --- | --- |

iv.

a p
  out statikus átlagos abszolút nyomás a PDP kilépőnyílásánál;

| v. | a PDP n
  PDP átlagsebessége; |
| --- | --- |

v.

a PDP n
  PDP átlagsebessége;

| g) | a fojtószelepet szűkebbre kell állítani, hogy csökkenjen a p
  in átlagos abszolút nyomás a PDP belépőnyílásánál; |
| --- | --- |

g)

a fojtószelepet szűkebbre kell állítani, hogy csökkenjen a p
  in átlagos abszolút nyomás a PDP belépőnyílásánál;

| h) | a 8.1.8.4.2. szakasz f)–g) pontjában foglalt lépéseket meg kell ismételni, hogy az adatokat a fojtószelep legalább hat olyan pozíciójában rögzítsék, amelyek a térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) bemeneti nyílásánál használat közben fennálló lehetséges nyomásértékek teljes skáláját tükrözik; |
| --- | --- |

h)

a 8.1.8.4.2. szakasz f)–g) pontjában foglalt lépéseket meg kell ismételni, hogy az adatokat a fojtószelep legalább hat olyan pozíciójában rögzítsék, amelyek a térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) bemeneti nyílásánál használat közben fennálló lehetséges nyomásértékek teljes skáláját tükrözik;

| i) | a térfogat-kiszorításos szivattyút (PDP) az összegyűjtött adatok és az A.7–A.8. függelékben megadott egyenletek segítségével kell kalibrálni; |
| --- | --- |

i)

a térfogat-kiszorításos szivattyút (PDP) az összegyűjtött adatok és az A.7–A.8. függelékben megadott egyenletek segítségével kell kalibrálni;

| j) | az e szakasz f)–i) bekezdéseiben leírt lépéseket meg kell ismételni a térfogat-kiszorításos szivattyú valamennyi sebességére vonatkozóan; |
| --- | --- |

j)

az e szakasz f)–i) bekezdéseiben leírt lépéseket meg kell ismételni a térfogat-kiszorításos szivattyú valamennyi sebességére vonatkozóan;

| k) | a 4B. melléklet A.7. függelékében (moláris alapú megközelítés) vagy A.8. függelékében (tömeg alapú megközelítés) szereplő egyenleteket kell alkalmazni a térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) áramlási egyenletének meghatározására a kibocsátásvizsgálathoz; |
| --- | --- |

k)

a 4B. melléklet A.7. függelékében (moláris alapú megközelítés) vagy A.8. függelékében (tömeg alapú megközelítés) szereplő egyenleteket kell alkalmazni a térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) áramlási egyenletének meghatározására a kibocsátásvizsgálathoz;

| l) | A kalibrálást állandó térfogatú mintavevővel (CVS) való ellenőrzéssel (azaz propángázos vizsgálattal) kell hitelesíteni a 8.1.8.5. szakasz szerint; |
| --- | --- |

l)

A kalibrálást állandó térfogatú mintavevővel (CVS) való ellenőrzéssel (azaz propángázos vizsgálattal) kell hitelesíteni a 8.1.8.5. szakasz szerint;

| m) | a térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) nem használható a kalibrálás során vizsgált legalacsonyabb belépő nyomás alatt. |
| --- | --- |

m)

a térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) nem használható a kalibrálás során vizsgált legalacsonyabb belépő nyomás alatt.

8.1.8.4.3.   Kritikus áramlású Venturi-cső kalibrálása

A kritikus áramlású Venturi-csövet (CFV) kalibrálni kell a C
  d kifolyási tényezőnek a CFV bemenete és kimenete között várható legalacsonyabb statikus nyomáskülönbség ellenőrzése érdekében. A CFV áramlásmérőt a következőképpen kell kalibrálni:

| a) | a rendszert a 8.1. ábrán látható módon kell csatlakoztatni; |
| --- | --- |

a)

a rendszert a 8.1. ábrán látható módon kell csatlakoztatni;

| b) | a befúvót a CFV után kell elindítani; |
| --- | --- |

b)

a befúvót a CFV után kell elindítani;

| c) | a kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) működése alatt a T
  in abszolút bemeneti átlaghőmérséklet ±2 %-án belüli, állandó hőmérsékletet kell fenntartani a kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) bemeneténél; |
| --- | --- |

c)

a kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) működése alatt a T
  in abszolút bemeneti átlaghőmérséklet ±2 %-án belüli, állandó hőmérsékletet kell fenntartani a kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) bemeneténél;

| d) | a kalibráló áramlásmérő és a kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) közötti szivárgásnak a legnagyobb fojtás mellett kisebbnek kell lennie, mint a teljes áram 0,3 százaléka; |
| --- | --- |

d)

a kalibráló áramlásmérő és a kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) közötti szivárgásnak a legnagyobb fojtás mellett kisebbnek kell lennie, mint a teljes áram 0,3 százaléka;

| e) | a változtatható áramlású fojtószelepet teljesen nyitott helyzetbe kell állítani; Változtatható áramlású fojtószelep helyett a CFV utáni nyomást a befúvó sebességének változtatásával vagy ellenőrzött szivárgással lehet módosítani. Meg kell jegyezni, hogy néhány befúvóra nem terhelt állapotban korlátozások vonatkoznak; |
| --- | --- |

e)

a változtatható áramlású fojtószelepet teljesen nyitott helyzetbe kell állítani; Változtatható áramlású fojtószelep helyett a CFV utáni nyomást a befúvó sebességének változtatásával vagy ellenőrzött szivárgással lehet módosítani. Meg kell jegyezni, hogy néhány befúvóra nem terhelt állapotban korlátozások vonatkoznak;

| f) | a kritikus áramlású Venturi-csövet (CFV) legalább 3 percig működtetni kell, hogy stabilizálódjon a rendszer. Ezután a kritikus áramlású Venturi-csövet (CFV) folyamatosan üzemeltetve fel kell jegyezni az alábbi mennyiségek legalább 30 s-nyi mintavételi adatainak átlagértékeit:






  i. | a vonatkoztatási áramlásmérő

  átlagos áramlási sebessége; |
| --- | --- | --- |

f)

a kritikus áramlású Venturi-csövet (CFV) legalább 3 percig működtetni kell, hogy stabilizálódjon a rendszer. Ezután a kritikus áramlású Venturi-csövet (CFV) folyamatosan üzemeltetve fel kell jegyezni az alábbi mennyiségek legalább 30 s-nyi mintavételi adatainak átlagértékeit:

i.

Formula

| ii. | további lehetőség a kalibráló levegő T
  dew átlagos harmatpontja. A kibocsátásmérések alatt megengedett feltételezéseket lásd az A.7–A.8. függelékben; |
| --- | --- |

ii.

további lehetőség a kalibráló levegő T
  dew átlagos harmatpontja. A kibocsátásmérések alatt megengedett feltételezéseket lásd az A.7–A.8. függelékben;

| iii. | a T
  in átlaghőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál; |
| --- | --- |

iii.

a T
  in átlaghőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál;

| iv. | a p
  in statikus átlagos abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál; |
| --- | --- |

iv.

a p
  in statikus átlagos abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál;

| v. | a CFV bemenete és kimenete közötti Δp
  CFV átlagos statikus nyomáskülönbség; |
| --- | --- |

v.

a CFV bemenete és kimenete közötti Δp
  CFV átlagos statikus nyomáskülönbség;

| g) | a fojtószelepet szűkebbre kell állítani, hogy csökkenjen a p
  in átlagos abszolút nyomás a CFV belépőnyílásánál; |
| --- | --- |

g)

a fojtószelepet szűkebbre kell állítani, hogy csökkenjen a p
  in átlagos abszolút nyomás a CFV belépőnyílásánál;

| h) | az e szakasz f)–g) pontjában foglalt lépéseket meg kell ismételni, hogy az átlagos adatokat a fojtószelep legalább tíz olyan pozíciójában rögzítsék, amelyek a Δp
  CFV vizsgálat közben várható értékeinek legszélesebb skáláját tükrözik. Kalibráláshoz használt alkatrészeket vagy az állandó térfogatú mintavevő alkatrészeit a lehető legkisebb fojtás mellett történő kalibráláshoz nem kötelező eltávolítani; |
| --- | --- |

h)

az e szakasz f)–g) pontjában foglalt lépéseket meg kell ismételni, hogy az átlagos adatokat a fojtószelep legalább tíz olyan pozíciójában rögzítsék, amelyek a Δp
  CFV vizsgálat közben várható értékeinek legszélesebb skáláját tükrözik. Kalibráláshoz használt alkatrészeket vagy az állandó térfogatú mintavevő alkatrészeit a lehető legkisebb fojtás mellett történő kalibráláshoz nem kötelező eltávolítani;

| i) | a C
  d és az r legkisebb megengedhető nyomásarányt az A.7–A.8. függelékben leírt módon kell meghatározni; |
| --- | --- |

i)

a C
  d és az r legkisebb megengedhető nyomásarányt az A.7–A.8. függelékben leírt módon kell meghatározni;

| j) | a kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) áramát kibocsátásvizsgálat közben a C
  d segítségével kell meghatározni. A kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) nem használható az A.7–A.8. függelékben meghatározott megengedett legalacsonyabb r alatt. |
| --- | --- |

j)

a kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) áramát kibocsátásvizsgálat közben a C
  d segítségével kell meghatározni. A kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) nem használható az A.7–A.8. függelékben meghatározott megengedett legalacsonyabb r alatt.

| k) | a kalibrálást állandó térfogatú mintavevővel (CVS) való ellenőrzéssel (azaz propángázos vizsgálattal) kell hitelesíteni a 8.1.8.5. szakasz szerint; |
| --- | --- |

k)

a kalibrálást állandó térfogatú mintavevővel (CVS) való ellenőrzéssel (azaz propángázos vizsgálattal) kell hitelesíteni a 8.1.8.5. szakasz szerint;

| l) | ha az állandó térfogatú mintavevő rendszer úgy van összeállítva, hogy egyszerre több kritikus áramlású Venturi-cső üzemeljen párhuzamosan, az állandó térfogatú mintavevő rendszer az alábbiak egyikével kell kalibrálni:






  i. | a kritikus áramlású Venturi-csövek valamennyi összeállítását e szakasz, valamint az A.7–A.8. függelék alapján kell kalibrálni. e lehetőség esetében az áramlási sebességek kiszámítására vonatkozó utasításokat lásd az A.7–A.8. függelékben; |
| --- | --- | --- |

l)

ha az állandó térfogatú mintavevő rendszer úgy van összeállítva, hogy egyszerre több kritikus áramlású Venturi-cső üzemeljen párhuzamosan, az állandó térfogatú mintavevő rendszer az alábbiak egyikével kell kalibrálni:

i.

a kritikus áramlású Venturi-csövek valamennyi összeállítását e szakasz, valamint az A.7–A.8. függelék alapján kell kalibrálni. e lehetőség esetében az áramlási sebességek kiszámítására vonatkozó utasításokat lásd az A.7–A.8. függelékben;

| ii. | valamennyi kritikus áramlású Venturi-csövet e szakasz, valamint az A.7–A.8. függelék alapján kell kalibrálni. E lehetőség esetében az áramlási sebességek kiszámítására vonatkozó utasításokat lásd az A.7–A.8. függelékben. |
| --- | --- |

ii.

valamennyi kritikus áramlású Venturi-csövet e szakasz, valamint az A.7–A.8. függelék alapján kell kalibrálni. E lehetőség esetében az áramlási sebességek kiszámítására vonatkozó utasításokat lásd az A.7–A.8. függelékben.

8.1.8.4.4.   Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (SSV) kalibrálása

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-csövet (SSV) kalibrálni kell a C
  d kalibrálási együtthatójának a bemeneti nyomásértékek várható tartományához való meghatározása érdekében. Az SSV áramlásmérőt a következőképpen kell kalibrálni:

| a) | a rendszert a 8.1. ábrán látható módon kell csatlakoztatni; |
| --- | --- |

a)

a rendszert a 8.1. ábrán látható módon kell csatlakoztatni;

| b) | a befúvót az SSV után kell elindítani; |
| --- | --- |

b)

a befúvót az SSV után kell elindítani;

| c) | a kalibráló áramlásmérő és a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (SSV) közötti szivárgásnak a legnagyobb fojtás mellett kisebbnek kell lennie, mint a teljes áram 0,3 százaléka; |
| --- | --- |

c)

a kalibráló áramlásmérő és a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (SSV) közötti szivárgásnak a legnagyobb fojtás mellett kisebbnek kell lennie, mint a teljes áram 0,3 százaléka;

| d) | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (SSV) működése alatt a T
  in abszolút bemeneti átlaghőmérséklet ±2 %-án belüli, állandó hőmérsékletet kell fenntartani a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (SSV) bemeneténél; |
| --- | --- |

d)

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (SSV) működése alatt a T
  in abszolút bemeneti átlaghőmérséklet ±2 %-án belüli, állandó hőmérsékletet kell fenntartani a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (SSV) bemeneténél;

| e) | egy változtatható áramlású fojtószelepet vagy változtatható sebességű befúvót a vizsgálat alatt várható legnagyobb áramlási sebességnél nagyobb áramlási sebességre kell beállítani. Az áramlási sebességet nem lehet a kalibrált értékeken túl extrapolálni, ezért ajánlott megbizonyosodni arról, hogy a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (SSV) torkánál a legnagyobb kalibrált áramlási sebesség Re Reynolds-száma nagyobb, mint a vizsgálat alatt várható legnagyobb Re érték; |
| --- | --- |

e)

egy változtatható áramlású fojtószelepet vagy változtatható sebességű befúvót a vizsgálat alatt várható legnagyobb áramlási sebességnél nagyobb áramlási sebességre kell beállítani. Az áramlási sebességet nem lehet a kalibrált értékeken túl extrapolálni, ezért ajánlott megbizonyosodni arról, hogy a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (SSV) torkánál a legnagyobb kalibrált áramlási sebesség Re Reynolds-száma nagyobb, mint a vizsgálat alatt várható legnagyobb Re érték;

| f) | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-csövet (SSV) legalább 3 percig működtetni kell, hogy stabilizálódjon a rendszer. Ezután a hangsebesség alatti áramlású Venturi-csövet (SSV) folyamatosan üzemeltetve fel kell jegyezni az alábbi mennyiségek legalább 30 s-nyi mintavételi adatainak átlagértékeit:






  i. | a vonatkoztatási áramlásmérő

  átlagos áramlási sebessége; |
| --- | --- | --- |

f)

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-csövet (SSV) legalább 3 percig működtetni kell, hogy stabilizálódjon a rendszer. Ezután a hangsebesség alatti áramlású Venturi-csövet (SSV) folyamatosan üzemeltetve fel kell jegyezni az alábbi mennyiségek legalább 30 s-nyi mintavételi adatainak átlagértékeit:

i.

Formula

| ii. | további lehetőség a kalibráló levegő T
  dew átlagos harmatpontja. A megengedett feltételezéseket lásd az A.7–A.8. függelékben; |
| --- | --- |

ii.

további lehetőség a kalibráló levegő T
  dew átlagos harmatpontja. A megengedett feltételezéseket lásd az A.7–A.8. függelékben;

| iii. | a T
  in átlaghőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál; |
| --- | --- |

iii.

a T
  in átlaghőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál;

| iv. | a p
  in statikus átlagos abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál; |
| --- | --- |

iv.

a p
  in statikus átlagos abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál;

| v. | a Venturi-cső belépőnyílásánál uralkodó statikus nyomás és a Venturi-cső torkánál uralkodó statikus nyomás közötti Δp
  SSV statikus nyomáskülönbség; |
| --- | --- |

v.

a Venturi-cső belépőnyílásánál uralkodó statikus nyomás és a Venturi-cső torkánál uralkodó statikus nyomás közötti Δp
  SSV statikus nyomáskülönbség;

| g) | a fojtószelepet szűkebbre kell állítani, vagy csökkenteni kell a befúvó sebességét, hogy csökkenjen az áramlási sebesség; |
| --- | --- |

g)

a fojtószelepet szűkebbre kell állítani, vagy csökkenteni kell a befúvó sebességét, hogy csökkenjen az áramlási sebesség;

| h) | az e szakasz f)–g) pontjában leírt lépéseket meg kell ismételni, hogy az adatokat legalább tíz áramlási sebesség mellett rögzítsék; |
| --- | --- |

h)

az e szakasz f)–g) pontjában leírt lépéseket meg kell ismételni, hogy az adatokat legalább tíz áramlási sebesség mellett rögzítsék;

| i) | a C
  d-Re függvényt az összegyűjtött adatok és az A.7–A.8. függelékben megadott egyenletek segítségével kell meghatározni; |
| --- | --- |

i)

a C
  d-Re függvényt az összegyűjtött adatok és az A.7–A.8. függelékben megadott egyenletek segítségével kell meghatározni;

| j) | a kalibrálást állandó térfogatú mintavevővel (CVS) való ellenőrzéssel (azaz propángázos vizsgálattal) kell hitelesíteni a 8.1.8.5. szakasz szerint, a C
  d-Re függvény segítségével; |
| --- | --- |

j)

a kalibrálást állandó térfogatú mintavevővel (CVS) való ellenőrzéssel (azaz propángázos vizsgálattal) kell hitelesíteni a 8.1.8.5. szakasz szerint, a C
  d-Re függvény segítségével;

| k) | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-csövet (SSV) csak a legkisebb és a legnagyobb kalibrált áramlási sebességek között lehet használni; |
| --- | --- |

k)

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-csövet (SSV) csak a legkisebb és a legnagyobb kalibrált áramlási sebességek között lehet használni;

| l) | a 4B. melléklet A.7. függelékében (moláris alapú megközelítés) vagy A.8. függelékében (tömeg alapú megközelítés) szereplő egyenleteket kell alkalmazni a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (SSV) áramlásának meghatározására egy vizsgálat során. |
| --- | --- |

l)

a 4B. melléklet A.7. függelékében (moláris alapú megközelítés) vagy A.8. függelékében (tömeg alapú megközelítés) szereplő egyenleteket kell alkalmazni a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (SSV) áramlásának meghatározására egy vizsgálat során.

8.1.8.4.5.   Ultrahangos kalibrálás (fenntartva)

8.1.   ábra

Sematikus ábrák a hígított kipufogógáz-áram kalibrálásához

Image

Image

Image

8.1.8.5.   Állandó térfogatú mintavevő (CVS) és szakaszos mintavevő ellenőrzése (propángázos vizsgálat)

8.1.8.5.1.   Bevezetés

| a) | A propángázos vizsgálat az állandó térfogatú mintavétel ellenőrzésére szolgál, annak megállapítására, hogy van-e eltérés a hígított kipufogógáz-áram mért értékei között. A propángázos vizsgálat a szakaszos mintavevő ellenőrzésére is szolgál, annak megállapítására, hogy vannak-e hibák a szakaszos mintavevőben, amely állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszerből vesz mintát e szakasz vi. alpontjában leírtak szerint. A helyes műszaki gyakorlat alapján és a biztonságos gyakorlatokat követve ezt a vizsgálatot a propánon kívül más gázzal, például CO2-dal vagy CO-dal is el lehet végezni. Egy sikertelen propángázos vizsgálat arra utalhat, hogy az alábbiak közül egy vagy több olyan probléma is fennállhat, amely korrekciós intézkedést igényel:






  i. | helytelen a gázelemző készülék kalibrálása. A lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket újra kell kalibrálni, javítani kell, vagy ki kell cserélni; |
| --- | --- | --- |

a)

A propángázos vizsgálat az állandó térfogatú mintavétel ellenőrzésére szolgál, annak megállapítására, hogy van-e eltérés a hígított kipufogógáz-áram mért értékei között. A propángázos vizsgálat a szakaszos mintavevő ellenőrzésére is szolgál, annak megállapítására, hogy vannak-e hibák a szakaszos mintavevőben, amely állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszerből vesz mintát e szakasz vi. alpontjában leírtak szerint. A helyes műszaki gyakorlat alapján és a biztonságos gyakorlatokat követve ezt a vizsgálatot a propánon kívül más gázzal, például CO2-dal vagy CO-dal is el lehet végezni. Egy sikertelen propángázos vizsgálat arra utalhat, hogy az alábbiak közül egy vagy több olyan probléma is fennállhat, amely korrekciós intézkedést igényel:

i.

helytelen a gázelemző készülék kalibrálása. A lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket újra kell kalibrálni, javítani kell, vagy ki kell cserélni;

| ii. | a 8.1.8.7. szakasz szerint szivárgásvizsgálatot kell végezni az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszer alagútján, csatlakozásain, rögzítésein és HC-mintavevő rendszerén; |
| --- | --- |

ii.

a 8.1.8.7. szakasz szerint szivárgásvizsgálatot kell végezni az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszer alagútján, csatlakozásain, rögzítésein és HC-mintavevő rendszerén;

| iii. | a 9.2.2. szakasz szerint ellenőrizni kell, hogy rossz-e a keveredés; |
| --- | --- |

iii.

a 9.2.2. szakasz szerint ellenőrizni kell, hogy rossz-e a keveredés;

| iv. | a 7.3.1.2. szakaszban leírtak szerint ellenőrizni kell a mintavevő rendszer szénhidrogénnel való szennyezettségét; |
| --- | --- |

iv.

a 7.3.1.2. szakaszban leírtak szerint ellenőrizni kell a mintavevő rendszer szénhidrogénnel való szennyezettségét;

| v. | az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszer kalibrálásának módosítása. Az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszer áramlásmérőjének helyszíni kalibrálását a 8.1.8.4. szakaszban leírtak szerint kell végezni; |
| --- | --- |

v.

az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszer kalibrálásának módosítása. Az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszer áramlásmérőjének helyszíni kalibrálását a 8.1.8.4. szakaszban leírtak szerint kell végezni;

| vi. | egyéb problémák az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszerrel vagy a mintavétel-ellenőrző hardverrel vagy szoftverrel. Meg kell vizsgálni, hogy az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszernek, valamint a CVS ellenőrző hardvernek és szoftvernek vannak-e hiányosságaik; |
| --- | --- |

vi.

egyéb problémák az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszerrel vagy a mintavétel-ellenőrző hardverrel vagy szoftverrel. Meg kell vizsgálni, hogy az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszernek, valamint a CVS ellenőrző hardvernek és szoftvernek vannak-e hiányosságaik;

| b) | a propángázos vizsgálat során a C3H8 mint nyomjelző gáz vonatkoztatási tömegét vagy vonatkoztatási áramlási sebességét kell alkalmazni az állandó térfogatú mintavevő rendszerben. Ha a vonatkoztatási áramlási sebességet alkalmazzák, akkor figyelembe kell venni a C3H8 nem ideális gázként a vonatkoztatási áramlásmérőben mutatott viselkedését. Egyes áramlásmérők kalibrálásának és használatának leírását lásd az A.7. függelékben (moláris alapú megközelítés) vagy az A.8. függelékben (tömeg alapú megközelítés). A 8.1.8.5. szakasz és az A.7., illetve A.8. függelék vonatkozásában nem lehet feltételezésekkel élni az ideális gáz tekintetében. A propángázos vizsgálat során a befecskendezett C3H8 számított tömegét kell HC-mérések és CVS áramlási sebességének mérései segítségével összehasonlítani a vonatkoztatási értékekkel. |
| --- | --- |

b)

a propángázos vizsgálat során a C3H8 mint nyomjelző gáz vonatkoztatási tömegét vagy vonatkoztatási áramlási sebességét kell alkalmazni az állandó térfogatú mintavevő rendszerben. Ha a vonatkoztatási áramlási sebességet alkalmazzák, akkor figyelembe kell venni a C3H8 nem ideális gázként a vonatkoztatási áramlásmérőben mutatott viselkedését. Egyes áramlásmérők kalibrálásának és használatának leírását lásd az A.7. függelékben (moláris alapú megközelítés) vagy az A.8. függelékben (tömeg alapú megközelítés). A 8.1.8.5. szakasz és az A.7., illetve A.8. függelék vonatkozásában nem lehet feltételezésekkel élni az ideális gáz tekintetében. A propángázos vizsgálat során a befecskendezett C3H8 számított tömegét kell HC-mérések és CVS áramlási sebességének mérései segítségével összehasonlítani a vonatkoztatási értékekkel.

8.1.8.5.2.   Az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszerbe ismert mennyiségű propánt bevezető módszer

Az állandó térfogatú mintavevő rendszer és az elemző rendszer teljes pontosságát úgy kell meghatározni, hogy ismert tömegű szennyező anyagot tartalmazó gázt bocsátanak át a szokásos módon működtetett rendszeren. A szennyező anyagot elemezni kell, és meg kell határozni a tömegét az A.7–A.8. függelékek szerint. A következő két módszer valamelyikét kell alkalmazni:

| a) | a gravimetriás módszerrel történő mérést az alábbiak szerint kell elvégezni: Meg kell határozni egy szén-monoxiddal vagy propángázzal feltöltött kis palack tömegét ±0,01 gramm pontossággal. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert 5–10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kibocsátási méréseknél, miközben a szén-monoxidot vagy propánt bevezetik a rendszerbe. Különbözeti mérés segítségével meg kell határozni a palackból kiengedett tiszta gáz mennyiségét. A szokásos berendezéssel (mintavevő zsák vagy integrálás) elemezni kell a gázmintát, és ki kell számítani a gáz tömegét; |
| --- | --- |

a)

a gravimetriás módszerrel történő mérést az alábbiak szerint kell elvégezni: Meg kell határozni egy szén-monoxiddal vagy propángázzal feltöltött kis palack tömegét ±0,01 gramm pontossággal. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert 5–10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kibocsátási méréseknél, miközben a szén-monoxidot vagy propánt bevezetik a rendszerbe. Különbözeti mérés segítségével meg kell határozni a palackból kiengedett tiszta gáz mennyiségét. A szokásos berendezéssel (mintavevő zsák vagy integrálás) elemezni kell a gázmintát, és ki kell számítani a gáz tömegét;

| b) | a kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel történő mérést az alábbiak szerint kell elvégezni: Egy kalibrált kritikus áramlású mérőperemen át ismert mennyiségű tiszta gázt (szén-monoxidot vagy propánt) kell bevezetni az állandó térfogatú mintavevő rendszerbe. Ha a belépő nyomás elég nagy, akkor a kritikus áramlású mérőperem által szabályozott áramlási sebesség (kritikus áramlás) független a mérőperem kilépő oldalán mért nyomástól. Az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszert 5–10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kibocsátásméréseknél. A szokásos berendezéssel (mintavevő zsák vagy integrálás) elemezni kell a gázmintát, és ki kell számítani a gáz tömegét. |
| --- | --- |

b)

a kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel történő mérést az alábbiak szerint kell elvégezni: Egy kalibrált kritikus áramlású mérőperemen át ismert mennyiségű tiszta gázt (szén-monoxidot vagy propánt) kell bevezetni az állandó térfogatú mintavevő rendszerbe. Ha a belépő nyomás elég nagy, akkor a kritikus áramlású mérőperem által szabályozott áramlási sebesség (kritikus áramlás) független a mérőperem kilépő oldalán mért nyomástól. Az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszert 5–10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kibocsátásméréseknél. A szokásos berendezéssel (mintavevő zsák vagy integrálás) elemezni kell a gázmintát, és ki kell számítani a gáz tömegét.

8.1.8.5.3.   A propángázos vizsgálat előkészítése

A propángázos vizsgálatot a következőképpen kell előkészíteni:

| a) | ha vonatkoztatási áramlási sebesség helyett a C3H8 vonatkoztatási tömegét alkalmazzák, akkor a hengernek C3H8-cal kell lennie töltve. A vonatkoztatási henger C3H8-tömegét a várhatóan felhasznált C3H8-mennyiség ±0,5 százalékán belüli pontossággal kell meghatározni; |
| --- | --- |

a)

ha vonatkoztatási áramlási sebesség helyett a C3H8 vonatkoztatási tömegét alkalmazzák, akkor a hengernek C3H8-cal kell lennie töltve. A vonatkoztatási henger C3H8-tömegét a várhatóan felhasznált C3H8-mennyiség ±0,5 százalékán belüli pontossággal kell meghatározni;

| b) | megfelelő áramlási sebességet kell választani az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszerhez és a C3H8-hoz; |
| --- | --- |

b)

megfelelő áramlási sebességet kell választani az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszerhez és a C3H8-hoz;

| c) | ki kell választani az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszer nyílását a C3H8 befecskendezéséhez. A nyílás helyét úgy kell megválasztani, hogy a lehető legközelebb legyen ahhoz a helyhez, ahol a motor kipufogógázát bejuttatják az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszerbe. A C3H8-hengert csatlakoztatni kell a befecskendező rendszerhez; |
| --- | --- |

c)

ki kell választani az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszer nyílását a C3H8 befecskendezéséhez. A nyílás helyét úgy kell megválasztani, hogy a lehető legközelebb legyen ahhoz a helyhez, ahol a motor kipufogógázát bejuttatják az állandó térfogatú mintavevő (CVS) rendszerbe. A C3H8-hengert csatlakoztatni kell a befecskendező rendszerhez;

| d) | az állandó térfogatú mintavevőt (CVS) működtetni és stabilizálni kell; |
| --- | --- |

d)

az állandó térfogatú mintavevőt (CVS) működtetni és stabilizálni kell;

| e) | a mintavevő rendszer hőcserélőit elő kell melegíteni vagy előre le kell hűteni; |
| --- | --- |

e)

a mintavevő rendszer hőcserélőit elő kell melegíteni vagy előre le kell hűteni;

| f) | a fűtött és a hűtött alkatrészeket, például mintavevő vezetékeket, szűrőket, hűtőket és szivattyúkat hagyni kell, hogy üzemi hőmérsékletükön stabilizálódjanak; |
| --- | --- |

f)

a fűtött és a hűtött alkatrészeket, például mintavevő vezetékeket, szűrőket, hűtőket és szivattyúkat hagyni kell, hogy üzemi hőmérsékletükön stabilizálódjanak;

| g) | adott esetben el kell végezni a szénhidrogén-mintavevő rendszer vákuum oldali szivárgásának ellenőrzését a 8.1.8.7. szakaszban leírtak szerint. |
| --- | --- |

g)

adott esetben el kell végezni a szénhidrogén-mintavevő rendszer vákuum oldali szivárgásának ellenőrzését a 8.1.8.7. szakaszban leírtak szerint.

8.1.8.5.4.   A szénhidrogén-mintavevő rendszer előkészítése a propángázos vizsgálathoz

A szénhidrogén-mintavevő rendszer vákuum oldali szivárgásának ellenőrzését e szakasz g) pontja szerint is el lehet végezni. Az említett eljárás alkalmazása esetén választható a 7.3.1.2. szakaszban leírt eljárás a szénhidrogénnel való szennyeződés ellenőrzésére. Ha a vákuum oldali szivárgás ellenőrzését nem a g) pont szerint végzik el, akkor a szénhidrogén-mintavevő rendszert le kell nullázni, be kell állítani a mérési tartományát és ellenőrizni kell a szennyezettségét az alábbiak szerint:

| a) | a szénhidrogéngáz-elemző készülék azon legalacsonyabb mérési tartományát kell választani, amely mérni tudja az állandó térfogatú mintavevő (CVS) C3H8-koncentrációját, valamint a C3H8 áramlási sebességét; |
| --- | --- |

a)

a szénhidrogéngáz-elemző készülék azon legalacsonyabb mérési tartományát kell választani, amely mérni tudja az állandó térfogatú mintavevő (CVS) C3H8-koncentrációját, valamint a C3H8 áramlási sebességét;

| b) | a gázelemző készülék bemenetén nullázó levegőt bevezetve le kell nullázni a szénhidrogén-elemző készüléket; |
| --- | --- |

b)

a gázelemző készülék bemenetén nullázó levegőt bevezetve le kell nullázni a szénhidrogén-elemző készüléket;

| c) | a gázelemző készülék bemenetén C3H8 mérésitartomány-kalibráló gázt bevezetve be kell állítani a szénhidrogén-elemző készülék mérési tartományát; |
| --- | --- |

c)

a gázelemző készülék bemenetén C3H8 mérésitartomány-kalibráló gázt bevezetve be kell állítani a szénhidrogén-elemző készülék mérési tartományát;

| d) | nullázó levegő feleslegét a HC-szondánál vagy egy, a HC-szonda és az átvezető cső közötti szerelvénybe kell elvezetni; |
| --- | --- |

d)

nullázó levegő feleslegét a HC-szondánál vagy egy, a HC-szonda és az átvezető cső közötti szerelvénybe kell elvezetni;

| e) | a szénhidrogén-mintavevő rendszer stabil HC-koncentrációját a nullázó levegő feleslegének elvezetése után kell mérni. Szakaszos HC-mérés esetén a tartályt (például zsákot) fel kell tölteni és meg kell mérni a túlfolyó szénhidrogén koncentrációját; |
| --- | --- |

e)

a szénhidrogén-mintavevő rendszer stabil HC-koncentrációját a nullázó levegő feleslegének elvezetése után kell mérni. Szakaszos HC-mérés esetén a tartályt (például zsákot) fel kell tölteni és meg kell mérni a túlfolyó szénhidrogén koncentrációját;

| f) | ha a túlfolyó szénhidrogén koncentrációja nagyobb, mint 2 μmol/mol, az eljárást a szennyeződés megszüntetéséig nem lehet folytatni. Meg kell határozni a szennyezés forrását, és korrekciós intézkedéseket kell hozni, mint például a rendszer tisztítása vagy a szennyezett részek cseréje; |
| --- | --- |

f)

ha a túlfolyó szénhidrogén koncentrációja nagyobb, mint 2 μmol/mol, az eljárást a szennyeződés megszüntetéséig nem lehet folytatni. Meg kell határozni a szennyezés forrását, és korrekciós intézkedéseket kell hozni, mint például a rendszer tisztítása vagy a szennyezett részek cseréje;

| g) | ha a túlfolyó szénhidrogén koncentrációja nem nagyobb, mint 2 μmol/mol, akkor ezt az értéket mint x
  HCinit értéket fel kell jegyezni, és a szénhidrogén-szennyeződéssel való helyesbítésre kell használni a 4B. melléklet A.7. függelékében (moláris alapú megközelítés) vagy A.8. függelékében (tömeg alapú megközelítés) leírtak szerint. |
| --- | --- |

g)

ha a túlfolyó szénhidrogén koncentrációja nem nagyobb, mint 2 μmol/mol, akkor ezt az értéket mint x
  HCinit értéket fel kell jegyezni, és a szénhidrogén-szennyeződéssel való helyesbítésre kell használni a 4B. melléklet A.7. függelékében (moláris alapú megközelítés) vagy A.8. függelékében (tömeg alapú megközelítés) leírtak szerint.

8.1.8.5.5.   A propángázos vizsgálat végrehajtása

| a) | A propángázos vizsgálatot a következőképpen kell végrehajtani:






  i. | szakaszos szénhidrogén-mintavétel esetén tiszta tárolóeszközöket, például légüres zsákokat kell csatlakoztatni; |
| --- | --- | --- |

a)

A propángázos vizsgálatot a következőképpen kell végrehajtani:

i.

szakaszos szénhidrogén-mintavétel esetén tiszta tárolóeszközöket, például légüres zsákokat kell csatlakoztatni;

| ii. | a szénhidrogénmérő berendezéseket a gyártó utasításainak megfelelően kell működtetni; |
| --- | --- |

ii.

a szénhidrogénmérő berendezéseket a gyártó utasításainak megfelelően kell működtetni;

| iii. | ha várhatóan korrekciót kell végezni a hígítólevegő háttér-szénhidrogénkoncentrációja miatt, akkor meg kell mérni és fel kell jegyezni a hígítólevegő háttér-szénhidrogénkoncentrációját; |
| --- | --- |

iii.

ha várhatóan korrekciót kell végezni a hígítólevegő háttér-szénhidrogénkoncentrációja miatt, akkor meg kell mérni és fel kell jegyezni a hígítólevegő háttér-szénhidrogénkoncentrációját;

| iv. | minden integráló készüléket le kell nullázni; |
| --- | --- |

iv.

minden integráló készüléket le kell nullázni;

| v. | el kell kezdeni a mintavételt, és el kell indítani az áramintegrátorokat; |
| --- | --- |

v.

el kell kezdeni a mintavételt, és el kell indítani az áramintegrátorokat;

| vi. | a C3H8-at a kiválasztott sebességgel be kell vezetni. ha a C3H8 vonatkoztatási áramlási sebességét alkalmazzák, akkor el kell kezdeni ennek az áramnak az integrálását; |
| --- | --- |

vi.

a C3H8-at a kiválasztott sebességgel be kell vezetni. ha a C3H8 vonatkoztatási áramlási sebességét alkalmazzák, akkor el kell kezdeni ennek az áramnak az integrálását;

| vii. | a C3H8-at legalább addig be kell vezetni, amíg elegendő C3H8 nem került be, amely biztosítja a vonatkoztatási C3H8 és a mért C3H8 mennyiségének pontos meghatározását; |
| --- | --- |

vii.

a C3H8-at legalább addig be kell vezetni, amíg elegendő C3H8 nem került be, amely biztosítja a vonatkoztatási C3H8 és a mért C3H8 mennyiségének pontos meghatározását;

| viii. | a C3H8-hengert le kell zárni, és a mintavételt addig kell folytatni, amíg figyelembe nem vették a minta szállítása és az elemző készülék válasza miatti késés; |
| --- | --- |

viii.

a C3H8-hengert le kell zárni, és a mintavételt addig kell folytatni, amíg figyelembe nem vették a minta szállítása és az elemző készülék válasza miatti késés;

| ix. | a mintavételt, továbbá az integrátorokat le kell állítani; |
| --- | --- |

ix.

a mintavételt, továbbá az integrátorokat le kell állítani;

| b) | amennyiben a kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel való mérést választják, az alábbi eljárás alkalmazható a propángázos vizsgálatra a 8.1.8.5.5. szakasz a) pontjában leírt módszer helyett:






  i. | szakaszos szénhidrogén-mintavétel esetén tiszta tárolóeszközöket, például légüres zsákokat kell csatlakoztatni; |
| --- | --- | --- |

b)

amennyiben a kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel való mérést választják, az alábbi eljárás alkalmazható a propángázos vizsgálatra a 8.1.8.5.5. szakasz a) pontjában leírt módszer helyett:

i.

szakaszos szénhidrogén-mintavétel esetén tiszta tárolóeszközöket, például légüres zsákokat kell csatlakoztatni;

| ii. | a szénhidrogénmérő berendezéseket a gyártó utasításainak megfelelően kell működtetni; |
| --- | --- |

ii.

a szénhidrogénmérő berendezéseket a gyártó utasításainak megfelelően kell működtetni;

| iii. | ha várhatóan korrekciót kell végezni a hígítólevegő háttér-szénhidrogénkoncentrációja miatt, akkor meg kell mérni és fel kell jegyezni a hígítólevegő háttér-szénhidrogénkoncentrációját; |
| --- | --- |

iii.

ha várhatóan korrekciót kell végezni a hígítólevegő háttér-szénhidrogénkoncentrációja miatt, akkor meg kell mérni és fel kell jegyezni a hígítólevegő háttér-szénhidrogénkoncentrációját;

| iv. | minden integráló készüléket le kell nullázni; |
| --- | --- |

iv.

minden integráló készüléket le kell nullázni;

| v. | a vonatkoztatási C3H8-henger tartalmát a kiválasztott sebességgel be kell vezetni; |
| --- | --- |

v.

a vonatkoztatási C3H8-henger tartalmát a kiválasztott sebességgel be kell vezetni;

| vi. | el kell kezdeni a mintavételt, és a HC-koncentráció stabilitásának megerősítése után el kell indítani az áramintegrátorokat; |
| --- | --- |

vi.

el kell kezdeni a mintavételt, és a HC-koncentráció stabilitásának megerősítése után el kell indítani az áramintegrátorokat;

| vii. | a henger tartalmát legalább addig be kell vezetni, amíg elegendő C3H8 nem került be, amely biztosítja a vonatkoztatási C3H8 és a mért C3H8 mennyiségének pontos meghatározását; |
| --- | --- |

vii.

a henger tartalmát legalább addig be kell vezetni, amíg elegendő C3H8 nem került be, amely biztosítja a vonatkoztatási C3H8 és a mért C3H8 mennyiségének pontos meghatározását;

| viii. | az integrátorokat le kell állítani; |
| --- | --- |

viii.

az integrátorokat le kell állítani;

| ix. | a C3H8-hengert le kell zárni. |
| --- | --- |

ix.

a C3H8-hengert le kell zárni.

8.1.8.5.6.   A propángázos vizsgálat értékelése

A vizsgálat utáni eljárást az alábbiak szerint kell elvégezni:

| a) | szakaszos mintavétel esetén a mintákat a lehető leghamarabb elemezni kell; |
| --- | --- |

a)

szakaszos mintavétel esetén a mintákat a lehető leghamarabb elemezni kell;

| b) | szénhidrogén elemzése után korrekciót kell végrehajtani a szennyeződés és a háttér-koncentráció tekintetében; |
| --- | --- |

b)

szénhidrogén elemzése után korrekciót kell végrehajtani a szennyeződés és a háttér-koncentráció tekintetében;

| c) | az állandó térfogatú mintavétel és a szénhidrogénadatok alapján, az A.7–A.8. függelékben leírt módon ki kell számítani a C3H8 össztömegét úgy, hogy a szénhidrogén M
  HC tényleges móltömege helyett a C3H8
  M
  C3H8 móltömegét kell alkalmazni; |
| --- | --- |

c)

az állandó térfogatú mintavétel és a szénhidrogénadatok alapján, az A.7–A.8. függelékben leírt módon ki kell számítani a C3H8 össztömegét úgy, hogy a szénhidrogén M
  HC tényleges móltömege helyett a C3H8
  M
  C3H8 móltömegét kell alkalmazni;

| d) | ha a referenciatömeget (gravimetriás módszert) alkalmazzák, akkor a palack propántöltetének tömegét ±0,5 %-on belüli pontossággal meg kell határozni, a C3H8 referenciatömegét pedig úgy, hogy a propángázzal teli palack tömegéből kivonják az üres palack tömegét. Ha kritikus áramlású mérőperemes készüléket (kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel való mérést) alkalmaznak, akkor a propán tömegét az áramlási sebesség és a vizsgálati idő szorzataként kell meghatározni; |
| --- | --- |

d)

ha a referenciatömeget (gravimetriás módszert) alkalmazzák, akkor a palack propántöltetének tömegét ±0,5 %-on belüli pontossággal meg kell határozni, a C3H8 referenciatömegét pedig úgy, hogy a propángázzal teli palack tömegéből kivonják az üres palack tömegét. Ha kritikus áramlású mérőperemes készüléket (kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel való mérést) alkalmaznak, akkor a propán tömegét az áramlási sebesség és a vizsgálati idő szorzataként kell meghatározni;

| e) | a C3H8 vonatkoztatási tömegét a számított tömegből kell kiszámítani. Ha ez a különbség a referenciatömeg ±3,0 százalékán belül esik, akkor az állandó térfogatú mintavevő (CVS) megfelel az ellenőrzésen. |
| --- | --- |

e)

a C3H8 vonatkoztatási tömegét a számított tömegből kell kiszámítani. Ha ez a különbség a referenciatömeg ±3,0 százalékán belül esik, akkor az állandó térfogatú mintavevő (CVS) megfelel az ellenőrzésen.

8.1.8.5.7.   A másodlagos részecskehígító rendszer ellenőrzése

Ha a másodlagos részecskehígító rendszer ellenőrzése érdekében meg kell ismételni a propángázos vizsgálatot, akkor az ellenőrzésre a következő eljárást kell követni az a)–d) pont szerint:

| a) | a szénhidrogén-mintavevő rendszert úgy kell összeállítani, hogy a mintatárolóhoz (pl. részecskeszűrőhöz) közel vegyen mintát. Ha ezen a helyen túl alacsony az abszolút nyomás ahhoz, hogy szénhidrogén-mintát lehessen venni, a szakaszos mintavevő szivattyújának kipufogógázából is lehet szénhidrogénmintát venni. Óvatosan kell kezelni a szivattyú kipufogógázából vett mintát, mert a szivattyúnak a szakaszos mintavevő után bekövetkező, egyébként elfogadható szivárgása a propángázos vizsgálaton álsikertelen eredményt ad; |
| --- | --- |

a)

a szénhidrogén-mintavevő rendszert úgy kell összeállítani, hogy a mintatárolóhoz (pl. részecskeszűrőhöz) közel vegyen mintát. Ha ezen a helyen túl alacsony az abszolút nyomás ahhoz, hogy szénhidrogén-mintát lehessen venni, a szakaszos mintavevő szivattyújának kipufogógázából is lehet szénhidrogénmintát venni. Óvatosan kell kezelni a szivattyú kipufogógázából vett mintát, mert a szivattyúnak a szakaszos mintavevő után bekövetkező, egyébként elfogadható szivárgása a propángázos vizsgálaton álsikertelen eredményt ad;

| b) | a propángázos vizsgálatot meg kell ismételni az e szakaszban leírt módon, de a szénhidrogénmintát a szakaszos mintavevőből kell venni; |
| --- | --- |

b)

a propángázos vizsgálatot meg kell ismételni az e szakaszban leírt módon, de a szénhidrogénmintát a szakaszos mintavevőből kell venni;

| c) | a C3H8 tömegét a szakaszos mintavevőből való másodlagos hígítást figyelembe véve kell kiszámítani; |
| --- | --- |

c)

a C3H8 tömegét a szakaszos mintavevőből való másodlagos hígítást figyelembe véve kell kiszámítani;

| d) | a C3H8 vonatkoztatási tömegét a számított tömegből kell kiszámítani. Ha ez a különbség a referenciatömeg ±5 százalékán belül esik, akkor a szakaszos mintavevő megfelel az ellenőrzésen. Ellenkező esetben korrekciós intézkedést kell alkalmazni. |
| --- | --- |

d)

a C3H8 vonatkoztatási tömegét a számított tömegből kell kiszámítani. Ha ez a különbség a referenciatömeg ±5 százalékán belül esik, akkor a szakaszos mintavevő megfelel az ellenőrzésen. Ellenkező esetben korrekciós intézkedést kell alkalmazni.

8.1.8.5.8.   A mintaszárító ellenőrzése

Ha a mintaszárító kimenete harmatpontjának folyamatos ellenőrzésére páratartalom-érzékelőt alkalmaznak, akkor ezt az ellenőrzést mindaddig nem kell elvégezni, amíg biztosított, hogy a mintaszárító kimenetének páratartalma a kioltási, interferencia- és kiegyenlítés-ellenőrzésekhez használt minimumértékek alatt van.

| a) | ha a 9.3.2.3.1. szakasz szerint megengedett módon mintaszárítóval történik a gázminta víztartalmának eltávolítása, a teljesítményt beszereléskor és jelentős karbantartás után ellenőrizni kell, hűtő esetén. Ozmotikus membránnal működő szárítók esetében első beszereléskor, jelentős karbantartás után és vizsgálatot megelőző 35 napon belül kell ellenőrizni; |
| --- | --- |

a)

ha a 9.3.2.3.1. szakasz szerint megengedett módon mintaszárítóval történik a gázminta víztartalmának eltávolítása, a teljesítményt beszereléskor és jelentős karbantartás után ellenőrizni kell, hűtő esetén. Ozmotikus membránnal működő szárítók esetében első beszereléskor, jelentős karbantartás után és vizsgálatot megelőző 35 napon belül kell ellenőrizni;

| b) | a víz gátolhatja a gázelemző készülék azon képességét, hogy megfelelően mérje a kipufogógáz vizsgált összetevőjét, így néha még azelőtt eltávolítják, mielőtt a gázminta elérné a gázelemző készüléket. A víz például ütközési kioltás révén csökkentheti a kemilumineszcens érzékelős gázelemző készülék NOx-ra adott válaszát, és a CO-hoz hasonló választ adva növelheti az NDIR nem diszperzív infravörös abszorpció elvén működő gázelemző készülék válaszát; |
| --- | --- |

b)

a víz gátolhatja a gázelemző készülék azon képességét, hogy megfelelően mérje a kipufogógáz vizsgált összetevőjét, így néha még azelőtt eltávolítják, mielőtt a gázminta elérné a gázelemző készüléket. A víz például ütközési kioltás révén csökkentheti a kemilumineszcens érzékelős gázelemző készülék NOx-ra adott válaszát, és a CO-hoz hasonló választ adva növelheti az NDIR nem diszperzív infravörös abszorpció elvén működő gázelemző készülék válaszát;

| c) | a mintaszárítónak teljesítenie kell a 9.3.2.3.1. szakaszban az ozmotikus membránnal működő szárító alatti T
  dew harmatpontra és p
  total abszolút nyomásra vonatkozóan előírt követelményeket. |
| --- | --- |

c)

a mintaszárítónak teljesítenie kell a 9.3.2.3.1. szakaszban az ozmotikus membránnal működő szárító alatti T
  dew harmatpontra és p
  total abszolút nyomásra vonatkozóan előírt követelményeket.

| d) | a mintaszárító működését a következő módszerrel kell ellenőrizni, vagy a helyes műszaki gyakorlat alapján más protokollt kell rá kidolgozni:






  i. | a szükséges csatlakozásokat politetrafluoretilénből vagy rozsdamentes acélból készült vezetékekből kell készíteni; |
| --- | --- | --- |

d)

a mintaszárító működését a következő módszerrel kell ellenőrizni, vagy a helyes műszaki gyakorlat alapján más protokollt kell rá kidolgozni:

i.

a szükséges csatlakozásokat politetrafluoretilénből vagy rozsdamentes acélból készült vezetékekből kell készíteni;

| ii. | a N2-t vagy a tisztított levegőt párásítani kell úgy, hogy egy zárt tartályban desztillált vízen kell átbuborékoltatni, ami a kibocsátás-mintavétel során megbecsült legmagasabb harmatpontjáig párásítja a gázt; |
| --- | --- |

ii.

a N2-t vagy a tisztított levegőt párásítani kell úgy, hogy egy zárt tartályban desztillált vízen kell átbuborékoltatni, ami a kibocsátás-mintavétel során megbecsült legmagasabb harmatpontjáig párásítja a gázt;

| iii. | a párásított gázt a mintaszárító előtt kell bevezetni; |
| --- | --- |

iii.

a párásított gázt a mintaszárító előtt kell bevezetni;

| iv. | a párásított gáz hőmérsékletét a tartály alatt a harmatpontja felett legalább 5 °C-kal kell tartani; |
| --- | --- |

iv.

a párásított gáz hőmérsékletét a tartály alatt a harmatpontja felett legalább 5 °C-kal kell tartani;

| v. | a párásított gáz T
  dew harmatpontját és p
  total nyomását a mintaszárító bemenetéhez a lehető legközelebb kell megmérni annak ellenőrzésére, hogy a harmatpont valóban a kibocsátásból való mintavétel során becsült legmagasabb érték; |
| --- | --- |

v.

a párásított gáz T
  dew harmatpontját és p
  total nyomását a mintaszárító bemenetéhez a lehető legközelebb kell megmérni annak ellenőrzésére, hogy a harmatpont valóban a kibocsátásból való mintavétel során becsült legmagasabb érték;

| vi. | a párásított gáz T
  dew harmatpontját és p
  total nyomását a mintaszárító kimenetéhez a lehető legközelebb kell megmérni; |
| --- | --- |

vi.

a párásított gáz T
  dew harmatpontját és p
  total nyomását a mintaszárító kimenetéhez a lehető legközelebb kell megmérni;

| vii. | a mintaszárító megfelel az ellenőrzésen, ha az e szakasz vi. pontjának d) pontja szerinti eredmény kisebb, mint a mintaszárítóra vonatkozóan a 9.3.2.3.1. szakaszban meghatározott előírásoknak megfelelő harmatpont plusz 2 °C, vagy ha a vi. pont d) pontja szerinti mólfrakció kisebb, mint a mintaszárítóra vonatkozó megfelelő előírás plusz oknak plusz 0,002 mol/mol vagy 0,2 térfogat%. Ezzel az ellenőrzéssel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a minta harmatpontjának abszolút hőmérséklete van megadva Kelvinben. |
| --- | --- |

vii.

a mintaszárító megfelel az ellenőrzésen, ha az e szakasz vi. pontjának d) pontja szerinti eredmény kisebb, mint a mintaszárítóra vonatkozóan a 9.3.2.3.1. szakaszban meghatározott előírásoknak megfelelő harmatpont plusz 2 °C, vagy ha a vi. pont d) pontja szerinti mólfrakció kisebb, mint a mintaszárítóra vonatkozó megfelelő előírás plusz oknak plusz 0,002 mol/mol vagy 0,2 térfogat%. Ezzel az ellenőrzéssel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a minta harmatpontjának abszolút hőmérséklete van megadva Kelvinben.

8.1.8.6.   A részleges áramlású részecske- és a kapcsolódó hígítatlankipufogógáz-mérő rendszerek időszakos kalibrálása

8.1.8.6.1.   Az áramláskülönbség-mérésre vonatkozó előírások

Amikor részáramú hígítórendszerek hígítatlan kipufogógázból vesznek arányos mintát, a q

  mp mintaáram pontossága külön problémát jelent, ha nem közvetlen méréssel, hanem az áramláskülönbség mérésével határozzák meg:

| | (8-1) |
| --- | --- |

Formula

(8-1)

ahol:

| q

  mp | = | a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta tömegárama |
| --- | --- | --- |
| q

  mdw | = | a hígítólevegő tömegárama (nedves alapon) |
| q

  mdew | = | a hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon |

q

  mp

=

a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta tömegárama

q

  mdw

=

a hígítólevegő tömegárama (nedves alapon)

q

  mdew

=

a hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon

Ebben az esetben a különbség legnagyobb hibájának olyannak kell lennie, hogy a q

  mp pontossága ±5 %-on belül legyen, ha a hígítási arány kisebb, mint 15. Ezt az egyes műszerek hibáinak négyzetes középértékével lehet kiszámítani.

A q
  mp elfogadható pontosságát a következő módszerek valamelyikével lehet biztosítani:

| a) | a q

  mdew és a q

  mdw abszolút pontossága ±0,2 %, ami biztosítja, hogy 15-ös hígítási aránynál a q

  mp pontossága £ 5 százalék. Nagyobb hígítási arányok esetében azonban nagyobb hibák fordulhatnak elő; |
| --- | --- |

a)

a q

  mdew és a q

  mdw abszolút pontossága ±0,2 %, ami biztosítja, hogy 15-ös hígítási aránynál a q

  mp pontossága £ 5 százalék. Nagyobb hígítási arányok esetében azonban nagyobb hibák fordulhatnak elő;

| b) | a q

  mdw
  q

  mdew-re vonatkozó kalibrálását úgy kell elvégezni, hogy a q

  mp-re vonatkozóan az a) ponttal megegyező pontosságot érjünk el. A részleteket lásd a 8.1.8.6.2. szakaszban; |
| --- | --- |

b)

a q

  mdw
  q

  mdew-re vonatkozó kalibrálását úgy kell elvégezni, hogy a q

  mp-re vonatkozóan az a) ponttal megegyező pontosságot érjünk el. A részleteket lásd a 8.1.8.6.2. szakaszban;

| c) | a q

  mp pontosságának meghatározása közvetve történik, a hígítási aránynak indikátorgázzal (például CO2-vel) meghatározott pontosságából. A q

  mp-re vonatkozóan a fenti a) pontban leírt módszerével megegyező pontosság szükséges; |
| --- | --- |

c)

a q

  mp pontosságának meghatározása közvetve történik, a hígítási aránynak indikátorgázzal (például CO2-vel) meghatározott pontosságából. A q

  mp-re vonatkozóan a fenti a) pontban leírt módszerével megegyező pontosság szükséges;

| d) | a q

  mdew és a q

  mdw abszolút pontossága a teljes skála ±2 %-án belül van, a q

  mdew és a q

  mdw közötti különbség legnagyobb hibája 0,2 %-on belül van, és a linearitási hiba a vizsgálat során kapott legnagyobb q

  mdew érték ±0,2 %-án belül van. |
| --- | --- |

d)

a q

  mdew és a q

  mdw abszolút pontossága a teljes skála ±2 %-án belül van, a q

  mdew és a q

  mdw közötti különbség legnagyobb hibája 0,2 %-on belül van, és a linearitási hiba a vizsgálat során kapott legnagyobb q

  mdew érték ±0,2 %-án belül van.

8.1.8.6.2.   Az áramláskülönbség-mérés kalibrálása

A hígítatlan kipufogógázból való arányos mintavételre szolgáló részáramú hígítórendszert nemzeti és/vagy nemzetközi etalonon alapuló pontos áramlásmérővel rendszeresen kalibrálni kell. Az áramlásmérőt vagy az áramlásmérő műszereket a következő eljárások egyikével kell kalibrálni, úgy, hogy a szondán átmenő és az alagútba belépő q

  mp áram megfeleljen a 8.1.8.6.1. szakaszban előírt pontossági követelményeknek:

| a) | a q

  mdw áramlásmérőjét sorba kell kötni a q

  mdew áramlásmérőjével, a két áramlásmérő közötti különbséget kalibrálni kell legalább öt, egymástól egyenlő értékre lévő beállítási ponton a vizsgálathoz használt legkisebb q

  mdw érték és a vizsgálathoz használt q

  mdew érték között. A hígítóalagutat meg lehet kerülni; |
| --- | --- |

a)

a q

  mdw áramlásmérőjét sorba kell kötni a q

  mdew áramlásmérőjével, a két áramlásmérő közötti különbséget kalibrálni kell legalább öt, egymástól egyenlő értékre lévő beállítási ponton a vizsgálathoz használt legkisebb q

  mdw érték és a vizsgálathoz használt q

  mdew érték között. A hígítóalagutat meg lehet kerülni;

| b) | egy kalibrált tömegárammérő készüléket sorba kell kötni a q

  mdew áramlásmérőjével, és a pontosságot ellenőrizni kell a vizsgálathoz használt értékre vonatkozóan. A kalibrált áramlásmérőt sorba kell kötni a q

  mdw áramlásmérőjével, és a pontosságot legalább 5, a vizsgálatokhoz használt q

  mdew értékre vonatkozó, 3 és 15 közötti hígítási aránynak megfelelő beállítási ponton ellenőrizni kell; |
| --- | --- |

b)

egy kalibrált tömegárammérő készüléket sorba kell kötni a q

  mdew áramlásmérőjével, és a pontosságot ellenőrizni kell a vizsgálathoz használt értékre vonatkozóan. A kalibrált áramlásmérőt sorba kell kötni a q

  mdw áramlásmérőjével, és a pontosságot legalább 5, a vizsgálatokhoz használt q

  mdew értékre vonatkozó, 3 és 15 közötti hígítási aránynak megfelelő beállítási ponton ellenőrizni kell;

| c) | a TT átvezető csövet (lásd a 9.2. ábrát) le kell kapcsolni a kipufogóról, és a q
  mp méréséhez megfelelő tartományú kalibrált áramlásmérőt kell rákötni az átvezető csőre. A q
  mdew értékét be kell állítani a vizsgálat során használt értékre, és a q
  mdw értékét egymás után be kell állítani legalább öt, 3 és 15 közötti hígítási aránynak megfelelő értékre. Alternatív megoldásként létre lehet hozni egy speciális kalibrálási áramlási útvonalat az alagút megkerülésével, de úgy az összes levegő és a hígítólevegő átáramlik a megfelelő mérőkön ugyanúgy, mint a tényleges vizsgálat során; |
| --- | --- |

c)

a TT átvezető csövet (lásd a 9.2. ábrát) le kell kapcsolni a kipufogóról, és a q
  mp méréséhez megfelelő tartományú kalibrált áramlásmérőt kell rákötni az átvezető csőre. A q
  mdew értékét be kell állítani a vizsgálat során használt értékre, és a q
  mdw értékét egymás után be kell állítani legalább öt, 3 és 15 közötti hígítási aránynak megfelelő értékre. Alternatív megoldásként létre lehet hozni egy speciális kalibrálási áramlási útvonalat az alagút megkerülésével, de úgy az összes levegő és a hígítólevegő átáramlik a megfelelő mérőkön ugyanúgy, mint a tényleges vizsgálat során;

| d) | egy indikátorgázt kell betáplálni a TL kipufogógáz-szállító csőbe. Ez az indikátorgáz lehet a kipufogógáz egyik összetevője, mint például CO2 vagy NOx. Az alagútban történő hígítás után meg kell mérni az indikátorgázt. Ezt el kell végezni öt, 3 és 15 közötti hígítási arányra. A mintaáram pontosságát az r
  d hígítási arányból kell meghatározni: | (8-2) |
| --- | --- | --- |

d)

egy indikátorgázt kell betáplálni a TL kipufogógáz-szállító csőbe. Ez az indikátorgáz lehet a kipufogógáz egyik összetevője, mint például CO2 vagy NOx. Az alagútban történő hígítás után meg kell mérni az indikátorgázt. Ezt el kell végezni öt, 3 és 15 közötti hígítási arányra. A mintaáram pontosságát az r
  d hígítási arányból kell meghatározni:

Formula

(8-2)

A gázelemző készülékek pontosságát a q

  mp pontosságának biztosítása érdekében figyelembe kell venni.

8.1.8.6.3.   Az áramláskülönbség-mérésre vonatkozó különleges követelmények

Határozottan ajánlott elvégezni a tényleges kipufogógázzal a szénáram ellenőrzését a mérési és szabályozási problémák kimutatására, valamint a részáramú rendszer helyes működésének ellenőrzésére. A szénáram ellenőrzését legalább minden olyan esetben el kell végezni, amikor új motort szerelnek fel, vagy lényeges változás történik a mérőállás összeállításában.

A motort teljes nyomatékterheléssel és fordulatszámon kell működtetni, vagy más, olyan állandósult állapotban, amely legalább 5 % CO2-t eredményez. A részáramú mintavevő rendszert körülbelül 15:1 hígítási tényezővel kell működtetni.

A szénáram ellenőrzését a 4B. melléklet A.4. függelékében megadott eljárással kell elvégezni. A szénáramokat a 4B. melléklet A.4. függelékének egyenleteivel kell kiszámítani. A szénáramok legfeljebb 5 %-os tűréssel térhetnek el egymástól.

8.1.8.6.3.1.   Vizsgálat előtti ellenőrzés

A vizsgálatot megelőzően 2 órán belül vizsgálat előtti ellenőrzést kell végezni a következő módon.

Az áramlásmérők pontosságát legalább két ponton kell ellenőrizni – ugyanolyan módszerrel, mint amit a kalibráláshoz kell használni (lásd a 8.1.8.6.2. szakaszt) –, beleértve a q
  mdw-re vonatkoztatott, a vizsgálat során használt 5 és 15 közötti hígítási arányoknak megfelelő q
  mdew áramokat is.

Ha a 8.1.8.6.2. szakaszban leírt kalibrálási eljárás nyilvántartása alapján kimutatható, hogy az áramlásmérő kalibrálása egy hosszabb időszakon át állandó, akkor a vizsgálat előtti ellenőrzés elhagyható.

8.1.8.6.3.2.   A jelátalakítási idő meghatározása

A jelátalakítási idő meghatározásához használt rendszerbeállításoknak ugyanolyanoknak kell lenniük, mint a vizsgálat alatt. A 3.1. ábrán meghatározott jelátalakítási időt a következő módszerrel kell meghatározni:

A szondán áthaladó áramnak megfelelő mérési tartománnyal rendelkező független vonatkoztatási áramlásmérőt kell közvetlenül a szondára kötni, sorosan. Ennek az áramlásmérőnek a válaszidő méréséhez használt ugrásszerű áramlásváltozásra vonatkozóan kevesebb mint 100 ms jelátalakítási idővel kell rendelkeznie, olyan áramláskorlátozással, amely elég kicsi ahhoz, hogy ne befolyásolja a részáramú hígítórendszer dinamikus teljesítményét, a helyes műszaki gyakorlat szerint. A részáramú hígítórendszer kipufogógáz-áramát (vagy levegőáramát, ha a kipufogógáz-áram számításon alapul) a bevezetésénél ugrásszerűen meg kell változtatni, egy kis áramlásértékről legalább a mérési tartomány végpontjának 90 %-ára. Az ugrásszerű változást ugyanannak kell kiváltania, mint ami a tényleges vizsgálatoknál elindítja a prediktív szabályozást. A kipufogógáz-áram ugrásszerű változását kiváltó hatást és az áramlásmérő válaszát legalább 10 Hz gyakorisággal kell rögzíteni.

Ezekből az adatokból kell meghatározni a részáramú hígítórendszerre vonatkozó jelátalakítási időt, ami az ugrásszerű változás kezdetétől az áramlásmérő válaszának 50 %-áig tartó idő. Hasonló módon kell meghatározni a részáramú hígítórendszer q
  mp (azaz a kipufogógáz-minta árama a részáramú hígítórendszerbe) jelének és a kipufogógáz áramlásmérője q
  mew,i (azaz a kipufogógáz nedves alapon vett tömegáramának a kipufogógázáramlás-mérő által adott) jelének átalakítási idejét. Ezek a jelek az egyes vizsgálatok utáni regressziószámításokhoz használatosak (lásd a 8.2.1.2. szakaszt).

A számítást legalább 5 felfutásra és lefutásra el kell végezni, és az eredményeket átlagolni kell. A vonatkoztatási áramlásmérő belső átalakítási idejét (< 100 ms) ki kell vonni ebből az értékből. Amennyiben a rendszer a 8.2.1.2. szakasznak megfelelően „elővezérlést” igényel, ez a részáramú hígítórendszer „elővezérlési” értéke, amelyet a 8.2.1.2. szakasz szerint kell felhasználni.

8.1.8.7.   A vákuumoldali szivárgás ellenőrzése

8.1.8.7.1.   Alkalmazási kör és gyakoriság

A mintavevő rendszer első beszerelésekor és olyan jelentős karbantartás után, mint az előszűrő cseréje, továbbá minden üzemmódsorozatból álló ciklust megelőző 8 órán belül az e szakaszban ismertetett szivárgásvizsgálatok egyikével ellenőrizni kell, hogy nincs-e jelentős vákuum-oldali szivárgás. Az ellenőrzés nem alkalmazandó teljes áramú hígítórendszer (CVS) esetében.

8.1.8.7.2.   Mérési alapelvek

Szivárgás akkor észlelhető, ha kismértékű áramlást mérnek, amikor semmilyen áramlásnak nem lenne szabad lennie, ha ismert koncentrációjú mérésitartomány-kalibráló gáz hígulását észlelik, amikor az a mintavevő rendszer vákuum-oldalán folyik át, vagy ha a csökkentett nyomású rendszerben nyomásemelkedést mérnek.

8.1.8.7.3.   Kismértékű szivárgás vizsgálata

Egy mintavevő rendszer a következőképpen kell vizsgálni kismértékű szivárgás szempontjából:

| a) | a rendszer szonda felőli részét a következő lépések egyikével le kell zárni:






  i. | a mintavevő szonda végét sapkával vagy dugóval le kell zárni; |
| --- | --- | --- |

a)

a rendszer szonda felőli részét a következő lépések egyikével le kell zárni:

i.

a mintavevő szonda végét sapkával vagy dugóval le kell zárni;

| ii. | az átvezető csövet le kell választani a szondáról és sapkával vagy dugóval le kell zárni; |
| --- | --- |

ii.

az átvezető csövet le kell választani a szondáról és sapkával vagy dugóval le kell zárni;

| iii. | a szonda és az átvezető cső közötti szivárgásmentes szelepet el kell zárni; |
| --- | --- |

iii.

a szonda és az átvezető cső közötti szivárgásmentes szelepet el kell zárni;

| b) | minden vákuumszivattyút működtetni kell. Stabilizálódás után ellenőrizni kell, hogy a mintavevő rendszer vákuumoldalán áthaladó áram a rendszer normál használat közbeni áramának kevesebb, mint 0,5 %-a. Az elemző készüléken áthaladó, illetve azt megkerülő áramokat a rendszer normál használat közbeni áramához viszonyítva lehet megbecsülni. |
| --- | --- |

b)

minden vákuumszivattyút működtetni kell. Stabilizálódás után ellenőrizni kell, hogy a mintavevő rendszer vákuumoldalán áthaladó áram a rendszer normál használat közbeni áramának kevesebb, mint 0,5 %-a. Az elemző készüléken áthaladó, illetve azt megkerülő áramokat a rendszer normál használat közbeni áramához viszonyítva lehet megbecsülni.

8.1.8.7.4.   A mérésitartomány-kalibráló gáz hígulásával járó szivárgás ellenőrzése

Ehhez a vizsgálathoz bármilyen gázelemző készüléket lehet használni. Ha ehhez a vizsgálathoz lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket használnak, a mintavevő rendszer szénhidrogénekkel való szennyeződését a szénhidrogén- és a metántól különböző szénhidrogének meghatározásáról szóló A.7., illetve A.8. függelék szerint kell korrigálni. A félrevezető eredményeket kizárólag olyan gázelemző készülékek használatával lehet elkerülni, amelyek az ehhez a vizsgálathoz használt mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációja mellett 0,5 %-os vagy annál jobb ismételhetőséggel rendelkeznek. A vákuumoldali szivárgásvizsgálatot a következőképpen kell végrehajtani:

| a) | a gázelemző készüléket úgy kell előkészíteni, mint egy kibocsátásvizsgálathoz; |
| --- | --- |

a)

a gázelemző készüléket úgy kell előkészíteni, mint egy kibocsátásvizsgálathoz;

| b) | mérésitartomány-kalibráló gázt kell bevezetni a gázelemző készülékbe, és meg kell győződni arról, hogy a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációjának mérése a várható mérési pontossággal és ismételhetőséggel történik; |
| --- | --- |

b)

mérésitartomány-kalibráló gázt kell bevezetni a gázelemző készülékbe, és meg kell győződni arról, hogy a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációjának mérése a várható mérési pontossággal és ismételhetőséggel történik;

| c) | a túlfolyó mérésitartomány-kalibráló gázt az alábbi helyek valamelyikére kell irányítani a mintavevő rendszerben:






  i. | a mintavevő szonda vége; |
| --- | --- | --- |

c)

a túlfolyó mérésitartomány-kalibráló gázt az alábbi helyek valamelyikére kell irányítani a mintavevő rendszerben:

i.

a mintavevő szonda vége;

| ii. | az átvezető csövet le kell választani a szondáról, és a mérésitartomány-kalibráló gáz feleslegét az átvezető cső nyitott végébe kell elvezetni; |
| --- | --- |

ii.

az átvezető csövet le kell választani a szondáról, és a mérésitartomány-kalibráló gáz feleslegét az átvezető cső nyitott végébe kell elvezetni;

| iii. | a szonda és az átvezető cső közé háromutas szelepet kell beépíteni; |
| --- | --- |

iii.

a szonda és az átvezető cső közé háromutas szelepet kell beépíteni;

| d) | meg kell győződni arról, hogy a túlfolyó mérésitartomány-kalibráló gáz mért koncentrációja a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációjának ±0,5 %-án belül van. A vártnál alacsonyabb mért érték szivárgásra utal, a vártnál magasabb érték pedig arra engedhet következtetni, hogy magával a mérésitartomány-kalibráló gázzal vagy a gázelemző készülékkel van gond. A vártnál magasabb mért érték nem utal szivárgásra. |
| --- | --- |

d)

meg kell győződni arról, hogy a túlfolyó mérésitartomány-kalibráló gáz mért koncentrációja a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációjának ±0,5 %-án belül van. A vártnál alacsonyabb mért érték szivárgásra utal, a vártnál magasabb érték pedig arra engedhet következtetni, hogy magával a mérésitartomány-kalibráló gázzal vagy a gázelemző készülékkel van gond. A vártnál magasabb mért érték nem utal szivárgásra.

8.1.8.7.5.   A vákuum csökkenésével járó szivárgás vizsgálata

E vizsgálat végrehajtásához vákuumot kell létrehozni a mintavevő rendszer vákuumoldalán, és a rendszer szivárgását mint a vákuum csökkenését kell megfigyelni. E vizsgálat végrehajtásához a mintavevő rendszer vákuumoldalának volumenét a valós volumen ±10 %-án belül kell ismerni. Ehhez a vizsgálathoz olyan mérőeszközöket kell használni, amelyek megfelelnek az 8.1. és a 9.4. szakasz előírásainak.

A vákuum csökkenésével járó szivárgás vizsgálatát a következőképpen kell elvégezni:

| a) | a rendszer szonda felőli részét a szondához a lehető legközelebb a következő lépések egyikével le kell zárni:






  i. | a mintavevő szonda végét sapkával vagy dugóval le kell zárni; |
| --- | --- | --- |

a)

a rendszer szonda felőli részét a szondához a lehető legközelebb a következő lépések egyikével le kell zárni:

i.

a mintavevő szonda végét sapkával vagy dugóval le kell zárni;

| ii. | az átvezető csövet le kell választani a szondáról és sapkával vagy dugóval le kell zárni; |
| --- | --- |

ii.

az átvezető csövet le kell választani a szondáról és sapkával vagy dugóval le kell zárni;

| iii. | a szonda és az átvezető cső közötti szivárgásmentes szelepet el kell zárni; |
| --- | --- |

iii.

a szonda és az átvezető cső közötti szivárgásmentes szelepet el kell zárni;

| b) | minden vákuumszivattyút működtetni kell. A szokásos üzemi feltételeknek megfelelő vákuumot kell létrehozni. Mintavevő zsákok esetében ajánlatos a szokásos mintavevőzsák-leszívási eljárást kétszer megismételni a beszorult mennyiségek minimálisra csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

b)

minden vákuumszivattyút működtetni kell. A szokásos üzemi feltételeknek megfelelő vákuumot kell létrehozni. Mintavevő zsákok esetében ajánlatos a szokásos mintavevőzsák-leszívási eljárást kétszer megismételni a beszorult mennyiségek minimálisra csökkentése érdekében;

| c) | a mintavevő szivattyúkat le kell állítani, és a rendszert le kell zárni. A beszorult gáz abszolút nyomását és esetleg a rendszer abszolút hőmérsékletét meg kell mérni, és fel kell jegyezni. Elegendő időt kell hagyni arra, hogy a tranziens állapotok megállapodjanak, illetve elég hosszú időt, hogy egy 0,5 %-os szivárgás a nyomás-jelátalakító felbontásának legalább 10-szeresének megfelelő nyomásváltozást okozzon. A nyomást és esetleg a hőmérsékletet ismét fel kell jegyezni; |
| --- | --- |

c)

a mintavevő szivattyúkat le kell állítani, és a rendszert le kell zárni. A beszorult gáz abszolút nyomását és esetleg a rendszer abszolút hőmérsékletét meg kell mérni, és fel kell jegyezni. Elegendő időt kell hagyni arra, hogy a tranziens állapotok megállapodjanak, illetve elég hosszú időt, hogy egy 0,5 %-os szivárgás a nyomás-jelátalakító felbontásának legalább 10-szeresének megfelelő nyomásváltozást okozzon. A nyomást és esetleg a hőmérsékletet ismét fel kell jegyezni;

| d) | ki kell számítani a szivárgás áramlási sebességét – mintavevő zsákból leszívott mennyiségek esetében nulla értéket feltételezve, a mintavevő rendszer esetében pedig ismert értékek alapján –, a kezdeti és a végső nyomást, a választható hőmérsékleteket, valamint az eltelt időt. Az alábbiak szerint ellenőrizni kell, hogy a vákuum csökkenésével járó szivárgás áramlási sebessége a rendszer normál használat közbeni áramának kevesebb, mint 0,5 %-a: | (8-3) |
| --- | --- | --- |

d)

ki kell számítani a szivárgás áramlási sebességét – mintavevő zsákból leszívott mennyiségek esetében nulla értéket feltételezve, a mintavevő rendszer esetében pedig ismert értékek alapján –, a kezdeti és a végső nyomást, a választható hőmérsékleteket, valamint az eltelt időt. Az alábbiak szerint ellenőrizni kell, hogy a vákuum csökkenésével járó szivárgás áramlási sebessége a rendszer normál használat közbeni áramának kevesebb, mint 0,5 %-a:

Formula

(8-3)

ahol:

| q

  Vleak | = | a vákuum csökkenésével járó szivárgás mértéke [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| V
  vac | = | a mintavevő rendszer vákuumoldalának geometriai volumene [m3] |
| R | = | moláris gázállandó [J/(mol K)] |
| p
  2 | = | abszolút nyomás a vákuumoldalon a t
  2 időpontban [Pa] |
| T
  2 | = | abszolút hőmérséklet a vákuumoldalon a t
  2 időpontban [K] |
| p
  1 | = | abszolút nyomás a vákuumoldalon a t
  1 időpontban [Pa] |
| T
  1 | = | abszolút hőmérséklet a vákuumoldalon a t
  1 időpontban [K] |
| t
  2 | = | a vákuum csökkenésével járó szivárgás vizsgálatának vége [s] |
| t
  1 | = | a vákuum csökkenésével járó szivárgás vizsgálatának kezdete [s] |

q

  Vleak

=

a vákuum csökkenésével járó szivárgás mértéke [mol/s]

V
  vac

=

a mintavevő rendszer vákuumoldalának geometriai volumene [m3]

R

=

moláris gázállandó [J/(mol K)]

p
  2

=

abszolút nyomás a vákuumoldalon a t
  2 időpontban [Pa]

T
  2

=

abszolút hőmérséklet a vákuumoldalon a t
  2 időpontban [K]

p
  1

=

abszolút nyomás a vákuumoldalon a t
  1 időpontban [Pa]

T
  1

=

abszolút hőmérséklet a vákuumoldalon a t
  1 időpontban [K]

t
  2

=

a vákuum csökkenésével járó szivárgás vizsgálatának vége [s]

t
  1

=

a vákuum csökkenésével járó szivárgás vizsgálatának kezdete [s]

8.1.9.   CO- és CO2-mérések

8.1.9.1.   A H2O-interferencia ellenőrzése CO2-dal működő nem diszperzív infravörös abszorpció (NDIR) elvén működő gázelemző készülékek esetében

8.1.9.1.1.   Alkalmazási kör és gyakoriság

Ha a CO2 mérése nem diszperzív infravörös abszorpció (NDIR) elvén működő gázelemző készülékkel történik, a H2O interferenciájának mértékét a gázelemző készülék első beszerelésekor és jelentős karbantartás után ellenőrizni kell.

8.1.9.1.2.   Mérési alapelvek

A H2O zavarhatja a nem diszperzív infravörös abszorpció (NDIR) elvén működő gázelemző készülék CO2-re adott válaszát. Ha a nem diszperzív infravörös abszorpció (NDIR) elvén működő gázelemző készülék olyan kiegyenlítő algoritmusokat használ, amelyek más gázok mérési eredményei alapján teljesítik az interferencia-ellenőrzést, a gázelemző készülék interferencia-ellenőrzése során e méréseket is el kell végezni a kiegyenlítő algoritmusokat vizsgálatára.

8.1.9.1.3.   Rendszerkövetelmények

Egy CO2-t kimutató nem diszperzív infravörös abszorpció (NDIR) elvén működő gázelemző készülék H2O-interferenciájának 0,0 ± 0,4 mmol/molon belül kell lennie (a várható átlagos CO2-koncentrációhoz viszonyítva).

8.1.9.1.4.   Az eljárás

Az interferenciavizsgálatot a következőképpen kell végrehajtani:

| a) | A CO2-t kimutató nem diszperzív infravörös abszorpció (NDIR) elvén működő gázelemző készüléket úgy kell elindítani, üzemeltetni, nullázni, illetve mérési tartománya tekintetében kalibrálni, mint egy kibocsátásvizsgálat előtt. |
| --- | --- |

a)

A CO2-t kimutató nem diszperzív infravörös abszorpció (NDIR) elvén működő gázelemző készüléket úgy kell elindítani, üzemeltetni, nullázni, illetve mérési tartománya tekintetében kalibrálni, mint egy kibocsátásvizsgálat előtt.

| b) | a 9.5.1. szakasz előírásainak megfelelő nullázó levegőt zárt tartályban desztillált vízen átbuborékoltatva párásított vizsgálati gázt kell létrehozni. Ha a minta nem halad át szárítón, akkor a tartály hőmérsékletét úgy kell szabályozni, hogy legalább olyan magas H2O-szint jöjjön létre, mint a vizsgálat alatt várható legnagyobb szint. Ha a minta a vizsgálat során szárítón halad át, akkor a tartály hőmérsékletét úgy kell szabályozni, hogy legalább olyan magas legyen a H2O-szint, mint a 9.3.2.3.1. szakaszban meghatározott szint; |
| --- | --- |

b)

a 9.5.1. szakasz előírásainak megfelelő nullázó levegőt zárt tartályban desztillált vízen átbuborékoltatva párásított vizsgálati gázt kell létrehozni. Ha a minta nem halad át szárítón, akkor a tartály hőmérsékletét úgy kell szabályozni, hogy legalább olyan magas H2O-szint jöjjön létre, mint a vizsgálat alatt várható legnagyobb szint. Ha a minta a vizsgálat során szárítón halad át, akkor a tartály hőmérsékletét úgy kell szabályozni, hogy legalább olyan magas legyen a H2O-szint, mint a 9.3.2.3.1. szakaszban meghatározott szint;

| c) | a párásított vizsgálati gázt a tartály után a harmatpontját legalább 5 °C-kal meghaladó hőmérsékleten kell tartani; |
| --- | --- |

c)

a párásított vizsgálati gázt a tartály után a harmatpontját legalább 5 °C-kal meghaladó hőmérsékleten kell tartani;

| d) | a párásított gázt be kell vezetni a mintavevő rendszerbe. A párásított vizsgálati gázt a mintaszárító után kell bevezetni, ha használnak ilyet a vizsgálat során; |
| --- | --- |

d)

a párásított gázt be kell vezetni a mintavevő rendszerbe. A párásított vizsgálati gázt a mintaszárító után kell bevezetni, ha használnak ilyet a vizsgálat során;

| e) | a párásított vizsgálati gáz vízzel alkotott x
  H2O mólfrakcióját a gázelemző készülék bemenetéhez a lehető legközelebb kell megmérni; Például az x
  H2O kiszámításához meg kell mérni a T
  dew harmatpontot és a p
  total abszolút nyomást; |
| --- | --- |

e)

a párásított vizsgálati gáz vízzel alkotott x
  H2O mólfrakcióját a gázelemző készülék bemenetéhez a lehető legközelebb kell megmérni; Például az x
  H2O kiszámításához meg kell mérni a T
  dew harmatpontot és a p
  total abszolút nyomást;

| f) | a helyes műszaki gyakorlat alapján, az x
  H2O mérésének pontjától a gázelemző készülékig meg kell akadályozni a kondenzációt az átvezető csövekben, szerelvényekben és szelepekben; |
| --- | --- |

f)

a helyes műszaki gyakorlat alapján, az x
  H2O mérésének pontjától a gázelemző készülékig meg kell akadályozni a kondenzációt az átvezető csövekben, szerelvényekben és szelepekben;

| g) | időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon. A stabilizálódási időbe beletartozik az átvezető cső átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is; |
| --- | --- |

g)

időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon. A stabilizálódási időbe beletartozik az átvezető cső átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is;

| h) | 30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülék a minta koncentrációját méri. Ki kell számítani ezen adatok számtani közepét. A gázelemző készülék megfelel az interferenciaellenőrzésen, ha ez az érték (0,0 ± 0,4) mmol/mol értéken belül van. |
| --- | --- |

h)

30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülék a minta koncentrációját méri. Ki kell számítani ezen adatok számtani közepét. A gázelemző készülék megfelel az interferenciaellenőrzésen, ha ez az érték (0,0 ± 0,4) mmol/mol értéken belül van.

8.1.9.2.   A CO-ot kimutató, nem diszperzív infravörös abszorpció (NDIR) elvén működő gázelemző készülékek H2O-val és CO2-vel való interferenciájának vizsgálata

8.1.9.2.1.   Alkalmazási kör és gyakoriság

Ha a CO mérése nem diszperzív infravörös abszorpció (NDIR) elvén működő gázelemző készülékkel történik, a H2O interferenciájának mértékét a gázelemző készülék első beszerelésekor és jelentős karbantartás után ellenőrizni kell.

8.1.9.2.2.   Mérési alapelvek

A H2O és a CO2 zavarhatja a nem diszperzív infravörös abszorpció (NDIR) elvén működő gázelemző készüléket azzal, hogy a CO-ra adott válaszhoz hasonló választ váltanak ki. Ha a nem diszperzív infravörös abszorpció (NDIR) elvén működő gázelemző készülék olyan kiegyenlítő algoritmusokat használ, amelyek más gázok mérési eredményei alapján teljesítik az interferencia-ellenőrzést, a gázelemző készülék interferencia-ellenőrzése során e méréseket is el kell végezni a kiegyenlítő algoritmusokat vizsgálatára.

8.1.9.2.3.   Rendszerkövetelmények

Egy CO-ot kimutató nem diszperzív infravörös abszorpció (NDIR) elvén működő gázelemző készülék együttes H2O- és CO2-interferenciájának a várható átlagos CO2-koncentráció ± 2 százalékán belül kell lennie.

8.1.9.2.4.   Az eljárás

Az interferenciavizsgálatot a következőképpen kell végrehajtani:

| a) | a CO-t kimutató nem diszperzív infravörös abszorpció (NDIR) elvén működő gázelemző készüléket úgy kell elindítani, üzemeltetni, nullázni, illetve mérési tartománya tekintetében kalibrálni, mint egy kibocsátásvizsgálat előtt; |
| --- | --- |

a)

a CO-t kimutató nem diszperzív infravörös abszorpció (NDIR) elvén működő gázelemző készüléket úgy kell elindítani, üzemeltetni, nullázni, illetve mérési tartománya tekintetében kalibrálni, mint egy kibocsátásvizsgálat előtt;

| b) | CO2 mérésitartomány-kalibráló gázt zárt tartályban desztillált vízen átbuborékoltatva párásított vizsgálati CO2-gázt kell létrehozni. Ha a minta nem halad át szárítón, akkor a tartály hőmérsékletét úgy kell szabályozni, hogy legalább olyan magas H2O-szint jöjjön létre, mint a vizsgálat alatt várható legnagyobb szint. Ha a minta a vizsgálat során szárítón halad át, akkor a tartály hőmérsékletét úgy kell szabályozni, hogy legalább olyan magas H2O-szint jöjjön létre, mint a 8.1.8.5.8. szakaszban meghatározott szint. Legalább olyan magas koncentrációjú mérésitartomány-kalibráló CO2-gázt kell használni, mint a vizsgálat alatt várható legnagyobb koncentráció; |
| --- | --- |

b)

CO2 mérésitartomány-kalibráló gázt zárt tartályban desztillált vízen átbuborékoltatva párásított vizsgálati CO2-gázt kell létrehozni. Ha a minta nem halad át szárítón, akkor a tartály hőmérsékletét úgy kell szabályozni, hogy legalább olyan magas H2O-szint jöjjön létre, mint a vizsgálat alatt várható legnagyobb szint. Ha a minta a vizsgálat során szárítón halad át, akkor a tartály hőmérsékletét úgy kell szabályozni, hogy legalább olyan magas H2O-szint jöjjön létre, mint a 8.1.8.5.8. szakaszban meghatározott szint. Legalább olyan magas koncentrációjú mérésitartomány-kalibráló CO2-gázt kell használni, mint a vizsgálat alatt várható legnagyobb koncentráció;

| c) | a párásított vizsgálati CO2-gázt be kell vezetni a mintavevő rendszerbe. A párásított vizsgálati CO2-gázt a mintaszárító után lehet bevezetni, ha használnak ilyet a vizsgálat során; |
| --- | --- |

c)

a párásított vizsgálati CO2-gázt be kell vezetni a mintavevő rendszerbe. A párásított vizsgálati CO2-gázt a mintaszárító után lehet bevezetni, ha használnak ilyet a vizsgálat során;

| d) | a párásított vizsgálati gáz vízzel alkotott x
  H2O mólfrakcióját a gázelemző készülék bemenetéhez a lehető legközelebb kell megmérni. Például az x
  H2O kiszámításához meg kell mérni a T
  dew harmatpontot és a p
  total abszolút nyomást; |
| --- | --- |

d)

a párásított vizsgálati gáz vízzel alkotott x
  H2O mólfrakcióját a gázelemző készülék bemenetéhez a lehető legközelebb kell megmérni. Például az x
  H2O kiszámításához meg kell mérni a T
  dew harmatpontot és a p
  total abszolút nyomást;

| e) | a helyes műszaki gyakorlat alapján, az xH2O mérésének pontjától a gázelemző készülékig meg kell akadályozni a kondenzációt az átvezető csövekben, szerelvényekben és szelepekben; |
| --- | --- |

e)

a helyes műszaki gyakorlat alapján, az xH2O mérésének pontjától a gázelemző készülékig meg kell akadályozni a kondenzációt az átvezető csövekben, szerelvényekben és szelepekben;

| f) | időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon; |
| --- | --- |

f)

időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon;

| g) | 30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülék a minta koncentrációját méri. Ki kell számítani ezen adatok számtani közepét; |
| --- | --- |

g)

30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülék a minta koncentrációját méri. Ki kell számítani ezen adatok számtani közepét;

| h) | a gázelemző készülék megfelel az interferenciaellenőrzésen, ha az e szakasz g) pontja szerinti eredmény a 8.1.9.2.3. szakasz szerinti tűrésen belül van; |
| --- | --- |

h)

a gázelemző készülék megfelel az interferenciaellenőrzésen, ha az e szakasz g) pontja szerinti eredmény a 8.1.9.2.3. szakasz szerinti tűrésen belül van;

| i) | a CO2-ra és a H2O-ra vonatkozó interferencia-eljárások külön-külön is elvégezhetők. Ha az alkalmazott CO2- és H2O-szintek magasabbak a vizsgálat alatt várható legnagyobb szinteknél, a mért interferencia-értéket arányosan csökkenteni kell úgy, hogy a mért interferenciát meg kell szorozni a várható legnagyobb koncentrációs érték és az eljárás során mért tényleges érték közötti aránnyal. Olyan külön interferencia-eljárások is alkalmazhatók, amelyeknél a H2O-koncentrációk (csupán 0,025 mol/mol H2O tartalom) alacsonyabbak a vizsgálat alatt várható legnagyobb szinteknél, ám ilyenkor a mért H2O- interferenciát arányosan növelni kell úgy, hogy a mért interferenciát meg kell szorozni a várható legnagyobb H2O-koncentrációs érték és az eljárás során mért tényleges érték közötti aránnyal. A két arányosított interferencia-érték összegének eleget kell tennie a 8.1.9.2.3. szakaszban meghatározott toleranciának. |
| --- | --- |

i)

a CO2-ra és a H2O-ra vonatkozó interferencia-eljárások külön-külön is elvégezhetők. Ha az alkalmazott CO2- és H2O-szintek magasabbak a vizsgálat alatt várható legnagyobb szinteknél, a mért interferencia-értéket arányosan csökkenteni kell úgy, hogy a mért interferenciát meg kell szorozni a várható legnagyobb koncentrációs érték és az eljárás során mért tényleges érték közötti aránnyal. Olyan külön interferencia-eljárások is alkalmazhatók, amelyeknél a H2O-koncentrációk (csupán 0,025 mol/mol H2O tartalom) alacsonyabbak a vizsgálat alatt várható legnagyobb szinteknél, ám ilyenkor a mért H2O- interferenciát arányosan növelni kell úgy, hogy a mért interferenciát meg kell szorozni a várható legnagyobb H2O-koncentrációs érték és az eljárás során mért tényleges érték közötti aránnyal. A két arányosított interferencia-érték összegének eleget kell tennie a 8.1.9.2.3. szakaszban meghatározott toleranciának.

8.1.10.   Szénhidrogénmérések

8.1.10.1.   Lángionizációs érzékelő (FID) optimalizálása és ellenőrzése

8.1.10.1.1.   Alkalmazási kör és gyakoriság

Valamennyi lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket kalibrálni kell az első beszereléskor. A kalibrálást a helyes műszaki gyakorlat szerint kell megismételni. Szénhidrogént mérő lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék esetében az alábbi lépéseket kell végrehajtani:

| a) | a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék különböző szénhidrogénekre adott válaszát optimalizálni kell az első beszereléskor és jelentős karbantartás után. A lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék propilénre és toluolra adott válaszának a propánra adott válasz 0,9–1,1-szeresének kell lennie; |
| --- | --- |

a)

a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék különböző szénhidrogénekre adott válaszát optimalizálni kell az első beszereléskor és jelentős karbantartás után. A lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék propilénre és toluolra adott válaszának a propánra adott válasz 0,9–1,1-szeresének kell lennie;

| b) | egy lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék metánra (CH4) adott válaszát az első beszereléskor és jelentős karbantartás után kell meghatározni az e szakasz 8.1.10.1.4. szakaszában leírtak szerint; |
| --- | --- |

b)

egy lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék metánra (CH4) adott válaszát az első beszereléskor és jelentős karbantartás után kell meghatározni az e szakasz 8.1.10.1.4. szakaszában leírtak szerint;

| c) | a metánra (CH4) adott választ vizsgálatot megelőző 185 napon belül kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

c)

a metánra (CH4) adott választ vizsgálatot megelőző 185 napon belül kell ellenőrizni.

8.1.10.1.2.   Kalibrálás

A helyes műszaki gyakorlat alapján ki kell dolgozni egy kalibrálási eljárást a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék gyártójának utasításai és a lángionizációs érzékelő kalibrálásának általa ajánlott gyakorisága alapján. A szénhidrogéneket mérő lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékeket a 9.5.1. szakaszban szereplő előírásoknak megfelelő C3H8 kalibrálógázokkal kell kalibrálni. A CH4-et mérő lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékeket a 9.5.1. szakaszban szereplő előírásoknak megfelelő CH4 kalibrálógázokkal kell kalibrálni. A kalibrálást a kalibrálógáz összetételétől függetlenül egyes szénszám (C1) alapján kell elvégezni.

8.1.10.1.3.   Szénhidrogének kimutatására szolgáló lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékek válaszának optimalizálása

Ez az eljárás csak az olyan lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékekre vonatkozik, amelyek a szénhidrogéneket mérik:

| a) | a műszer első elindítását és a működéshez való alapvető beállítását a gyártó követelményei és a helyes műszaki gyakorlat alapján kell végrehajtani a FID üzemanyagával és nullázó levegővel. A fűtött lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékeknek az előírt üzemi hőmérsékleti tartományon belül kell lenniük. A lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék válaszát optimalizálni kell, hogy a gázelemző készülék kibocsátásvizsgálat során leggyakrabban előforduló mérési tartományában a 8.1.10.1.1. szakasz a) pontja és a 8.1.10.2. szakasz szerint megfeleljen a szénhidrogén-választényezőkre vonatkozó követelménynek és az oxigéninterferencia ellenőrzésekor. A műszer gyártójának ajánlásai és a helyes műszaki gyakorlat alapján a gázelemző készülék magasabb méréstartományát lehet használni a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék pontosabb optimalizálása érdekében, ha a gázelemző készülék általános mérési tartománya alacsonyabb, mint a gyártó által az optimalizáláshoz megadott minimumtartomány; |
| --- | --- |

a)

a műszer első elindítását és a működéshez való alapvető beállítását a gyártó követelményei és a helyes műszaki gyakorlat alapján kell végrehajtani a FID üzemanyagával és nullázó levegővel. A fűtött lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékeknek az előírt üzemi hőmérsékleti tartományon belül kell lenniük. A lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék válaszát optimalizálni kell, hogy a gázelemző készülék kibocsátásvizsgálat során leggyakrabban előforduló mérési tartományában a 8.1.10.1.1. szakasz a) pontja és a 8.1.10.2. szakasz szerint megfeleljen a szénhidrogén-választényezőkre vonatkozó követelménynek és az oxigéninterferencia ellenőrzésekor. A műszer gyártójának ajánlásai és a helyes műszaki gyakorlat alapján a gázelemző készülék magasabb méréstartományát lehet használni a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék pontosabb optimalizálása érdekében, ha a gázelemző készülék általános mérési tartománya alacsonyabb, mint a gyártó által az optimalizáláshoz megadott minimumtartomány;

| b) | a fűtött lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékeknek az előírt üzemi hőmérsékleti tartományon belül kell lenniük. A lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék válaszát a gázelemző készülék kibocsátásvizsgálat során leggyakrabban előforduló mérési tartományában kell optimalizálni. A tüzelőanyag és a levegő áramát a gyártó ajánlása szerint kell beállítani, majd egy kalibrálógázt kell a gázelemző készülékbe vezetni; |
| --- | --- |

b)

a fűtött lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékeknek az előírt üzemi hőmérsékleti tartományon belül kell lenniük. A lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék válaszát a gázelemző készülék kibocsátásvizsgálat során leggyakrabban előforduló mérési tartományában kell optimalizálni. A tüzelőanyag és a levegő áramát a gyártó ajánlása szerint kell beállítani, majd egy kalibrálógázt kell a gázelemző készülékbe vezetni;

| c) | az optimalizáláshoz a következő i–iv. pontban leírt lépéseket vagy a műszer gyártója által előírt eljárást kell követni. Az optimalizálás történhet az SAE 770141 sz. specifikációjában leírt eljárásokkal is;






  i. | egy adott tüzelőanyag-áramnál kiváltott válaszjelet a mérésitartomány-kalibráló gázra adott válaszjel és a nullázógázra adott válaszjel különbségéből kell meghatározni; |
| --- | --- | --- |

c)

az optimalizáláshoz a következő i–iv. pontban leírt lépéseket vagy a műszer gyártója által előírt eljárást kell követni. Az optimalizálás történhet az SAE 770141 sz. specifikációjában leírt eljárásokkal is;

i.

egy adott tüzelőanyag-áramnál kiváltott válaszjelet a mérésitartomány-kalibráló gázra adott válaszjel és a nullázógázra adott válaszjel különbségéből kell meghatározni;

| ii. | a tüzelőanyag-áramot lépésenként be kell állítani a gyártó által ajánlott érték alá és fölé. Ezen beállításokkal rögzíteni kell a mérésitartomány-kalibráló és a nullázógázra adott válaszokat; |
| --- | --- |

ii.

a tüzelőanyag-áramot lépésenként be kell állítani a gyártó által ajánlott érték alá és fölé. Ezen beállításokkal rögzíteni kell a mérésitartomány-kalibráló és a nullázógázra adott válaszokat;

| iii. | a kalibrálógáz és a nullázógáz válaszjele közötti különbséget egy görbén kell ábrázolni, a tüzelőanyag-áramot pedig a görbe gázdús oldalára kell beállítani. Ez a tüzelőanyag-áram kiindulási beállítása, amelyet a szénhidrogénekre kapott választényezőktől (8.1.10.1.1. szakasz a) pontja) és az oxigéninterferencia ellenőrzésekor (8.1.10.2. szakasz) kapott eredményektől függően szükség esetén optimalizálni kell; |
| --- | --- |

iii.

a kalibrálógáz és a nullázógáz válaszjele közötti különbséget egy görbén kell ábrázolni, a tüzelőanyag-áramot pedig a görbe gázdús oldalára kell beállítani. Ez a tüzelőanyag-áram kiindulási beállítása, amelyet a szénhidrogénekre kapott választényezőktől (8.1.10.1.1. szakasz a) pontja) és az oxigéninterferencia ellenőrzésekor (8.1.10.2. szakasz) kapott eredményektől függően szükség esetén optimalizálni kell;

| iv. | ha az oxigéninterferencia vagy a szénhidrogénre vonatkozó választényezők nem felelnek meg az alábbi előírásoknak, akkor a levegőáramot fokozatosan a gyártó által megadott érték fölé, illetve alá kell beállítani, és az összes anyagáramra meg kell ismételni a 8.1.10.1.1. szakasz a) pontjában és a 8.1.10.2. szakaszban leírtakat; |
| --- | --- |

iv.

ha az oxigéninterferencia vagy a szénhidrogénre vonatkozó választényezők nem felelnek meg az alábbi előírásoknak, akkor a levegőáramot fokozatosan a gyártó által megadott érték fölé, illetve alá kell beállítani, és az összes anyagáramra meg kell ismételni a 8.1.10.1.1. szakasz a) pontjában és a 8.1.10.2. szakaszban leírtakat;

| d) | meg kell határozni a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék tüzelőanyagának és égési levegőjének optimális áramlási sebességét és/vagy nyomását, és a jövőre nézve mintát kell venni belőlük, és fel kell őket jegyezni. |
| --- | --- |

d)

meg kell határozni a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék tüzelőanyagának és égési levegőjének optimális áramlási sebességét és/vagy nyomását, és a jövőre nézve mintát kell venni belőlük, és fel kell őket jegyezni.

8.1.10.1.4.   Szénhidrogének kimutatására szolgáló lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékek CH4-re adott válaszának meghatározása

Ez az eljárás csak az olyan lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékekre vonatkozik, amelyek a szénhidrogéneket mérik. Mivel a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékek általában eltérő választ adnak a CH4-re, illetve a C3H8-ra, a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékek optimalizálása után valamennyi, az összes szénhidrogén kimutatására szolgáló FID készülék CH4-re adott RF
  CH4[THC-FID] választényezőjét meg kell határozni. A CH4 válaszának ellensúlyozása céljából az e szakasz szerint mért legutóbbi RF
  CH4[THC-FID] választényezőt kell a 4B. melléklet A.7. függelékében (moláris alapú megközelítés) vagy A.8. függelékében (tömeg alapú megközelítés) leírt szénhidrogén-meghatározáshoz végzett számításokban alkalmazni. Az RF
  CH4[THC-FID] választényezőt az alábbiak szerint kell meghatározni, figyelembe véve, hogy az RF
  CH4[THC-FID] választényező meghatározása nem olyan lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékek számára történik, amelyeknek a kalibrálása és mérési tartományának kalibrálása CH4 segítségével történik, metánkiválasztó alkalmazásával:

| a) | a kibocsátásvizsgálat előtt ki kell választani a gázelemző készülék mérési tartományának meghatározásához használt C3H8 mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációját. Csak a 9.5.1. szakaszban leírt követelményeknek eleget tevő mérésitartomány-kalibráló gázokat lehet választani, és fel kell jegyezni a gáz C3H8 koncentrációját; |
| --- | --- |

a)

a kibocsátásvizsgálat előtt ki kell választani a gázelemző készülék mérési tartományának meghatározásához használt C3H8 mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációját. Csak a 9.5.1. szakaszban leírt követelményeknek eleget tevő mérésitartomány-kalibráló gázokat lehet választani, és fel kell jegyezni a gáz C3H8 koncentrációját;

| b) | a 9.5.1. szakaszban leírt követelményeknek eleget tevő CH4 mérésitartomány-kalibráló gázt lehet választani, és fel kell jegyezni a gáz CH4 koncentrációját; |
| --- | --- |

b)

a 9.5.1. szakaszban leírt követelményeknek eleget tevő CH4 mérésitartomány-kalibráló gázt lehet választani, és fel kell jegyezni a gáz CH4 koncentrációját;

| c) | a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket a gyártó utasításainak megfelelően kell működtetni; |
| --- | --- |

c)

a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket a gyártó utasításainak megfelelően kell működtetni;

| d) | meg kell győződni arról, hogy a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék kalibrálása C3H8 segítségével történt. A kalibrálást egyes szénszám (C1) alapján kell elvégezni; |
| --- | --- |

d)

meg kell győződni arról, hogy a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék kalibrálása C3H8 segítségével történt. A kalibrálást egyes szénszám (C1) alapján kell elvégezni;

| e) | a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket egy kibocsátásvizsgálathoz használt nullázógázzal le kell nullázni; |
| --- | --- |

e)

a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket egy kibocsátásvizsgálathoz használt nullázógázzal le kell nullázni;

| f) | be kell állítani a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mérési tartományát a kiválasztott C3H8 mérésitartomány-kalibráló gázzal; |
| --- | --- |

f)

be kell állítani a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mérési tartományát a kiválasztott C3H8 mérésitartomány-kalibráló gázzal;

| g) | az e szakasz b) pontja szerint kiválasztott CH4 mérésitartomány-kalibráló gázt be kell vezetni a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mintabevezető nyílásán; |
| --- | --- |

g)

az e szakasz b) pontja szerint kiválasztott CH4 mérésitartomány-kalibráló gázt be kell vezetni a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mintabevezető nyílásán;

| h) | a gázelemző készülék válaszának stabilizálódnia kell. A stabilizálódási időbe beletartozhat a gázelemző készülék átszellőztetésére és a válaszának figyelembevételére fordított idő is; |
| --- | --- |

h)

a gázelemző készülék válaszának stabilizálódnia kell. A stabilizálódási időbe beletartozhat a gázelemző készülék átszellőztetésére és a válaszának figyelembevételére fordított idő is;

| i) | 30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülék a CH4-koncentrációt méri, és ki kell számítani ezen értékek számtani közepét; |
| --- | --- |

i)

30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülék a CH4-koncentrációt méri, és ki kell számítani ezen értékek számtani közepét;

| j) | az átlagos mért koncentrációt el kell osztani a CH4 kalibrálógáz feljegyzett koncentrációjával. Az eredmény a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék CH4-re adott RF
  CH4[THC-FID] választényezője. |
| --- | --- |

j)

az átlagos mért koncentrációt el kell osztani a CH4 kalibrálógáz feljegyzett koncentrációjával. Az eredmény a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék CH4-re adott RF
  CH4[THC-FID] választényezője.

8.1.10.1.5.   Szénhidrogének kimutatására szolgáló lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékek metánra (CH4) adott válaszának ellenőrzése

Ez az eljárás csak az olyan lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékekre vonatkozik, amelyek a szénhidrogéneket mérik. Ha a 8.1.10.1.4. szakasz szerinti RF
  CH4[THC-FID] értéke a legutóbb meghatározott érték ±5,0 százalékán belül van, akkor a szénhidrogének kimutatására szolgáló lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék megfelel a metánra adott válasz ellenőrzésén.

| a) | először meg kell győződni arról, hogy a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék tüzelőanyagának, égési levegőjének és mintájának nyomása és/vagy áramlási sebessége a legutóbb meghatározott érték ±5,0 százalékán belül van az e szakasz 8.1.10.1.3. szakaszában leírtak szerint. Ha ezeket az áramlási sebességeket ki kell igazítani, akkor az e szakasz 8.1.10.1.4. szakaszában leírtak szerint meg kell határozni az RF
  CH4[THC-FID] új értékét. Ellenőrizni kell, hogy az RF
  CH4[THC-FID] meghatározott értéke a 8.1.10.1.5. szakaszban meghatározott tűrésen belül esik-e; |
| --- | --- |

a)

először meg kell győződni arról, hogy a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék tüzelőanyagának, égési levegőjének és mintájának nyomása és/vagy áramlási sebessége a legutóbb meghatározott érték ±5,0 százalékán belül van az e szakasz 8.1.10.1.3. szakaszában leírtak szerint. Ha ezeket az áramlási sebességeket ki kell igazítani, akkor az e szakasz 8.1.10.1.4. szakaszában leírtak szerint meg kell határozni az RF
  CH4[THC-FID] új értékét. Ellenőrizni kell, hogy az RF
  CH4[THC-FID] meghatározott értéke a 8.1.10.1.5. szakaszban meghatározott tűrésen belül esik-e;

| b) | ha az RF
  CH4[THC-FID] értéke a 8.1.10.1.5. szakaszban meghatározott tűrésen kívül esik, akkor a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék válaszát az e szakasz 8.1.10.1.3. szakaszában leírtak szerint újra optimalizálni kell; |
| --- | --- |

b)

ha az RF
  CH4[THC-FID] értéke a 8.1.10.1.5. szakaszban meghatározott tűrésen kívül esik, akkor a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék válaszát az e szakasz 8.1.10.1.3. szakaszában leírtak szerint újra optimalizálni kell;

| c) | az e szakasz 8.1.10.1.4. szakaszában leírtak szerint meg kell határozni az RF
  CH4[THC-FID] új értékét. Az RFCH4[THC-FID] ezen új értékét kell a 4B. melléklet A.7. függelékében (moláris alapú megközelítés) vagy A.8. függelékében (tömeg alapú megközelítés) leírt szénhidrogén-meghatározáshoz végzett számításokban alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

az e szakasz 8.1.10.1.4. szakaszában leírtak szerint meg kell határozni az RF
  CH4[THC-FID] új értékét. Az RFCH4[THC-FID] ezen új értékét kell a 4B. melléklet A.7. függelékében (moláris alapú megközelítés) vagy A.8. függelékében (tömeg alapú megközelítés) leírt szénhidrogén-meghatározáshoz végzett számításokban alkalmazni.

8.1.10.2.   A nem sztöchiometrikus hígítatlan kipufogógáz kimutatására szolgáló lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék O2-vel való interferenciájának ellenőrzése

8.1.10.2.1.   Alkalmazási kör és gyakoriság

Ha lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékekkel hígítatlan kipufogógázra vonatkozó méréseket végeznek, a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék O2-vel való interferenciájának mértékét a gázelemző készülék első beszerelésekor és jelentős karbantartás után ellenőrizni kell.

8.1.10.2.2.   Mérési alapelvek

A hígítatlan kipufogógáz O2-koncentrációjának változása a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék lángja hőmérsékletének megváltoztatásával befolyásolhatja a készülék válaszát. a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék tüzelőanyag-, égési levegő- és mintaáramát optimalizálni kell, hogy megfeleljenek az ellenőrzésen. A lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék működését a kibocsátásvizsgálat során jelentkező O2-interferenciákra vonatkozó kiegyenlítő algoritmusokkal kell ellenőrizni.

8.1.10.2.3.   Rendszerkövetelmények

A vizsgálat során használt minden lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléknek meg kell felelnie az O2-interferencia e szakaszban leírt eljárás szerint végzett ellenőrzésének.

8.1.10.2.4.   Az eljárás

A lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék O2-vel való interferenciáját a következők szerint kell meghatározni, figyelembe véve, hogy egy vagy több gázmegosztóval elő lehet állítani az ellenőrzés elvégzéséhez szükséges vonatkoztatási gázkoncentrációkat:

| a) | három olyan vonatkoztatási mérésitartomány-kalibráló gázt kell választani, amelyek megfelelnek a 9.5.1. szakaszban előírt követelményeknek, és kibocsátásvizsgálat előtt a gázelemző készülék mérési tartományának meghatározásához használt C3H8 koncentrációt tartalmaznak. Csak a 9.5.1. szakaszban a CH4 vonatkoztatási mérésitartomány-kalibráló gázokra meghatározott követelményeknek eleget tevő mérésitartomány-kalibráló gázokat lehet használni a metánkiválasztóval CH4-re kalibrált lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékekhez. A három kiegyensúlyozó gáz koncentrációját úgy kell megválasztani, hogy az O2 és az N2 koncentrációi a vizsgálat során várható legkisebb, legnagyobb és közbenső O2-koncentrációnak feleljenek meg. Az átlagos O2-koncentráció használatára vonatkozó követelménytől el lehet tekinteni, ha a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket az átlagos várható oxigénkoncentrációval kiegyensúlyozott mérésitartomány-kalibráló gázzal kalibrálták; |
| --- | --- |

a)

három olyan vonatkoztatási mérésitartomány-kalibráló gázt kell választani, amelyek megfelelnek a 9.5.1. szakaszban előírt követelményeknek, és kibocsátásvizsgálat előtt a gázelemző készülék mérési tartományának meghatározásához használt C3H8 koncentrációt tartalmaznak. Csak a 9.5.1. szakaszban a CH4 vonatkoztatási mérésitartomány-kalibráló gázokra meghatározott követelményeknek eleget tevő mérésitartomány-kalibráló gázokat lehet használni a metánkiválasztóval CH4-re kalibrált lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékekhez. A három kiegyensúlyozó gáz koncentrációját úgy kell megválasztani, hogy az O2 és az N2 koncentrációi a vizsgálat során várható legkisebb, legnagyobb és közbenső O2-koncentrációnak feleljenek meg. Az átlagos O2-koncentráció használatára vonatkozó követelménytől el lehet tekinteni, ha a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket az átlagos várható oxigénkoncentrációval kiegyensúlyozott mérésitartomány-kalibráló gázzal kalibrálták;

| b) | meg kell győződni arról, hogy a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék megfelel a 8.1.10.1. szakasz előírásainak; |
| --- | --- |

b)

meg kell győződni arról, hogy a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék megfelel a 8.1.10.1. szakasz előírásainak;

| c) | a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket úgy kell elindítani és üzemeltetni, mint egy kibocsátásvizsgálat előtt. A lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék égőjének légforrásától függetlenül ennél a vizsgálatnál nullázó levegőt kell használni a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék égőjének légforrásaként; |
| --- | --- |

c)

a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket úgy kell elindítani és üzemeltetni, mint egy kibocsátásvizsgálat előtt. A lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék égőjének légforrásától függetlenül ennél a vizsgálatnál nullázó levegőt kell használni a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék égőjének légforrásaként;

| d) | a gázelemző készüléken el kell végezni a nullapont-beállítást; |
| --- | --- |

d)

a gázelemző készüléken el kell végezni a nullapont-beállítást;

| e) | a gázelemző készülék mérési tartományát egy kibocsátásvizsgálathoz használt mérésitartomány-kalibráló gázzal kell beállítani; |
| --- | --- |

e)

a gázelemző készülék mérési tartományát egy kibocsátásvizsgálathoz használt mérésitartomány-kalibráló gázzal kell beállítani;

| f) | a nullapontválaszt a kibocsátásvizsgálathoz használt nullázógázzal kell ellenőrizni. A következő lépésre kell továbblépni, ha 30 másodpercnyi mintaadat átlagos nullapontválasza az e szakasz e) pontjában használt vonatkoztatási mérésitartomány-kalibráló gáz értékének ±0,5 %-án belül van, ellenkező esetben az eljárást újra kell kezdeni e szakasz d) pontjától kezdve; |
| --- | --- |

f)

a nullapontválaszt a kibocsátásvizsgálathoz használt nullázógázzal kell ellenőrizni. A következő lépésre kell továbblépni, ha 30 másodpercnyi mintaadat átlagos nullapontválasza az e szakasz e) pontjában használt vonatkoztatási mérésitartomány-kalibráló gáz értékének ±0,5 %-án belül van, ellenkező esetben az eljárást újra kell kezdeni e szakasz d) pontjától kezdve;

| g) | a gázelemző készülék válaszát a vizsgálatok alatt várható legkisebb O2-koncentrációjú mérésitartomány-kalibráló gáz segítségével kell ellenőrizni. 30 s-nyi stabilizált mintaadat átlagos válaszát x
  O2minHC néven kell rögzíteni; |
| --- | --- |

g)

a gázelemző készülék válaszát a vizsgálatok alatt várható legkisebb O2-koncentrációjú mérésitartomány-kalibráló gáz segítségével kell ellenőrizni. 30 s-nyi stabilizált mintaadat átlagos válaszát x
  O2minHC néven kell rögzíteni;

| h) | a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék nullapontválaszát a kibocsátásvizsgálathoz használt nullázógázzal kell ellenőrizni. A következő lépést kell elvégezni, ha 30 másodpercnyi stabilizált minta adatának átlagos nullapontválasza az e szakasz e) pontjában használt vonatkoztatási mérésitartomány-kalibráló gáz értékének ±0,5 %-án belül van, ellenkező esetben az eljárást újra kell kezdeni e szakasz d) pontjától kezdve; |
| --- | --- |

h)

a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék nullapontválaszát a kibocsátásvizsgálathoz használt nullázógázzal kell ellenőrizni. A következő lépést kell elvégezni, ha 30 másodpercnyi stabilizált minta adatának átlagos nullapontválasza az e szakasz e) pontjában használt vonatkoztatási mérésitartomány-kalibráló gáz értékének ±0,5 %-án belül van, ellenkező esetben az eljárást újra kell kezdeni e szakasz d) pontjától kezdve;

| i) | a gázelemző készülék válaszát a vizsgálatok alatt várható átlagos O2-koncentrációjú mérésitartomány-kalibráló gáz segítségével kell ellenőrizni. 30 s-nyi stabilizált mintaadat átlagos válaszát x
  O2avgHC néven kell rögzíteni; |
| --- | --- |

i)

a gázelemző készülék válaszát a vizsgálatok alatt várható átlagos O2-koncentrációjú mérésitartomány-kalibráló gáz segítségével kell ellenőrizni. 30 s-nyi stabilizált mintaadat átlagos válaszát x
  O2avgHC néven kell rögzíteni;

| j) | a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék nullapontválaszát a kibocsátásvizsgálathoz használt nullázógázzal kell ellenőrizni. A következő lépést kell elvégezni, ha 30 másodpercnyi stabilizált minta adatának átlagos nullapontválasza az e szakasz e) pontjában használt vonatkoztatási mérésitartomány-kalibráló gáz értékének ±0,5 %-án belül van, ellenkező esetben az eljárást újra kell kezdeni e szakasz d) pontjától kezdve; |
| --- | --- |

j)

a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék nullapontválaszát a kibocsátásvizsgálathoz használt nullázógázzal kell ellenőrizni. A következő lépést kell elvégezni, ha 30 másodpercnyi stabilizált minta adatának átlagos nullapontválasza az e szakasz e) pontjában használt vonatkoztatási mérésitartomány-kalibráló gáz értékének ±0,5 %-án belül van, ellenkező esetben az eljárást újra kell kezdeni e szakasz d) pontjától kezdve;

| k) | a gázelemző készülék válaszát a vizsgálatok alatt várható legnagyobb O2-koncentrációjú mérésitartomány-kalibráló gáz segítségével kell ellenőrizni. 30 s-nyi stabilizált mintaadat átlagos válaszát x
  O2maxHC néven kell rögzíteni; |
| --- | --- |

k)

a gázelemző készülék válaszát a vizsgálatok alatt várható legnagyobb O2-koncentrációjú mérésitartomány-kalibráló gáz segítségével kell ellenőrizni. 30 s-nyi stabilizált mintaadat átlagos válaszát x
  O2maxHC néven kell rögzíteni;

| l) | a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék nullapontválaszát a kibocsátásvizsgálathoz használt nullázógázzal kell ellenőrizni. A következő lépést kell elvégezni, ha 30 másodpercnyi stabilizált minta adatának átlagos nullapontválasza az e szakasz e) pontjában használt vonatkoztatási mérésitartomány-kalibráló gáz értékének ±0,5 %-án belül van, ellenkező esetben az eljárást újra kell kezdeni e szakasz d) pontjától kezdve; |
| --- | --- |

l)

a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék nullapontválaszát a kibocsátásvizsgálathoz használt nullázógázzal kell ellenőrizni. A következő lépést kell elvégezni, ha 30 másodpercnyi stabilizált minta adatának átlagos nullapontválasza az e szakasz e) pontjában használt vonatkoztatási mérésitartomány-kalibráló gáz értékének ±0,5 %-án belül van, ellenkező esetben az eljárást újra kell kezdeni e szakasz d) pontjától kezdve;

| m) | ki kell kiszámítani az x
  O2maxHC és a vonatkoztatási gáz koncentrációja közötti százalékos különbséget. Ki kell kiszámítani az x
  O2avgHC és a vonatkoztatási gáz koncentrációja közötti százalékos különbséget. Ki kell kiszámítani az x
  O2minHC és a vonatkoztatási gáz koncentrációja közötti százalékos különbséget. Meg kell határozni a három érték közül a legmagasabb százalékos különbséget. Ez az O2-interferencia; |
| --- | --- |

m)

ki kell kiszámítani az x
  O2maxHC és a vonatkoztatási gáz koncentrációja közötti százalékos különbséget. Ki kell kiszámítani az x
  O2avgHC és a vonatkoztatási gáz koncentrációja közötti százalékos különbséget. Ki kell kiszámítani az x
  O2minHC és a vonatkoztatási gáz koncentrációja közötti százalékos különbséget. Meg kell határozni a három érték közül a legmagasabb százalékos különbséget. Ez az O2-interferencia;

| n) | ha az O2-interferencia ±3 százalékon belül van, akkor a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék megfelel az O2-interferencia ellenőrzésén; ellenkező esetben a következők közül egy vagy több lépést végre kell hajtani a probléma megoldására:






  i. | meg kell ismételni az ellenőrzést annak meghatározása érdekében, hogy történt-e hiba az eljárás során; |
| --- | --- | --- |

n)

ha az O2-interferencia ±3 százalékon belül van, akkor a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék megfelel az O2-interferencia ellenőrzésén; ellenkező esetben a következők közül egy vagy több lépést végre kell hajtani a probléma megoldására:

i.

meg kell ismételni az ellenőrzést annak meghatározása érdekében, hogy történt-e hiba az eljárás során;

| ii. | magasabb vagy alacsonyabb O2-koncentrációjú nullázógázt és mérésitartomány-kalibráló gázt kell választani a kibocsátásvizsgálathoz, és meg kell ismételni az ellenőrzést; |
| --- | --- |

ii.

magasabb vagy alacsonyabb O2-koncentrációjú nullázógázt és mérésitartomány-kalibráló gázt kell választani a kibocsátásvizsgálathoz, és meg kell ismételni az ellenőrzést;

| iii. | ki kell igazítani a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék égésilevegő-, tüzelőanyag- és mintaáramát. Meg kell jegyezni, hogy ha ezeket az áramlási sebességeket az O2-interferencia ellenőrzésén való megfelelés érdekében kiigazítják az összes szénhidrogén kimutatására szolgáló FID készüléken, akkor az RF
  CH4 értékét ismét be kell állítani a következő RF
  CH4-ellenőrzéshez. Az O2-interferencia ellenőrzését a kiigazítás után meg kell ismételni, és meg kell határozni az RF
  CH4 értékét; |
| --- | --- |

iii.

ki kell igazítani a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék égésilevegő-, tüzelőanyag- és mintaáramát. Meg kell jegyezni, hogy ha ezeket az áramlási sebességeket az O2-interferencia ellenőrzésén való megfelelés érdekében kiigazítják az összes szénhidrogén kimutatására szolgáló FID készüléken, akkor az RF
  CH4 értékét ismét be kell állítani a következő RF
  CH4-ellenőrzéshez. Az O2-interferencia ellenőrzését a kiigazítás után meg kell ismételni, és meg kell határozni az RF
  CH4 értékét;

| iv. | a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket meg kell javítani vagy ki kell cserélni, és az O2-interferencia ellenőrzését meg kell ismételni. |
| --- | --- |

iv.

a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket meg kell javítani vagy ki kell cserélni, és az O2-interferencia ellenőrzését meg kell ismételni.

8.1.10.3.   A metánkiválasztó penetrációs hányadai

8.1.10.3.1.   Alkalmazási kör és gyakoriság

Ha a metán (CH4) mérésére lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket és NMC metánkiválasztót használnak, akkor meg kell határozni, hogy a metánkiválasztó milyen hatékonyan tudja átalakítani a metánt (E
  CH4), illetve az etánt (E
  C2H6). Amint e szakasz részletesen leírja, az átalakítás hatékonyságát a metánkiválasztó átalakítási hatékonyságának és a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék választényezőjének kombinációjaként lehet meghatározni, amely a metánkiválasztó és FID gázelemző készülék adott összeállításától függ.

Ezt az ellenőrzést a metánkiválasztó beszerelése után el kell végezni. Ezt az ellenőrzést a vizsgálatot megelőző 185 napon belül meg kell ismételni annak ellenőrzése érdekében, hogy a metánkiválasztó katalitikus aktivitása nem romlott.

8.1.10.3.2.   Mérési alapelvek

A metánkiválasztó egy fűtött katalizátor, amely eltávolítja a metántól különböző szénhidrogéneket a kipufogógázáramból, mielőtt a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék megméri a fennmaradó szénhidrogén-koncentrációt. Az ideális metánkiválasztónak 0 lenne a metánra vonatkozó E
  CH4 [-] átalakítási hatásfoka (azaz 1,000 lenne a PF
  CH4 metánpenetrációs hányada), minden más szénhidrogén esetében pedig 1,000 lenne az átalakítási hatásfok, amelyet az 1 értékű E
  C2H6 [-] etánátalakítási hatásfok (azaz a 0 értékű PF
  C2H6 [-] etánpenetrációs hányad) jelöl. A 4B. melléklet A.7. függelékében vagy A.8. függelékében leírt kibocsátásszámítások az E
  CH4 és E
  C2H6 átalakítási hatásfokok e szakasz szerinti mért értékeivel magyarázzák a metánkiválasztó nem ideális működését.

8.1.10.3.3.   Rendszerkövetelmények

A metánkiválasztó átalakítási hatásfoka nem korlátozódik egy bizonyos tartományra. A metánkiválasztót azonban ajánlatos a hőmérsékletének kiigazításával úgy optimalizálni, hogy értelemszerűen teljesüljön E
  CH4 < 0,15 és E
  C2H6 > 0,98 (PF
  CH4 > 0,85 és PF
  C2H6 < 0,02) a 8.1.10.3.4. szakaszban meghatározottak szerint. Ha a metánkiválasztó hőmérsékletének kiigazításával nem lehet teljesíteni ezeket az előírásokat, ajánlatos kicserélni a katalizátoranyagot. A szénhidrogén-kibocsátások A.7–A.8. függelék szerinti kiszámításához az e szakasz szerint legutóbb meghatározott átváltási értékeket kell használni.

8.1.10.3.4.   Az eljárás

A 8.1.10.3.4.1., 8.1.10.3.4.2. és 8.1.10.3.4.3. szakaszban meghatározott eljárások bármelyike ajánlott. Helyettük a műszer gyártója által ajánlott módszer is alkalmazható.

8.1.10.3.4.1.   Eljárás a metánkiválasztóval kalibrált lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékhez

Ha a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket CH4 mérésére mindig metánkiválasztóval kalibrálják, akkor az FID mérési tartományát metánkiválasztóval, CH4 mérésitartomány-kalibráló gázzal kell beállítani, az FID CH4-választényezőjének és CH4-penetrációs hányadának RFPF
  CH4[NMC-FID] szorzatát úgy kell beállítani, hogy valamennyi kibocsátásszámítás esetében 1,0-del legyen egyenlő (azaz az E
  CH4 [-] hatásfok 0-ra van beállítva), az RFPFC2H6[NMC-FID] kombinált etán- (C2H6-) választényező és penetrációs hányadot (és az E
  C2H6 [-] hatásfokot) pedig a következőképpen kell meghatározni:

| a) | olyan CH4 gázkeveréket és C2H6 analitikai gázkeveréket kell választani, amelyek egyaránt megfelelnek a 9.5.1. szakaszban szereplő előírásoknak. ki kell választani egy CH4-koncentrációt a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mérési tartományának kibocsátásvizsgálat közbeni meghatározásához és egy C2H6-koncentrációt, amely jellemző a szénhidrogénstandardnál várható, a metántól különböző szénhidrogének csúcskoncentrációjára vagy egyenlő az összes szénhidrogént mérő gázelemző készülék mérési tartományával; |
| --- | --- |

a)

olyan CH4 gázkeveréket és C2H6 analitikai gázkeveréket kell választani, amelyek egyaránt megfelelnek a 9.5.1. szakaszban szereplő előírásoknak. ki kell választani egy CH4-koncentrációt a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mérési tartományának kibocsátásvizsgálat közbeni meghatározásához és egy C2H6-koncentrációt, amely jellemző a szénhidrogénstandardnál várható, a metántól különböző szénhidrogének csúcskoncentrációjára vagy egyenlő az összes szénhidrogént mérő gázelemző készülék mérési tartományával;

| b) | a metánkiválasztót a gyártó utasításainak megfelelően kell elindítani, működtetni és optimalizálni, beleértve a hőmérsékletnek megfelelő optimalizálást; |
| --- | --- |

b)

a metánkiválasztót a gyártó utasításainak megfelelően kell elindítani, működtetni és optimalizálni, beleértve a hőmérsékletnek megfelelő optimalizálást;

| c) | meg kell győződni arról, hogy a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék megfelel a 8.1.10.1. szakasz előírásainak; |
| --- | --- |

c)

meg kell győződni arról, hogy a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék megfelel a 8.1.10.1. szakasz előírásainak;

| d) | a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket a gyártó utasításainak megfelelően kell működtetni; |
| --- | --- |

d)

a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket a gyártó utasításainak megfelelően kell működtetni;

| e) | a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mérési tartományának metánkiválasztóval való meghatározásához CH4 mérésitartomány-kalibráló gázt kell használni. A lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mérési tartományát egyes szénszám (C1) alapján kell meghatározni. Például ha a mérésitartomány-kalibráló gáz CH4-referenciaértéke 100 μmol/mol, akkor a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék által a szóban forgó mérésitartomány-kalibráló gázra adott helyes válasz 100 μmol/mol, mivel minden CH4 molekulában egy szénatom található; |
| --- | --- |

e)

a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mérési tartományának metánkiválasztóval való meghatározásához CH4 mérésitartomány-kalibráló gázt kell használni. A lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mérési tartományát egyes szénszám (C1) alapján kell meghatározni. Például ha a mérésitartomány-kalibráló gáz CH4-referenciaértéke 100 μmol/mol, akkor a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék által a szóban forgó mérésitartomány-kalibráló gázra adott helyes válasz 100 μmol/mol, mivel minden CH4 molekulában egy szénatom található;

| f) | a C2H6 analitikai gázkeveréket a metánkiválasztó előtt kell bevezetni; |
| --- | --- |

f)

a C2H6 analitikai gázkeveréket a metánkiválasztó előtt kell bevezetni;

| g) | a gázelemző készülék válaszának stabilizálódnia kell. A stabilizálódási időbe beletartozhat a metánkiválasztó átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is; |
| --- | --- |

g)

a gázelemző készülék válaszának stabilizálódnia kell. A stabilizálódási időbe beletartozhat a metánkiválasztó átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is;

| h) | 30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülék a stabil koncentrációt méri, és ki kell számítani ezen értékek számtani közepét; |
| --- | --- |

h)

30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülék a stabil koncentrációt méri, és ki kell számítani ezen értékek számtani közepét;

| i) | a középértéket el kell osztani a C2H6 egy szénatomszámra (C1) átváltott referenciaértékével. Az eredmény az RFPF
  C2H6[NMC-FID], a C2H6 kombinált választényezője és penetrációs hányada, amely (1 - E
  C2H6 [-])-tal egyenértékű. Ezt a kombinált választényezőt és penetrációs hányadot, valamint a CH4-választényező és a CH4-penetrációs hányad RFPF
  CH4[NMC-FID] szorzatát – amelyet a kibocsátásvizsgálatokban úgy állítanak be, hogy 1,0-del legyen egyenlő – kell használni az A.7. függelék vagy adott esetben az A.8. függelék szerint. |
| --- | --- |

i)

a középértéket el kell osztani a C2H6 egy szénatomszámra (C1) átváltott referenciaértékével. Az eredmény az RFPF
  C2H6[NMC-FID], a C2H6 kombinált választényezője és penetrációs hányada, amely (1 - E
  C2H6 [-])-tal egyenértékű. Ezt a kombinált választényezőt és penetrációs hányadot, valamint a CH4-választényező és a CH4-penetrációs hányad RFPF
  CH4[NMC-FID] szorzatát – amelyet a kibocsátásvizsgálatokban úgy állítanak be, hogy 1,0-del legyen egyenlő – kell használni az A.7. függelék vagy adott esetben az A.8. függelék szerint.

8.1.10.3.4.2.   Eljárás a metánkiválasztót megkerülve propánnal kalibrált lángionizációs érzékelőhöz (FID)

Ha egy lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket olyan metánkiválasztóval használnak, amelyet a metánkiválasztót megkerülve propánnal (C3H8) kalibráltak, a PF
  C2H6[NMC-FID] és PF
  CH4[NMC-FID] penetrációs hányadokat a következőképpen kell meghatározni:

| a) | olyan CH4 gázkeveréket és C2H6 analitikai gázkeveréket kell választani, amelyek egyaránt megfelelnek a 9.5.1. szakaszban szereplő előírásoknak, és a CH4-koncentráció jellemző a szénhidrogénstandardnál várható csúcskoncentrációjára, és a C2H6-koncentráció jellemző a szénhidrogénstandardnál várható, az összes szénhidrogén (THC) csúcskoncentrációjára vagy egyenlő az összes szénhidrogént mérő gázelemző készülék mérési tartományával; |
| --- | --- |

a)

olyan CH4 gázkeveréket és C2H6 analitikai gázkeveréket kell választani, amelyek egyaránt megfelelnek a 9.5.1. szakaszban szereplő előírásoknak, és a CH4-koncentráció jellemző a szénhidrogénstandardnál várható csúcskoncentrációjára, és a C2H6-koncentráció jellemző a szénhidrogénstandardnál várható, az összes szénhidrogén (THC) csúcskoncentrációjára vagy egyenlő az összes szénhidrogént mérő gázelemző készülék mérési tartományával;

| b) | a metánkiválasztót a gyártó utasításainak megfelelően kell elindítani és működtetni, beleértve a hőmérsékletnek megfelelő optimalizálást; |
| --- | --- |

b)

a metánkiválasztót a gyártó utasításainak megfelelően kell elindítani és működtetni, beleértve a hőmérsékletnek megfelelő optimalizálást;

| c) | meg kell győződni arról, hogy a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék megfelel a 8.1.10.1. szakasz előírásainak; |
| --- | --- |

c)

meg kell győződni arról, hogy a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék megfelel a 8.1.10.1. szakasz előírásainak;

| d) | a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket a gyártó utasításainak megfelelően kell működtetni; |
| --- | --- |

d)

a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket a gyártó utasításainak megfelelően kell működtetni;

| e) | a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket úgy kell nullázni, illetve mérési tartománya tekintetében kalibrálni, mint egy kibocsátásvizsgálat előtt. a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mérési tartományát a metánkiválasztót megkerülve kell meghatározni C3H8 mérésitartomány-kalibráló gázzal. a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mérési tartományát egyes szénszám (C1) alapján kell meghatározni; |
| --- | --- |

e)

a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket úgy kell nullázni, illetve mérési tartománya tekintetében kalibrálni, mint egy kibocsátásvizsgálat előtt. a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mérési tartományát a metánkiválasztót megkerülve kell meghatározni C3H8 mérésitartomány-kalibráló gázzal. a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mérési tartományát egyes szénszám (C1) alapján kell meghatározni;

| f) | a C2H6 analitikai gázkeveréket a metánkiválasztó előtt kell bevezetni, ugyanazon a ponton, ahol a nullázógázt vezették be; |
| --- | --- |

f)

a C2H6 analitikai gázkeveréket a metánkiválasztó előtt kell bevezetni, ugyanazon a ponton, ahol a nullázógázt vezették be;

| g) | időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon. A stabilizálódási időbe beletartozhat a metánkiválasztó átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is; |
| --- | --- |

g)

időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon. A stabilizálódási időbe beletartozhat a metánkiválasztó átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is;

| h) | 30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülék a stabil koncentrációt méri, és ki kell számítani ezen értékek számtani közepét; |
| --- | --- |

h)

30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülék a stabil koncentrációt méri, és ki kell számítani ezen értékek számtani közepét;

| i) | az anyagáram útvonalát meg kell változtatni, hogy megkerülje a metánkiválasztót, a C2H6 analitikai gázkeveréket a megkerülő vezetékbe kell bevezetni, és meg kell ismételni az e szakasz g)–h) pontjában szereplő lépéseket; |
| --- | --- |

i)

az anyagáram útvonalát meg kell változtatni, hogy megkerülje a metánkiválasztót, a C2H6 analitikai gázkeveréket a megkerülő vezetékbe kell bevezetni, és meg kell ismételni az e szakasz g)–h) pontjában szereplő lépéseket;

| j) | a metánkiválasztóval mért átlagos C2H6-koncentrációt el kell osztani a metánkiválasztót megkerülve mért átlagos koncentrációval. Az eredmény a PF
  C2H6[NMC-FID], a C2H6 penetrációs hányada, amely (1 - E
  C2H6 [-])-tal egyenértékű. Ezt a penetrációs hányadot kell használni az A.7. függelék vagy adott esetben az A.8. függelék szerint; |
| --- | --- |

j)

a metánkiválasztóval mért átlagos C2H6-koncentrációt el kell osztani a metánkiválasztót megkerülve mért átlagos koncentrációval. Az eredmény a PF
  C2H6[NMC-FID], a C2H6 penetrációs hányada, amely (1 - E
  C2H6 [-])-tal egyenértékű. Ezt a penetrációs hányadot kell használni az A.7. függelék vagy adott esetben az A.8. függelék szerint;

| k) | az e szakasz f)–j) pontjában leírt lépéseket C2H6 helyett CH4 analitikai gázkeverékkel meg kell ismételni; Az eredmény a PF
  CH4[NMC-FID], a CH4 penetrációs hányada, amely (1- E
  CH4 [-])-gyel egyenértékű. Ezt a penetrációs hányadot kell használni az A.7. függelék vagy adott esetben az A.8. függelék szerint. |
| --- | --- |

k)

az e szakasz f)–j) pontjában leírt lépéseket C2H6 helyett CH4 analitikai gázkeverékkel meg kell ismételni; Az eredmény a PF
  CH4[NMC-FID], a CH4 penetrációs hányada, amely (1- E
  CH4 [-])-gyel egyenértékű. Ezt a penetrációs hányadot kell használni az A.7. függelék vagy adott esetben az A.8. függelék szerint.

8.1.10.3.4.3.   Eljárás a metánkiválasztót megkerülve metánnal kalibrált lángionizációs érzékelőhöz (FID)

Ha egy lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket olyan metánkiválasztóval használnak, amelyet a metánkiválasztót megkerülve metánnal (CH4) kalibráltak, az RFPF
  C2H6[NMC-FID] kombinált etán- (C2H6-) választényezőt és penetrációs hányadot, valamint a PF
  CH4[NMC-FID] CH4-penetrációs hányadot a következőképpen kell meghatározni:

| a) | olyan CH4 és C2H6 analitikai gázkeverékeket kell választani, amelyek egyaránt megfelelnek a 9.5.1. szakaszban szereplő előírásoknak, és a CH4-koncentráció jellemző a szénhidrogénstandardnál várható csúcskoncentrációjára, és a C2H6-koncentráció jellemző a szénhidrogénstandardnál várható, az összes szénhidrogén (THC) csúcskoncentrációjára vagy egyenlő az összes szénhidrogént mérő gázelemző készülék mérési tartományával; |
| --- | --- |

a)

olyan CH4 és C2H6 analitikai gázkeverékeket kell választani, amelyek egyaránt megfelelnek a 9.5.1. szakaszban szereplő előírásoknak, és a CH4-koncentráció jellemző a szénhidrogénstandardnál várható csúcskoncentrációjára, és a C2H6-koncentráció jellemző a szénhidrogénstandardnál várható, az összes szénhidrogén (THC) csúcskoncentrációjára vagy egyenlő az összes szénhidrogént mérő gázelemző készülék mérési tartományával;

| b) | a metánkiválasztót a gyártó utasításainak megfelelően kell elindítani és működtetni, beleértve a hőmérsékletnek megfelelő optimalizálást; |
| --- | --- |

b)

a metánkiválasztót a gyártó utasításainak megfelelően kell elindítani és működtetni, beleértve a hőmérsékletnek megfelelő optimalizálást;

| c) | meg kell győződni arról, hogy a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék megfelel a 8.1.10.1. szakasz előírásainak; |
| --- | --- |

c)

meg kell győződni arról, hogy a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék megfelel a 8.1.10.1. szakasz előírásainak;

| d) | a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket a gyártó utasításainak megfelelően kell elindítani és működtetni; |
| --- | --- |

d)

a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket a gyártó utasításainak megfelelően kell elindítani és működtetni;

| e) | a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket úgy kell nullázni, illetve mérési tartományát beállítani, mint egy kibocsátásvizsgálat előtt. A lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mérési tartományát a metánkiválasztót megkerülve kell meghatározni CH4 mérésitartomány-kalibráló gázzal. Megjegyzendő, hogy a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mérési tartományát egyes szénszám (C1) alapján kell meghatározni; Például ha a mérésitartomány-kalibráló gáz metán-referenciaértéke 100 μmol/mol, akkor a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék által a szóban forgó mérésitartomány-kalibráló gázra adott helyes válasz 100 μmol/mol, mivel minden CH4 molekulában egy szénatom található; |
| --- | --- |

e)

a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készüléket úgy kell nullázni, illetve mérési tartományát beállítani, mint egy kibocsátásvizsgálat előtt. A lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mérési tartományát a metánkiválasztót megkerülve kell meghatározni CH4 mérésitartomány-kalibráló gázzal. Megjegyzendő, hogy a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék mérési tartományát egyes szénszám (C1) alapján kell meghatározni; Például ha a mérésitartomány-kalibráló gáz metán-referenciaértéke 100 μmol/mol, akkor a lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülék által a szóban forgó mérésitartomány-kalibráló gázra adott helyes válasz 100 μmol/mol, mivel minden CH4 molekulában egy szénatom található;

| f) | a C2H6 analitikai gázkeveréket a metánkiválasztó előtt kell bevezetni, ugyanazon a ponton, ahol a nullázógázt vezették be; |
| --- | --- |

f)

a C2H6 analitikai gázkeveréket a metánkiválasztó előtt kell bevezetni, ugyanazon a ponton, ahol a nullázógázt vezették be;

| g) | időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon. A stabilizálódási időbe beletartozhat a metánkiválasztó átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is; |
| --- | --- |

g)

időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon. A stabilizálódási időbe beletartozhat a metánkiválasztó átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is;

| h) | 30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülék a stabil koncentrációt méri. Ki kell számítani ezen adatpontok számtani közepét; |
| --- | --- |

h)

30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülék a stabil koncentrációt méri. Ki kell számítani ezen adatpontok számtani közepét;

| i) | az anyagáram útvonalát meg kell változtatni, hogy megkerülje a metánkiválasztót, a C2H6 analitikai gázkeveréket a megkerülő vezetékbe kell bevezetni, és meg kell ismételni az e szakasz g)–h) pontjában szereplő lépéseket; |
| --- | --- |

i)

az anyagáram útvonalát meg kell változtatni, hogy megkerülje a metánkiválasztót, a C2H6 analitikai gázkeveréket a megkerülő vezetékbe kell bevezetni, és meg kell ismételni az e szakasz g)–h) pontjában szereplő lépéseket;

| j) | a metánkiválasztóval mért átlagos C2H6-koncentrációt el kell osztani a metánkiválasztót megkerülve mért átlagos koncentrációval. Az eredmény az RFPF
  C2H6[NMC-FID], a C2H6 kombinált választényezője és penetrációs hányada. Ezt a kombinált választényezőt és penetrációs hányadot kell használni az A.7. függelék, vagy adott esetben az A.8. függelék szerint; |
| --- | --- |

j)

a metánkiválasztóval mért átlagos C2H6-koncentrációt el kell osztani a metánkiválasztót megkerülve mért átlagos koncentrációval. Az eredmény az RFPF
  C2H6[NMC-FID], a C2H6 kombinált választényezője és penetrációs hányada. Ezt a kombinált választényezőt és penetrációs hányadot kell használni az A.7. függelék, vagy adott esetben az A.8. függelék szerint;

| k) | az e szakasz f)–j) pontjában leírt lépéseket C2H6 helyett CH4 analitikai gázkeverékkel meg kell ismételni. Az eredmény a PF
  CH4[NMC-FID], a CH4 penetrációs hányada. Ezt a penetrációs hányadot kell használni az A.7. függelék vagy adott esetben az A.8. függelék szerint. |
| --- | --- |

k)

az e szakasz f)–j) pontjában leírt lépéseket C2H6 helyett CH4 analitikai gázkeverékkel meg kell ismételni. Az eredmény a PF
  CH4[NMC-FID], a CH4 penetrációs hányada. Ezt a penetrációs hányadot kell használni az A.7. függelék vagy adott esetben az A.8. függelék szerint.

8.1.11.   NOx-mérések

8.1.11.1.   A kemilumineszcens érzékelős gázelemző készülékre (CLD) a CO2 és a H2O által gyakorolt kioltó hatás ellenőrzése

8.1.11.1.1.   Alkalmazási kör és gyakoriság

Ha a NOx mérése kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülékkel történik, a H2O és CO2 kioltó hatásának mértékét a CLD gázelemző készülék első beszerelésekor és jelentős karbantartás után ellenőrizni kell.

8.1.11.1.2.   Mérési alapelvek

A H2O és CO2 ütközési kioltás révén csökkentheti a kemilumineszcens érzékelős gázelemző készülék NOx-ra adott válaszát, az ütközési kioltás ugyanis gátolja a kemilumineszcens reakciót, amellyel a CLD gázelemző készülék kimutatja a NOx-okat. Ez az eljárás és a 8.1.11.2.3. szakaszban leírt számítások meghatározzák a kioltást, és a kioltás eredményeit összevetik a H2O kibocsátásvizsgálat során várható legnagyobb mólfrakcióval és a legnagyobb CO2-koncentrációval. Ha a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülék olyan kiegyenlítő algoritmusokat használ, amelyek H2O- és/vagy CO2-mérő műszereken alapulnak, a kioltás értékelésekor ezeknek a műszereknek be kell lenniük kapcsolva, és a kiegyenlítő algoritmusokat is alkalmazni kell.

8.1.11.1.3.   Rendszerkövetelmények

Hígított kipufogógáz mérésekor a H2O és CO2 által a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülékre gyakorolt együttes kioltó hatás nem lehet nagyobb, mint ±2 %. Hígítatlan kipufogógáz mérésekor a H2O és CO2 által a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülékre gyakorolt együttes kioltó hatás nem lehet nagyobb, mint ±2 %. Az együttes kioltó hatás a CO2-nek a 8.1.11.1.4. szakasz szerint meghatározott kioltó hatásának és a H2O-nak a 8.1.11.1.5. szakasz szerint meghatározott kioltó hatásának összege. Ha ezek a követelmények nem teljesülnek, korrekciós intézkedéseket kell tenni, azaz meg kell javítani vagy ki kell cserélni a gázelemző készüléket. A kibocsátásvizsgálatok végrehajtása előtt meg kell győződni arról, hogy a korrekciós intézkedés sikeresen helyreállította a gázelemző készülék megfelelő működését.

8.1.11.1.4.   A CO2 kioltó hatásának ellenőrzésére szolgáló eljárás

A következő módszer vagy a műszer gyártója által előírt módszer alkalmazható a CO2 kioltó hatásának meghatározására egy olyan gázmegosztót alkalmazva, amely a kétkomponensű mérésitartomány-kalibráló gázokat nullázógázzal hígítja, és megfelel a 9.4.5.6. szakaszban foglalt előírásoknak, vagy a helyes műszaki gyakorlat alapján más protokollt fejlesztenek ki:

| a) | a szükséges csatlakozásokat politetrafluoretilénből vagy rozsdamentes acélból készült vezetékekből kell készíteni; |
| --- | --- |

a)

a szükséges csatlakozásokat politetrafluoretilénből vagy rozsdamentes acélból készült vezetékekből kell készíteni;

| b) | a gázmegosztót úgy kell összeállítani, hogy közel azonos mennyiségű mérésitartomány-kalibráló gázt és hígítógázt keverjen össze; |
| --- | --- |

b)

a gázmegosztót úgy kell összeállítani, hogy közel azonos mennyiségű mérésitartomány-kalibráló gázt és hígítógázt keverjen össze;

| c) | ha a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülék rendelkezik olyan üzemmóddal, amelyben az összes NOx helyett csak a NO-ot észleli, a CLD gázelemző készüléket a csak a NO-ot észlelő üzemmódban kell üzemeltetni; |
| --- | --- |

c)

ha a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülék rendelkezik olyan üzemmóddal, amelyben az összes NOx helyett csak a NO-ot észleli, a CLD gázelemző készüléket a csak a NO-ot észlelő üzemmódban kell üzemeltetni;

| d) | olyan CO2 mérésitartomány-kalibráló gázt kell használni, amely eleget tesz a 9.5.1. szakaszban leírt követelményeknek, és koncentrációja megközelítőleg kétszerese a kibocsátásmérések során várható legnagyobb CO2-koncentrációnak; |
| --- | --- |

d)

olyan CO2 mérésitartomány-kalibráló gázt kell használni, amely eleget tesz a 9.5.1. szakaszban leírt követelményeknek, és koncentrációja megközelítőleg kétszerese a kibocsátásmérések során várható legnagyobb CO2-koncentrációnak;

| e) | olyan NO mérésitartomány-kalibráló gázt kell használni, amely eleget tesz a 9.5.1. szakaszban leírt követelményeknek, és koncentrációja megközelítőleg kétszerese a kibocsátásmérések során várható legnagyobb NO-koncentrációnak. A műszer gyártójának ajánlásai és a helyes műszaki gyakorlat alapján nagyobb koncentrációt lehet használni a pontos ellenőrzés érdekében, ha a várható NO-koncentráció alacsonyabb, mint a műszer gyártója által az ellenőrzéshez megadott minimumtartomány; |
| --- | --- |

e)

olyan NO mérésitartomány-kalibráló gázt kell használni, amely eleget tesz a 9.5.1. szakaszban leírt követelményeknek, és koncentrációja megközelítőleg kétszerese a kibocsátásmérések során várható legnagyobb NO-koncentrációnak. A műszer gyártójának ajánlásai és a helyes műszaki gyakorlat alapján nagyobb koncentrációt lehet használni a pontos ellenőrzés érdekében, ha a várható NO-koncentráció alacsonyabb, mint a műszer gyártója által az ellenőrzéshez megadott minimumtartomány;

| f) | a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készüléken be kell állítani a nullapontot és a mérési tartományt. A gázmegosztó segítségével be kell állítani az kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülék mérési tartományát az e szakasz e) pontjában említett NO kalibrálógázzal. A NO kalibrálógáz vezetékét csatlakoztatni kell a gázmegosztó kalibráló bemenetéhez; a gázmegosztó hígító bemenetéhez a nullázógáz vezetékét kell csatlakoztatni; az e szakasz b) pontjában választott névleges keverési arányt kell alkalmazni; és a gázmegosztó által előállított koncentrációjú NO gázzal kell meghatározni a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülék mérési tartományát. A pontos gázmegosztás érdekében szükség szerint helyesbíteni kell a gáz tulajdonságait; |
| --- | --- |

f)

a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készüléken be kell állítani a nullapontot és a mérési tartományt. A gázmegosztó segítségével be kell állítani az kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülék mérési tartományát az e szakasz e) pontjában említett NO kalibrálógázzal. A NO kalibrálógáz vezetékét csatlakoztatni kell a gázmegosztó kalibráló bemenetéhez; a gázmegosztó hígító bemenetéhez a nullázógáz vezetékét kell csatlakoztatni; az e szakasz b) pontjában választott névleges keverési arányt kell alkalmazni; és a gázmegosztó által előállított koncentrációjú NO gázzal kell meghatározni a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülék mérési tartományát. A pontos gázmegosztás érdekében szükség szerint helyesbíteni kell a gáz tulajdonságait;

| g) | a CO2 kalibrálógáz vezetékét csatlakoztatni kell a gázmegosztó kalibráló bemenetéhez; |
| --- | --- |

g)

a CO2 kalibrálógáz vezetékét csatlakoztatni kell a gázmegosztó kalibráló bemenetéhez;

| h) | a gázmegosztó hígító bemenetéhez az NO kalibrálógáz vezetékét kell csatlakoztatni; |
| --- | --- |

h)

a gázmegosztó hígító bemenetéhez az NO kalibrálógáz vezetékét kell csatlakoztatni;

| i) | miközben az NO és a CO2 átfolyik a gázmegosztón, stabilizálni kell a gázmegosztó kimenetét. Meg kell határozni a gázmegosztó kimenetének CO2-koncentrációját, a pontos gázmegosztás érdekében szükség szerint helyesbítve a gáz tulajdonságait; Az x
  CO2act koncentrációt fel kell jegyezni, és fel kell használni a kioltás 8.1.11.2.3. szakasz szerinti ellenőrzésének számításaiban. Gázmegosztó helyett más egyszerű gázkeverő berendezés is használható. Ebben az esetben a gázelemző készülékkel meg kell határozni a CO2 koncentrációt. Ha az NDIR nem diszperzív infravörös gázelemző készüléket egyszerű gázkeverő berendezéssel használják együtt, akkor annak meg kell felelnie az e szakaszban meghatározott követelményeknek, és mérési tartományát az e szakasz d) pontjában említett CO2 kalibrálógázzal kell meghatározni. Az NDIR gázelemző készülék linearitását előbb a teljes skálán a vizsgálat alatt várható legnagyobb CO2-koncentráció kétszereséig ellenőrizni kell; |
| --- | --- |

i)

miközben az NO és a CO2 átfolyik a gázmegosztón, stabilizálni kell a gázmegosztó kimenetét. Meg kell határozni a gázmegosztó kimenetének CO2-koncentrációját, a pontos gázmegosztás érdekében szükség szerint helyesbítve a gáz tulajdonságait; Az x
  CO2act koncentrációt fel kell jegyezni, és fel kell használni a kioltás 8.1.11.2.3. szakasz szerinti ellenőrzésének számításaiban. Gázmegosztó helyett más egyszerű gázkeverő berendezés is használható. Ebben az esetben a gázelemző készülékkel meg kell határozni a CO2 koncentrációt. Ha az NDIR nem diszperzív infravörös gázelemző készüléket egyszerű gázkeverő berendezéssel használják együtt, akkor annak meg kell felelnie az e szakaszban meghatározott követelményeknek, és mérési tartományát az e szakasz d) pontjában említett CO2 kalibrálógázzal kell meghatározni. Az NDIR gázelemző készülék linearitását előbb a teljes skálán a vizsgálat alatt várható legnagyobb CO2-koncentráció kétszereséig ellenőrizni kell;

| j) | a CLD gázelemző készülékkel meg kell mérni az NO-koncentrációt a gázmegosztó után. Időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon. A stabilizálódási időbe beletartozhat az átvezető cső átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is. 30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülék a minta koncentrációját méri. Ezekből az adatokból ki kell számítani a koncentráció x
  NOmeas számtani középértékét. Az x
  NOmeas értékét fel kell jegyezni, és fel kell használni a kioltás 8.1.11.2.3. szakasz szerinti ellenőrzésének számításaiban; |
| --- | --- |

j)

a CLD gázelemző készülékkel meg kell mérni az NO-koncentrációt a gázmegosztó után. Időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon. A stabilizálódási időbe beletartozhat az átvezető cső átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is. 30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülék a minta koncentrációját méri. Ezekből az adatokból ki kell számítani a koncentráció x
  NOmeas számtani középértékét. Az x
  NOmeas értékét fel kell jegyezni, és fel kell használni a kioltás 8.1.11.2.3. szakasz szerinti ellenőrzésének számításaiban;

| k) | a (8-5) egyenlet segítségével ki kell számítani a gázmegosztó kimeneténél fennálló x
  NOact tényleges NO-koncentrációt a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációi és x
  CO2act alapján. A kiszámított értéket kell használni a kioltás ellenőrzésének (8-4) egyenlet szerinti számításaiban; |
| --- | --- |

k)

a (8-5) egyenlet segítségével ki kell számítani a gázmegosztó kimeneténél fennálló x
  NOact tényleges NO-koncentrációt a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációi és x
  CO2act alapján. A kiszámított értéket kell használni a kioltás ellenőrzésének (8-4) egyenlet szerinti számításaiban;

| l) | az e szakasz 8.1.11.1.4. és 8.1.11.1.5. szakasza szerint feljegyzett értékek alapján kell kiszámítani a 8.1.11.2.3. szakaszban leírt kioltó hatást. |
| --- | --- |

l)

az e szakasz 8.1.11.1.4. és 8.1.11.1.5. szakasza szerint feljegyzett értékek alapján kell kiszámítani a 8.1.11.2.3. szakaszban leírt kioltó hatást.

8.1.11.1.5.   A H2O kioltó hatásának ellenőrzésére szolgáló eljárás

A következő módszer vagy a műszer gyártója által előírt módszer alkalmazható a H2O kioltó hatásának meghatározására, vagy a helyes műszaki gyakorlat alapján más protokollt fejlesztenek ki:

| a) | a szükséges csatlakozásokat politetrafluoretilénből vagy rozsdamentes acélból készült vezetékekből kell készíteni; |
| --- | --- |

a)

a szükséges csatlakozásokat politetrafluoretilénből vagy rozsdamentes acélból készült vezetékekből kell készíteni;

| b) | ha a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülék rendelkezik olyan üzemmóddal, amelyben az összes NOx helyett csak a NO-ot észleli, a CLD gázelemző készüléket a csak a NO-ot észlelő üzemmódban kell üzemeltetni; |
| --- | --- |

b)

ha a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülék rendelkezik olyan üzemmóddal, amelyben az összes NOx helyett csak a NO-ot észleli, a CLD gázelemző készüléket a csak a NO-ot észlelő üzemmódban kell üzemeltetni;

| c) | olyan NO mérésitartomány-kalibráló gázt kell használni, amely eleget tesz a 9.5.1. szakaszban leírt követelményeknek, és koncentrációja megközelíti a kibocsátásmérések során várható legnagyobb koncentrációt. A műszer gyártójának ajánlásai és a helyes műszaki gyakorlat alapján nagyobb koncentrációt lehet használni a pontos ellenőrzés érdekében, ha a várható NO-koncentráció alacsonyabb, mint a műszer gyártója által az ellenőrzéshez megadott minimumtartomány; |
| --- | --- |

c)

olyan NO mérésitartomány-kalibráló gázt kell használni, amely eleget tesz a 9.5.1. szakaszban leírt követelményeknek, és koncentrációja megközelíti a kibocsátásmérések során várható legnagyobb koncentrációt. A műszer gyártójának ajánlásai és a helyes műszaki gyakorlat alapján nagyobb koncentrációt lehet használni a pontos ellenőrzés érdekében, ha a várható NO-koncentráció alacsonyabb, mint a műszer gyártója által az ellenőrzéshez megadott minimumtartomány;

| d) | a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készüléken be kell állítani a nullapontot és a mérési tartományt. Be kell állítani a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülék mérési tartományát az e szakasz c) pontjában említett NO kalibrálógázzal, a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációját fel kell jegyezni, és fel kell használni a kioltás 8.1.11.2.3. szakasz szerinti ellenőrzésének számításaiban; |
| --- | --- |

d)

a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készüléken be kell állítani a nullapontot és a mérési tartományt. Be kell állítani a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülék mérési tartományát az e szakasz c) pontjában említett NO kalibrálógázzal, a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációját fel kell jegyezni, és fel kell használni a kioltás 8.1.11.2.3. szakasz szerinti ellenőrzésének számításaiban;

| e) | a NO mérésitartomány-kalibráló gázt zárt tartályban desztillált vízen átbuborékoltatva párásítani kell. Ha ennél az ellenőrző vizsgálatnál a párásított NO kalibrálógáz nem halad át mintaszárítón, akkor a tartály hőmérsékletét úgy kell szabályozni, hogy hozzávetőleg olyan magas H2O-szint jöjjön létre, mint a kibocsátásvizsgálat alatt várható legnagyobb H2O-mólfrakció. Ha a párásított NO kalibrálógáz nem halad át mintaszárítón, akkor a 8.1.11.2.3. szakaszban leírt kioltás-ellenőrzési számítások a kibocsátásvizsgálat alatt várható legnagyobb H2O-mólfrakciónak megfelelő szintre növelik arányosan a H2O mért kioltó hatását. Ha ennél az ellenőrző vizsgálatnál a párásított NO kalibrálógáz a vizsgálat során szárítón halad át, akkor a tartály hőmérsékletét úgy kell szabályozni, hogy legalább olyan magas H2O-szint jöjjön létre, mint a 9.3.2.3.1. szakaszban meghatározott szint. Ez esetben a 8.1.11.2.3. szakaszban leírt kioltás-ellenőrzési számítások nem növelik meg arányosan a H2O mért kioltó hatását; |
| --- | --- |

e)

a NO mérésitartomány-kalibráló gázt zárt tartályban desztillált vízen átbuborékoltatva párásítani kell. Ha ennél az ellenőrző vizsgálatnál a párásított NO kalibrálógáz nem halad át mintaszárítón, akkor a tartály hőmérsékletét úgy kell szabályozni, hogy hozzávetőleg olyan magas H2O-szint jöjjön létre, mint a kibocsátásvizsgálat alatt várható legnagyobb H2O-mólfrakció. Ha a párásított NO kalibrálógáz nem halad át mintaszárítón, akkor a 8.1.11.2.3. szakaszban leírt kioltás-ellenőrzési számítások a kibocsátásvizsgálat alatt várható legnagyobb H2O-mólfrakciónak megfelelő szintre növelik arányosan a H2O mért kioltó hatását. Ha ennél az ellenőrző vizsgálatnál a párásított NO kalibrálógáz a vizsgálat során szárítón halad át, akkor a tartály hőmérsékletét úgy kell szabályozni, hogy legalább olyan magas H2O-szint jöjjön létre, mint a 9.3.2.3.1. szakaszban meghatározott szint. Ez esetben a 8.1.11.2.3. szakaszban leírt kioltás-ellenőrzési számítások nem növelik meg arányosan a H2O mért kioltó hatását;

| f) | a párásított NO vizsgálati gázt be kell vezetni a mintavevő rendszerbe. A gázt a kibocsátásvizsgálat során használt mintaszárító előtt és után is be lehet vezetni. A bevezetés pontjától függően kell az e) pont megfelelő számítási módszerét választani. Meg kell jegyezni, hogy a mintaszárítónak meg kell felelnie a 8.1.8.5.8. szakaszban említett mintaszárító-ellenőrzésen; |
| --- | --- |

f)

a párásított NO vizsgálati gázt be kell vezetni a mintavevő rendszerbe. A gázt a kibocsátásvizsgálat során használt mintaszárító előtt és után is be lehet vezetni. A bevezetés pontjától függően kell az e) pont megfelelő számítási módszerét választani. Meg kell jegyezni, hogy a mintaszárítónak meg kell felelnie a 8.1.8.5.8. szakaszban említett mintaszárító-ellenőrzésen;

| g) | meg kell mérni a H2O mólfrakcióját a párásított NO kalibrálógázban. Mintaszárító használata esetén a párásított NO kalibrálógáz x
  H2Omeas
  H2O mólfrakcióját a mintaszárító után kell megmérni. Az x
  H2Omea
  értékét ajánlott a CLD gázelemző készülék bemenetéhez a lehető legközelebb megmérni. Az x
  H2Omeas
  kiszámítható a T
  dew harmatpont és a p
  total abszolút nyomás mért értékéből; |
| --- | --- |

g)

meg kell mérni a H2O mólfrakcióját a párásított NO kalibrálógázban. Mintaszárító használata esetén a párásított NO kalibrálógáz x
  H2Omeas
  H2O mólfrakcióját a mintaszárító után kell megmérni. Az x
  H2Omea
  értékét ajánlott a CLD gázelemző készülék bemenetéhez a lehető legközelebb megmérni. Az x
  H2Omeas
  kiszámítható a T
  dew harmatpont és a p
  total abszolút nyomás mért értékéből;

| h) | a helyes műszaki gyakorlat alapján, az x
  H2Omeas mérésének pontjától a gázelemző készülékig meg kell akadályozni a kondenzációt az átvezető csövekben, szerelvényekben és szelepekben. A rendszert ajánlott úgy megtervezni, hogy az átvezető csövekben, szerelvényekben és szelepekben falhőmérséklete az x
  H2Omeas mérésének pontjától a gázelemző készülékig legalább 5 °C-kal a mintagáz helyi harmatpontja felett legyen; |
| --- | --- |

h)

a helyes műszaki gyakorlat alapján, az x
  H2Omeas mérésének pontjától a gázelemző készülékig meg kell akadályozni a kondenzációt az átvezető csövekben, szerelvényekben és szelepekben. A rendszert ajánlott úgy megtervezni, hogy az átvezető csövekben, szerelvényekben és szelepekben falhőmérséklete az x
  H2Omeas mérésének pontjától a gázelemző készülékig legalább 5 °C-kal a mintagáz helyi harmatpontja felett legyen;

| i) | a párásított NO kalibrálógáz koncentrációját meg kell mérni a CLD gázelemző készülékkel. Időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon. A stabilizálódási időbe beletartozhat az átvezető cső átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is. 30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülék a minta koncentrációját méri. Ezekből az adatokból ki kell számítani az x
  NOwet számtani középértéket. Az x
  NOwet értékét fel kell jegyezni, és fel kell használni a kioltás 8.1.11.2.3. szakasz szerinti ellenőrzésének számításaiban. |
| --- | --- |

i)

a párásított NO kalibrálógáz koncentrációját meg kell mérni a CLD gázelemző készülékkel. Időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon. A stabilizálódási időbe beletartozhat az átvezető cső átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is. 30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülék a minta koncentrációját méri. Ezekből az adatokból ki kell számítani az x
  NOwet számtani középértéket. Az x
  NOwet értékét fel kell jegyezni, és fel kell használni a kioltás 8.1.11.2.3. szakasz szerinti ellenőrzésének számításaiban.

8.1.11.2.   A CLD kioltása ellenőrzésének számításai

A CLD kioltásának ellenőrző számításait az e szakaszban leírt módon kell elvégezni.

8.1.11.2.1.   A vizsgálat alatt várható víz mennyisége

Meg kell becsülni a víznek a kibocsátásvizsgálat során várható x
  H2Oexp legnagyobb mólfrakcióját. Ezt a becslést a párásított NO kalibrálógáznak a 8.1.11.1.5. szakasz f) pontja szerinti bevezetésének helyén kell elvégezni. A víz várható legnagyobb mólfrakciójának megbecslésekor az égési levegő, a tüzelőanyag égéstermékei és (adott esetben) a hígítólevegő várható legnagyobb víztartalmát egyaránt figyelembe kell venni. Ha ezen ellenőrző vizsgálat során a párásított NO kalibrálógázt egy mintaszárító előtt vezetik be a mintavevő rendszerbe, akkor a víz várható legnagyobb mólfrakcióját nem kell megbecsülni, és az x
  H2Oexp értékét az x
  H2Omeas értékével egyenlőnek kell tekinteni.

8.1.11.2.2.   Vizsgálat alatt várható CO2 mennyisége

Meg kell becsülni a CO2-nek a kibocsátásvizsgálat során várható x
  CO2exp legnagyobb koncentrációját. Ezt a becslést a mintavevő rendszer azon pontján kell elvégezni, ahol a kevert NO és CO2 kalibrálógázokat a 8.1.11.1.4. szakasz j) pontja szerint bevezetik. A CO2 várható legnagyobb koncentrációjának megbecslésekor a tüzelőanyag égéstermékei és a hígítólevegő várható legnagyobb CO2-tartalmát egyaránt figyelembe kell venni.

8.1.11.2.3.   A H2O és a CO2 által együttesen gyakorolt kioltó hatás kiszámítása

A H2O és a CO2 által együttesen gyakorolt kioltó hatást a következőképpen kell kiszámítani:

| | (8-4) |
| --- | --- |

Formula

(8-4)

ahol:

| quench | = | a CLD kioltásának mértéke |
| --- | --- | --- |
| x
  NOdry | = | a NO-nak a buborékoltató előtt a 8.1.11.1.5. szakasz f) pontja szerint mért koncentrációja |
| x
  NOwet | = | a NO-nak a buborékoltató után a 8.1.11.1.5. szakasz i) pontja szerint mért koncentrációja |
| x
  H2Oexp | = | a víznek a kibocsátásvizsgálat során várható legnagyobb mólfrakciója a 8.1.11.2.1. szakasz szerint |
| x
  H2Omeas | = | a víznek a kioltás ellenőrzése során a 8.1.11.1.5. szakasz g) pontja szerint mért mólfrakciója |
| x
  NOmeas | = | a NO-nak a 8.1.11.1.4. szakasz j) pontja szerint azon a ponton mért koncentrációja, amelyen a NO kalibrálógázt összekeverik CO2 kalibrálógázzal |
| x
  NOact | = | a NO-nak a 8.1.11.1.4. szakasz k) pontja szerint, a (8-5) egyenlettel kiszámított, azon a ponton érvényes tényleges koncentrációja, amelyen a NO kalibrálógázt összekeverik CO2 kalibrálógázzal |
| x
  CO2exp | = | a CO2-nek a kibocsátásvizsgálat során várható legnagyobb koncentrációja a 8.1.11.2.2. szakasz szerint |
| x
  CO2act | = | a CO2-nek a 8.1.11.1.4. szakasz i) pontja szerint azon a ponton érvényes tényleges koncentrációja, amelyen a NO kalibrálógázt összekeverik CO2 kalibrálógázzal |

quench

=

a CLD kioltásának mértéke

x
  NOdry

=

a NO-nak a buborékoltató előtt a 8.1.11.1.5. szakasz f) pontja szerint mért koncentrációja

x
  NOwet

=

a NO-nak a buborékoltató után a 8.1.11.1.5. szakasz i) pontja szerint mért koncentrációja

x
  H2Oexp

=

a víznek a kibocsátásvizsgálat során várható legnagyobb mólfrakciója a 8.1.11.2.1. szakasz szerint

x
  H2Omeas

=

a víznek a kioltás ellenőrzése során a 8.1.11.1.5. szakasz g) pontja szerint mért mólfrakciója

x
  NOmeas

=

a NO-nak a 8.1.11.1.4. szakasz j) pontja szerint azon a ponton mért koncentrációja, amelyen a NO kalibrálógázt összekeverik CO2 kalibrálógázzal

x
  NOact

=

a NO-nak a 8.1.11.1.4. szakasz k) pontja szerint, a (8-5) egyenlettel kiszámított, azon a ponton érvényes tényleges koncentrációja, amelyen a NO kalibrálógázt összekeverik CO2 kalibrálógázzal

x
  CO2exp

=

a CO2-nek a kibocsátásvizsgálat során várható legnagyobb koncentrációja a 8.1.11.2.2. szakasz szerint

x
  CO2act

=

a CO2-nek a 8.1.11.1.4. szakasz i) pontja szerint azon a ponton érvényes tényleges koncentrációja, amelyen a NO kalibrálógázt összekeverik CO2 kalibrálógázzal

| | (8-5) |
| --- | --- |

Formula

(8-5)

ahol:

| x
  NOspan | = | a gázmegosztóba bemenő NO kalibrálógáz koncentrációja a 8.1.11.1.4. szakasz e) pontja szerint |
| --- | --- | --- |
| x
  CO2span | = | a gázmegosztóba bemenő CO2 kalibrálógáz koncentrációja a 8.1.11.1.4. szakasz d) pontja szerint |

x
  NOspan

=

a gázmegosztóba bemenő NO kalibrálógáz koncentrációja a 8.1.11.1.4. szakasz e) pontja szerint

x
  CO2span

=

a gázmegosztóba bemenő CO2 kalibrálógáz koncentrációja a 8.1.11.1.4. szakasz d) pontja szerint

8.1.11.3.   Nem diszperzív ultraibolya (NDUV) gázelemző készülék szénhidrogénekkel és H2O-val mutatott interferenciájának ellenőrzése

8.1.11.3.1.   Alkalmazási kör és gyakoriság

Ha az NOx mérése nem diszperzív infravörös abszorpció (NDIR) elvén működő gázelemző készülékkel történik, a H2O interferenciájának mértékét a gázelemző készülék első beszerelésekor és jelentős karbantartás után ellenőrizni kell.

8.1.11.3.2.   Mérési alapelvek

A szénhidrogének és a H2O zavarhatják a nem diszperzív ultraibolya (NDUV) gázelemző készüléket azzal, hogy a NOx-ra adott válaszhoz hasonló választ váltanak ki. Ha a nem diszperzív ultraibolya (NDUV) gázelemző készülék olyan kiegyenlítő algoritmusokat használ, amelyek más gázok mérési eredményei alapján teljesítik az interferencia-ellenőrzést, a gázelemző készülék interferencia-ellenőrzése során e méréseket is el kell végezni a kiegyenlítő algoritmusokat vizsgálatára.

8.1.11.3.3.   Rendszerkövetelmények

Egy NOx-ot kimutató nem diszperzív ultraibolya (NDUV) gázelemző készülék együttes H2O- és szénhidrogén-interferenciájának a várható átlagos NOx-koncentráció ± 2 százalékán belül kell lennie.

8.1.11.3.4.   Az eljárás

Az interferenciavizsgálatot a következőképpen kell végrehajtani:

| a) | a NOx-ot kimutató nem diszperzív ultraibolya (NDUV) gázelemző készüléket a gyártó utasításainak megfelelően kell elindítani, üzemeltetni, nullázni, illetve mérési tartománya tekintetében kalibrálni; |
| --- | --- |

a)

a NOx-ot kimutató nem diszperzív ultraibolya (NDUV) gázelemző készüléket a gyártó utasításainak megfelelően kell elindítani, üzemeltetni, nullázni, illetve mérési tartománya tekintetében kalibrálni;

| b) | az ellenőrzéshez ajánlott kivonni a motor kipufogógázát. A NOx kipufogógázban található mennyiségét a 9.4. szakaszban szereplő előírásoknak megfelelő kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülékkel kell meghatározni. A kemilumineszcens érzékelő válaszát vonatkoztatási értéknek kell tekinteni. A kipufogógázban található szénhidrogének mennyiségét pedig a 9.4. szakaszban szereplő előírásoknak megfelelő lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékkel kell meghatározni. A lángionizációs érzékelő válaszát a szénhidrogének vonatkoztatási értékeként kell kezelni; |
| --- | --- |

b)

az ellenőrzéshez ajánlott kivonni a motor kipufogógázát. A NOx kipufogógázban található mennyiségét a 9.4. szakaszban szereplő előírásoknak megfelelő kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülékkel kell meghatározni. A kemilumineszcens érzékelő válaszát vonatkoztatási értéknek kell tekinteni. A kipufogógázban található szénhidrogének mennyiségét pedig a 9.4. szakaszban szereplő előírásoknak megfelelő lángionizációs érzékelős (FID) gázelemző készülékkel kell meghatározni. A lángionizációs érzékelő válaszát a szénhidrogének vonatkoztatási értékeként kell kezelni;

| c) | ha a vizsgálatban mintaszárító használatára is sor kerül, a motor kipufogógázát a mintaszárító előtt kell bevezetni az nem diszperzív ultraibolya (NDUV) gázelemző készülékbe; |
| --- | --- |

c)

ha a vizsgálatban mintaszárító használatára is sor kerül, a motor kipufogógázát a mintaszárító előtt kell bevezetni az nem diszperzív ultraibolya (NDUV) gázelemző készülékbe;

| d) | időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon. A stabilizálódási időbe beletartozhat az átvezető cső átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is; |
| --- | --- |

d)

időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon. A stabilizálódási időbe beletartozhat az átvezető cső átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának figyelembevételére fordított idő is;

| e) | 30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülékek a minta koncentrációját mérik, és ki kell számítani a három gázelemző készülék értékeinek számtani közepét; |
| --- | --- |

e)

30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, míg a gázelemző készülékek a minta koncentrációját mérik, és ki kell számítani a három gázelemző készülék értékeinek számtani közepét;

| f) | a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülék középértékét ki kell vonni a nem diszperzív ultraibolya (NDUV) gázelemző készülék középértékéből; |
| --- | --- |

f)

a kemilumineszcens érzékelős (CLD) gázelemző készülék középértékét ki kell vonni a nem diszperzív ultraibolya (NDUV) gázelemző készülék középértékéből;

| g) | a különbséget meg kell szorozni a várható közepes szénhidrogén-koncentráció és az ellenőrzés során mért szénhidrogén-koncentráció közötti arányszámmal. a gázelemző készülék megfelel az e szakasz szerinti interferencia-ellenőrzésen, ha ez az eredmény a standard esetében várható NOx-koncentráció ± 2 %-án belül van: | (8-6) |
| --- | --- | --- |

g)

a különbséget meg kell szorozni a várható közepes szénhidrogén-koncentráció és az ellenőrzés során mért szénhidrogén-koncentráció közötti arányszámmal. a gázelemző készülék megfelel az e szakasz szerinti interferencia-ellenőrzésen, ha ez az eredmény a standard esetében várható NOx-koncentráció ± 2 %-án belül van:

Formula

(8-6)

ahol:

| | = | az NOx CLD-vel mért átlagos koncentrációja, [μmol/mol] vagy [ppm] |
| --- | --- | --- |
| | = | az NOx NDUV-vel mért átlagos koncentrációja, [μmol/mol] vagy [ppm] |
| | = | az átlagos mért szénhidrogén-koncentráció, [μmol/mol] vagy [ppm] |
| | = | a standard esetében várható átlagos szénhidrogén-koncentráció, [μmol/mol] vagy [ppm] |
| | = | a standard esetében várható átlagos NOx-koncentráció, [μmol/mol] vagy [ppm] |

Formula

=

az NOx CLD-vel mért átlagos koncentrációja, [μmol/mol] vagy [ppm]

Formula

=

az NOx NDUV-vel mért átlagos koncentrációja, [μmol/mol] vagy [ppm]

Formula

=

az átlagos mért szénhidrogén-koncentráció, [μmol/mol] vagy [ppm]

Formula

=

a standard esetében várható átlagos szénhidrogén-koncentráció, [μmol/mol] vagy [ppm]

Formula

=

a standard esetében várható átlagos NOx-koncentráció, [μmol/mol] vagy [ppm]

8.1.11.3.5.   A hűtőfürdőre (hűtőre) vonatkozó követelmények

Igazolni kell, hogy a H
  m legmagasabb várható vízgőz-koncentráció esetén a vízkivonási módszer a kemilumineszcens érzékelő páratartalmát ≤ 5 g víz/kg száraz levegő szinten tartja (másként kifejezve: körülbelül 0,8 térfogat% H2O), ami 100 százalék relatív páratartalmat jelent 3,9 °C hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson. Ez a páratartalom ugyanakkor 25 °C hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson megközelítőleg 25 %-os relatív páratartalomnak felel meg. Ez igazolható akár a termikus szárító kimeneténél történő hőmérsékletméréssel, akár a páratartalomnak közvetlenül a kemilumineszcens érzékelő előtt történő mérésével.

8.1.11.4.   A hűtőfürdő (hűtő) NO2-penetrációja

8.1.11.4.1.   Alkalmazási kör és gyakoriság

Ha egy NOx-mérő eszköz előtt hűtőfürdőt (hűtőt) alkalmaznak a minta szárítására, de nem használnak NO2-NO átalakítót a hűtőfürdő előtt, akkor el kell végezni a hűtőfürdő NO2-penetrációjának ellenőrzését. Ezt az ellenőrzést az első beszereléskor és jelentős karbantartás után kell elvégezni.

8.1.11.4.2.   Mérési alapelvek

A hűtőfürdő (hűtő) eltávolítja a vizet, amely egyébként zavarhatná a NOx-mérést. Egy nem megfelelően kialakított hűtőfürdőben maradó folyékony víz eltávolíthatja a mintából a NO2-t. Ha előtte NO2-NO átalakító nélkül alkalmaznak hűtőfürdőt, akkor az a NOx megmérése előtt eltávolíthatja a NO2-ot.

8.1.11.4.3.   Rendszerkövetelmények

A hűtőnek a teljes NO2-szint legalább 95 %-ának mérését lehetővé kell tennie a NO2 várható legnagyobb koncentrációján.

8.1.11.4.4.   Az eljárás

A hűtő működésének ellenőrzésére a következő eljárást kell alkalmazni:

| a) | a műszerek összeállítása. A gázelemző készülék és a hűtő gyártójának a beindításra és az üzemeltetésre vonatkozó utasításait követni kell. A gázelemző készüléket és a hűtőt a teljesítmény optimalizálása érdekében szükség szerint be kell állítani; |
| --- | --- |

a)

a műszerek összeállítása. A gázelemző készülék és a hűtő gyártójának a beindításra és az üzemeltetésre vonatkozó utasításait követni kell. A gázelemző készüléket és a hűtőt a teljesítmény optimalizálása érdekében szükség szerint be kell állítani;

| b) | a berendezés összeállítása és adatgyűjtés;






  i. | az összes NOx-ot mérő gázelemző készüléket úgy kell nullázni, illetve mérési tartománya tekintetében kalibrálni, mint egy kibocsátásvizsgálat előtt; |
| --- | --- | --- |

b)

a berendezés összeállítása és adatgyűjtés;

i.

az összes NOx-ot mérő gázelemző készüléket úgy kell nullázni, illetve mérési tartománya tekintetében kalibrálni, mint egy kibocsátásvizsgálat előtt;

| ii. | olyan NO2-kalibrálógázt (a száraz levegő alapgázát) kell választani, amelynek a NO2-koncentrációja megközelíti a kibocsátásmérések során várható legnagyobb koncentrációt. A műszer gyártójának ajánlásai és a helyes műszaki gyakorlat alapján nagyobb koncentrációt lehet használni a pontos ellenőrzés érdekében, ha a várható NO2-koncentráció alacsonyabb, mint a műszer gyártója által az ellenőrzéshez megadott minimumtartomány; |
| --- | --- |

ii.

olyan NO2-kalibrálógázt (a száraz levegő alapgázát) kell választani, amelynek a NO2-koncentrációja megközelíti a kibocsátásmérések során várható legnagyobb koncentrációt. A műszer gyártójának ajánlásai és a helyes műszaki gyakorlat alapján nagyobb koncentrációt lehet használni a pontos ellenőrzés érdekében, ha a várható NO2-koncentráció alacsonyabb, mint a műszer gyártója által az ellenőrzéshez megadott minimumtartomány;

| iii. | a kalibrálógáz feleslegét a gázmintavevő rendszer szondájánál vagy túlfolyójánál kell elvezetni. csak a szállítás okozta késést és a műszer válaszát figyelembe véve időt kell hagyni arra, hogy az összes NOx-ra adott válasz stabilizálódjon; |
| --- | --- |

iii.

a kalibrálógáz feleslegét a gázmintavevő rendszer szondájánál vagy túlfolyójánál kell elvezetni. csak a szállítás okozta késést és a műszer válaszát figyelembe véve időt kell hagyni arra, hogy az összes NOx-ra adott válasz stabilizálódjon;

| iv. | az összes NOx-ra vonatkozó 30 s-nyi adat átlagát ki kell számítani és x
  NOxref néven kell rögzíteni; |
| --- | --- |

iv.

az összes NOx-ra vonatkozó 30 s-nyi adat átlagát ki kell számítani és x
  NOxref néven kell rögzíteni;

| v. | a NO2 kalibrálógáz áramát le kell állítani; |
| --- | --- |

v.

a NO2 kalibrálógáz áramát le kell állítani;

| vi. | ezután 50 °C-os harmatpontra állított harmatponti generátor által előállított gázt a gázmintavevő rendszer szondájánál vagy túlfolyójánál bevezetve telíteni kell a mintavevő rendszert. A harmatponti generátor által előállított gázból mintát kell venni a mintavevő rendszerrel, és legalább 10 percen keresztül át kell vezetni a hűtőn, amíg a hűtő egyenletes mennyiségű vizet nem távolít el; |
| --- | --- |

vi.

ezután 50 °C-os harmatpontra állított harmatponti generátor által előállított gázt a gázmintavevő rendszer szondájánál vagy túlfolyójánál bevezetve telíteni kell a mintavevő rendszert. A harmatponti generátor által előállított gázból mintát kell venni a mintavevő rendszerrel, és legalább 10 percen keresztül át kell vezetni a hűtőn, amíg a hűtő egyenletes mennyiségű vizet nem távolít el;

| vii. | azonnal vissza kell kapcsolni az x
  NOxref megállapításához használt NO2 kalibrálógázzal való elárasztást. Csak a szállítás okozta késést és a műszer válaszát figyelembe véve időt kell hagyni arra, hogy az összes NOx-ra adott válasz stabilizálódjon. Az összes NOx-ra vonatkozó 30 s-nyi adat átlagát ki kell számítani és x
  NOxmeas néven kell rögzíteni; |
| --- | --- |

vii.

azonnal vissza kell kapcsolni az x
  NOxref megállapításához használt NO2 kalibrálógázzal való elárasztást. Csak a szállítás okozta késést és a műszer válaszát figyelembe véve időt kell hagyni arra, hogy az összes NOx-ra adott válasz stabilizálódjon. Az összes NOx-ra vonatkozó 30 s-nyi adat átlagát ki kell számítani és x
  NOxmeas néven kell rögzíteni;

| viii. | az x
  NOxmeas-t az x
  NOxdry-ra kell korrigálni a hűtő kimeneti hőmérsékletén és nyomásán a hűtőn keresztülhaladó maradék vízgőz alapján; |
| --- | --- |

viii.

az x
  NOxmeas-t az x
  NOxdry-ra kell korrigálni a hűtő kimeneti hőmérsékletén és nyomásán a hűtőn keresztülhaladó maradék vízgőz alapján;

| c) | teljesítményértékelés: ha az x
  NOxdry kisebb, mint az x
  NOxref 95 %-a, akkor a hűtőt meg kell javítani vagy ki kell cserélni. |
| --- | --- |

c)

teljesítményértékelés: ha az x
  NOxdry kisebb, mint az x
  NOxref 95 %-a, akkor a hűtőt meg kell javítani vagy ki kell cserélni.

8.1.11.5.   A NO2-NO-átalakító általi átalakítás hitelesítése

8.1.11.5.1.   Alkalmazási kör és gyakoriság

Ha az NOx meghatározására a csak a NO mennyiségét mérő gázelemző készüléket használnak, akkor a gázelemző készülék előtt NO2-NO átalakítót kell alkalmazni. Ezt az ellenőrzést az átalakító beszerelésekor, jelentős karbantartás után és vizsgálatot megelőző 35 napon belül kell elvégezni. Ezt az ellenőrző vizsgálatot ezzel a gyakorisággal meg kell ismételni annak ellenőrzése érdekében, hogy a NO2-NO átalakító katalitikus aktivitása nem romlott.

8.1.11.5.2.   Mérési alapelvek

Egy NO2-NO átalakító segítségével egy olyan gázelemző készülék, amely csak a NO mennyiségét méri, a kipufogógázban lévő NO2-t NO-dá alakítva képes meghatározni az összes NOx-at.

8.1.11.5.3.   Rendszerkövetelmények

A NO2-NO átalakítónak a teljes NO2-szint legalább 95 %-ának mérését lehetővé kell tennie a NO2 várható legnagyobb koncentrációján.

8.1.11.5.4.   Az eljárás

Egy NO2-NO átalakító működését a következő eljárással kell ellenőrizni:

| a) | a műszerek összeállítása tekintetében a gázelemző készülék és a NO2-NO átalakító gyártójának a beindításra és az üzemeltetésre vonatkozó utasításait követni kell. A gázelemző készüléket és az átalakítót a teljesítmény optimalizálása érdekében szükség szerint be kell állítani; |
| --- | --- |

a)

a műszerek összeállítása tekintetében a gázelemző készülék és a NO2-NO átalakító gyártójának a beindításra és az üzemeltetésre vonatkozó utasításait követni kell. A gázelemző készüléket és az átalakítót a teljesítmény optimalizálása érdekében szükség szerint be kell állítani;

| b) | egy ózonfejlesztő bemenetét nullázólevegő- vagy oxigénforráshoz kell csatlakoztatni, kimenetét pedig egy háromutas T-csatlakozó egyik nyílásához. A NO kalibrálógázt egy másik nyíláshoz kell csatlakoztatni, az NO2-NO átalakító bemenetét pedig a maradék nyíláshoz; |
| --- | --- |

b)

egy ózonfejlesztő bemenetét nullázólevegő- vagy oxigénforráshoz kell csatlakoztatni, kimenetét pedig egy háromutas T-csatlakozó egyik nyílásához. A NO kalibrálógázt egy másik nyíláshoz kell csatlakoztatni, az NO2-NO átalakító bemenetét pedig a maradék nyíláshoz;

| c) | az ellenőrzés elvégzése során az alábbi lépéseket kell végrehajtani:






  i. | az ózonfejlesztő levegőellátását el kell indítani, az ózonfejlesztő áramellátását ki kell kapcsolni, és az NO2-NO átalakítót megkerülő üzemmódra (azaz NO üzemmódra) kell kapcsolni. Csak a szállítás okozta késést és a műszer válaszát figyelembe véve időt kell hagyni a stabilizálódásra; |
| --- | --- | --- |

c)

az ellenőrzés elvégzése során az alábbi lépéseket kell végrehajtani:

i.

az ózonfejlesztő levegőellátását el kell indítani, az ózonfejlesztő áramellátását ki kell kapcsolni, és az NO2-NO átalakítót megkerülő üzemmódra (azaz NO üzemmódra) kell kapcsolni. Csak a szállítás okozta késést és a műszer válaszát figyelembe véve időt kell hagyni a stabilizálódásra;

| ii. | az NO és a nullázógáz áramát úgy kell beállítani, hogy az NO-koncentráció a gázelemző készüléknél a vizsgálat alatt várható összes NOx-koncentráció csúcsértéke közelében legyen. A gázkeverék NO2-tartalmának kisebbnek kell lennie, mint az NO koncentráció 5 %-a. Az NO-koncentrációt úgy kell feljegyezni, hogy kiszámítják a gázelemző készülékből vett 30 másodpercnyi mintaadat átlagát, és ezt jegyzik fel mint az x
  NOref értéket. A műszer gyártójának ajánlásai és a helyes műszaki gyakorlat alapján nagyobb koncentrációt lehet használni a pontos ellenőrzés érdekében, ha a várható NO-koncentráció alacsonyabb, mint a műszer gyártója által az ellenőrzéshez megadott minimumtartomány; |
| --- | --- |

ii.

az NO és a nullázógáz áramát úgy kell beállítani, hogy az NO-koncentráció a gázelemző készüléknél a vizsgálat alatt várható összes NOx-koncentráció csúcsértéke közelében legyen. A gázkeverék NO2-tartalmának kisebbnek kell lennie, mint az NO koncentráció 5 %-a. Az NO-koncentrációt úgy kell feljegyezni, hogy kiszámítják a gázelemző készülékből vett 30 másodpercnyi mintaadat átlagát, és ezt jegyzik fel mint az x
  NOref értéket. A műszer gyártójának ajánlásai és a helyes műszaki gyakorlat alapján nagyobb koncentrációt lehet használni a pontos ellenőrzés érdekében, ha a várható NO-koncentráció alacsonyabb, mint a műszer gyártója által az ellenőrzéshez megadott minimumtartomány;

| iii. | az ózonfejlesztő O2-ellátását el kell indítani, és az O2-áramot úgy kell beállítani, hogy a gázelemző készülék által kijelzett NO-érték körülbelül 10 százalékkal kisebb legyen, mint az x
  NOref érték. A NO-koncentrációt úgy kell feljegyezni, hogy kiszámítják a gázelemző készülékből vett 30 másodpercnyi mintaadat átlagát, és ezt jegyzik fel mint az x
  NO+O2mix értéket; |
| --- | --- |

iii.

az ózonfejlesztő O2-ellátását el kell indítani, és az O2-áramot úgy kell beállítani, hogy a gázelemző készülék által kijelzett NO-érték körülbelül 10 százalékkal kisebb legyen, mint az x
  NOref érték. A NO-koncentrációt úgy kell feljegyezni, hogy kiszámítják a gázelemző készülékből vett 30 másodpercnyi mintaadat átlagát, és ezt jegyzik fel mint az x
  NO+O2mix értéket;

| iv. | az ózonfejlesztőt be kell kapcsolni, és az ózonfejlesztés mértékét úgy kell beállítani, hogy a gázelemző készülék által mért NO-érték az x
  NOref érték körülbelül 20 százaléka legyen, ugyanakkor legalább 10 százalék legyen az olyan NO aránya, amely nem lépett reakcióba. A NO-koncentrációt úgy kell feljegyezni, hogy kiszámítják a gázelemző készülékből vett 30 másodpercnyi mintaadat átlagát, és ezt jegyzik fel mint az x
  NOmeas értéket; |
| --- | --- |

iv.

az ózonfejlesztőt be kell kapcsolni, és az ózonfejlesztés mértékét úgy kell beállítani, hogy a gázelemző készülék által mért NO-érték az x
  NOref érték körülbelül 20 százaléka legyen, ugyanakkor legalább 10 százalék legyen az olyan NO aránya, amely nem lépett reakcióba. A NO-koncentrációt úgy kell feljegyezni, hogy kiszámítják a gázelemző készülékből vett 30 másodpercnyi mintaadat átlagát, és ezt jegyzik fel mint az x
  NOmeas értéket;

| v. | a NOx-gázelemző készüléket át kell kapcsolni NOx-üzemmódra, és meg kell mérni az összes NOx mennyiségét. A NOx-koncentrációt úgy kell feljegyezni, hogy kiszámítják a gázelemző készülékből vett 30 másodpercnyi mintaadat átlagát, és ezt jegyzik fel mint az x
  NOxmeas értéket; |
| --- | --- |

v.

a NOx-gázelemző készüléket át kell kapcsolni NOx-üzemmódra, és meg kell mérni az összes NOx mennyiségét. A NOx-koncentrációt úgy kell feljegyezni, hogy kiszámítják a gázelemző készülékből vett 30 másodpercnyi mintaadat átlagát, és ezt jegyzik fel mint az x
  NOxmeas értéket;

| vi. | az ózonfejlesztőt ki kell kapcsolni, de a rendszeren keresztülfolyó gázáramot fenn kell tartani. A NOx-elemző kimutatja az NO + O2 keverék NOx-tartalmát. A NOx-koncentrációt úgy kell feljegyezni, hogy kiszámítják a gázelemző készülékből vett 30 másodpercnyi mintaadat átlagát, és ezt jegyzik fel mint az x
  NOx+O2mix értéket; |
| --- | --- |

vi.

az ózonfejlesztőt ki kell kapcsolni, de a rendszeren keresztülfolyó gázáramot fenn kell tartani. A NOx-elemző kimutatja az NO + O2 keverék NOx-tartalmát. A NOx-koncentrációt úgy kell feljegyezni, hogy kiszámítják a gázelemző készülékből vett 30 másodpercnyi mintaadat átlagát, és ezt jegyzik fel mint az x
  NOx+O2mix értéket;

| vii. | az O2-ellátást el kell zárni. A NOx-elemző kimutatja az eredeti NO és N2 keverék NOx-tartalmát. A NOx-koncentrációt úgy kell feljegyezni, hogy kiszámítják a gázelemző készülékből vett 30 másodpercnyi mintaadat átlagát, és ezt jegyzik fel mint az x
  NOxref értéket. Ez az érték legfeljebb 5 %-kal haladhatja meg az x
  NOref értéket; |
| --- | --- |

vii.

az O2-ellátást el kell zárni. A NOx-elemző kimutatja az eredeti NO és N2 keverék NOx-tartalmát. A NOx-koncentrációt úgy kell feljegyezni, hogy kiszámítják a gázelemző készülékből vett 30 másodpercnyi mintaadat átlagát, és ezt jegyzik fel mint az x
  NOxref értéket. Ez az érték legfeljebb 5 %-kal haladhatja meg az x
  NOref értéket;

| d) | teljesítményértékelés: az NOx-átalakító hatásfokát úgy kell kiszámítani, hogy a kapott koncentrációkat be kell helyettesíteni a következő egyenletbe: | (8-7) |
| --- | --- | --- |

d)

teljesítményértékelés: az NOx-átalakító hatásfokát úgy kell kiszámítani, hogy a kapott koncentrációkat be kell helyettesíteni a következő egyenletbe:

Formula

(8-7)

| e) | ha az eredmény kisebb, mint 95 %, akkor az NO2-NO átalakítót meg kell javítani vagy ki kell cserélni. |
| --- | --- |

e)

ha az eredmény kisebb, mint 95 %, akkor az NO2-NO átalakítót meg kell javítani vagy ki kell cserélni.

8.1.12.   Részecskemérések

8.1.12.1.   Az analitikai mérleg ellenőrzése és a mérési eljárás ellenőrzése

8.1.12.1.1.   Alkalmazási kör és gyakoriság

Ez a szakasz három ellenőrzést ismertet:

| a) | az analitikai mérleg működésének független ellenőrzése bármilyen szűrő mérését megelőző 370 napon belül; |
| --- | --- |

a)

az analitikai mérleg működésének független ellenőrzése bármilyen szűrő mérését megelőző 370 napon belül;

| b) | a mérleg nullázása és mérési tartományának meghatározása bármilyen szűrő mérését megelőző 12 órán belül; |
| --- | --- |

b)

a mérleg nullázása és mérési tartományának meghatározása bármilyen szűrő mérését megelőző 12 órán belül;

| c) | szűrő mérése előtt és után annak ellenőrzése, hogy a referenciaszűrők tömegmeghatározása egy meghatározott tűrésen belül legyen. |
| --- | --- |

c)

szűrő mérése előtt és után annak ellenőrzése, hogy a referenciaszűrők tömegmeghatározása egy meghatározott tűrésen belül legyen.

8.1.12.1.2.   Független hitelesítés

A mérleg gyártója (vagy a mérleg gyártója által jóváhagyott képviselő) belső ellenőrzési eljárások keretében, a vizsgálatot megelőző 370 napon belül ellenőrzi a mérleg működését.

8.1.12.1.3.   Nullázás és mérésitartomány-meghatározás

A mérleget nullázva és mérési tartományát legalább egy kalibrálósúllyal meghatározva ellenőrizni kell a működését, a használt súlyoknak pedig az ellenőrzés végrehajtásához meg kell felelniük a 9.5.2. szakaszban foglalt előírásoknak. Manuális vagy automatikus eljárást kell alkalmazni:

| a) | a manuális eljáráshoz használni kell a mérleget, aminek során a mérleget nullázni kell és mérési tartományát legalább egy kalibrálósúllyal meg kell határozni. Ha a mérési folyamatnak a részecskemérések pontosságának és precizitásának javítása érdekében való megismétlésével kapott értékek általában átlagértékek, akkor a mérleg működésének ellenőrzésére is ugyanezt a módszert kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

a manuális eljáráshoz használni kell a mérleget, aminek során a mérleget nullázni kell és mérési tartományát legalább egy kalibrálósúllyal meg kell határozni. Ha a mérési folyamatnak a részecskemérések pontosságának és precizitásának javítása érdekében való megismétlésével kapott értékek általában átlagértékek, akkor a mérleg működésének ellenőrzésére is ugyanezt a módszert kell alkalmazni;

| b) | automatikus eljárásra kerül sor belső kalibrálósúlyokkal, amelyek automatikusan ellenőrzik a mérleg működését. Ezeknek a belső kalibrálósúlyoknak az ellenőrzés végrehajtásához meg kell felelniük a 9.5.2. szakaszban foglalt előírásoknak. |
| --- | --- |

b)

automatikus eljárásra kerül sor belső kalibrálósúlyokkal, amelyek automatikusan ellenőrzik a mérleg működését. Ezeknek a belső kalibrálósúlyoknak az ellenőrzés végrehajtásához meg kell felelniük a 9.5.2. szakaszban foglalt előírásoknak.

8.1.12.1.4.   A referenciaminta lemérése

Egy mérési sorozat alatt minden tömegmérést ellenőrizni kell a mérési vonatkoztatási részecskeminta-hordozókat (pl. szűrőket) a mérés előtt és után is lemérve. Egy mérési sorozat bármilyen rövid lehet, de nem lehet hosszabb 80 óránál, és vizsgálat előtti és utáni tömegméréseket is magában foglalhat. Az egyes vonatkoztatási részecskeminta-hordozók egymást követő tömegmeghatározásainak a várt összes részecsketömeg ± 10 μg vagy ± 10 % közül a magasabb értéken belül azonos eredményt kell adniuk. Amennyiben az egymást követő részecske-mintavevő szűrő mérései nem felelnek meg ennek a feltételnek, a vonatkoztatási szűrő tömegének egymást követő meghatározásai keretében történő összes egyedi vizsgálatiszűrőtömeg-meghatározás eredményét érvénytelennek kell tekinteni. Ezeket a szűrőket egy másik mérés során újra le lehet mérni. Amennyiben egy vizsgálat utáni szűrőmérést érvénytelennek kell nyilvánítani, a vizsgálati sorozat is érvénytelen. Ezt az ellenőrzést a következőképpen kell végrehajtani:

| a) | legalább két részecskeminta-hordozót a részecskestabilizálási környezetben kell tartani. Ezeket kell referenciának tekinteni. Ugyanolyan anyagból készült és méretű, nem használt szűrőket kell referenciának választani; |
| --- | --- |

a)

legalább két részecskeminta-hordozót a részecskestabilizálási környezetben kell tartani. Ezeket kell referenciának tekinteni. Ugyanolyan anyagból készült és méretű, nem használt szűrőket kell referenciának választani;

| b) | a referenciákat a részecskestabilizálási környezetben kell stabilizálni. A referenciákat stabilizáltnak lehet tekinteni, amennyiben legalább 30 percig a részecskestabilizálási környezetben voltak, és az azt megelőző legalább 60 percen keresztül a részecskestabilizálási környezet megfelelt a 9.3.4.4. szakasz előírásainak; |
| --- | --- |

b)

a referenciákat a részecskestabilizálási környezetben kell stabilizálni. A referenciákat stabilizáltnak lehet tekinteni, amennyiben legalább 30 percig a részecskestabilizálási környezetben voltak, és az azt megelőző legalább 60 percen keresztül a részecskestabilizálási környezet megfelelt a 9.3.4.4. szakasz előírásainak;

| c) | a mérleget többször működtetni kell egy referenciamintával, de az eredményeket nem kell feljegyezni; |
| --- | --- |

c)

a mérleget többször működtetni kell egy referenciamintával, de az eredményeket nem kell feljegyezni;

| d) | a mérleget le kell nullázni, és be kell állítani a mérési tartományát. Egy vizsgálati tömeget (pl. kalibrálósúlyt) kell a mérlegre helyezni, majd eltávolítani, és meg kell győződni arról, hogy a mérleg a rendes stabilizálódási időn belül újra elfogadhatóan pontos nulla értéket mutat; |
| --- | --- |

d)

a mérleget le kell nullázni, és be kell állítani a mérési tartományát. Egy vizsgálati tömeget (pl. kalibrálósúlyt) kell a mérlegre helyezni, majd eltávolítani, és meg kell győződni arról, hogy a mérleg a rendes stabilizálódási időn belül újra elfogadhatóan pontos nulla értéket mutat;

| e) | a referenciahordozókat (pl. szűrőket) le kell mérni, és a tömegüket fel kell jegyezni. Ha a mérési folyamatnak a referenciahordozók (pl. szűrők) tömege pontosságának és precizitásának javítása érdekében való megismétlésével kapott értékek általában átlagértékek, akkor a mintahordozók (pl. szűrők) tömege átlagértékének megmérésére is ugyanezt a módszert kell alkalmazni; |
| --- | --- |

e)

a referenciahordozókat (pl. szűrőket) le kell mérni, és a tömegüket fel kell jegyezni. Ha a mérési folyamatnak a referenciahordozók (pl. szűrők) tömege pontosságának és precizitásának javítása érdekében való megismétlésével kapott értékek általában átlagértékek, akkor a mintahordozók (pl. szűrők) tömege átlagértékének megmérésére is ugyanezt a módszert kell alkalmazni;

| f) | a mérleg környezetének harmatpontját, környezeti hőmérsékletét és légköri nyomását fel kell jegyezni; |
| --- | --- |

f)

a mérleg környezetének harmatpontját, környezeti hőmérsékletét és légköri nyomását fel kell jegyezni;

| g) | az eredményeket a feljegyzett környezeti feltételek alapján kell a felhajtóerő miatt korrigálni a 8.1.12.2. szakasz szerint. Valamennyi referencia felhajtóerővel korrigált tömegét fel kell jegyezni; |
| --- | --- |

g)

az eredményeket a feljegyzett környezeti feltételek alapján kell a felhajtóerő miatt korrigálni a 8.1.12.2. szakasz szerint. Valamennyi referencia felhajtóerővel korrigált tömegét fel kell jegyezni;

| h) | valamennyi referenciahordozó (pl. szűrő) felhajtóerővel korrigált referenciatömegét ki kell vonni a korábban mért és feljegyzett, felhajtóerővel korrigált tömegből; |
| --- | --- |

h)

valamennyi referenciahordozó (pl. szűrő) felhajtóerővel korrigált referenciatömegét ki kell vonni a korábban mért és feljegyzett, felhajtóerővel korrigált tömegből;

| i) | ha a vizsgált referenciaszűrők tömege az e szakasz szerint megengedettnél nagyobb mértékben megváltozik, akkor a referenciahordozó (pl. szűrő) tömegének legutóbbi sikeres hitelesítése óta végzett összes részecsketömeg-meghatározást érvényteleníteni kell. A referencia részecskeszűrőket ki lehet selejtezni, ha csak az egyik szűrő tömege változott meg a megengedettnél nagyobb mértékben, és egyértelműen meg lehet határozni azt a különleges okot, amiért a szóban forgó szűrő tömege megváltozott, de amely nem befolyásolta a többi szűrőt. Így a hitelesítést sikeresnek lehet tekinteni. Ebben az esetben az érintett referenciahordozót az e szakasz j) pontjának való megfelelés meghatározása során nem kell figyelembe venni, és az érintett referenciaszűrőt ki kell selejtezni és pótolni kell; |
| --- | --- |

i)

ha a vizsgált referenciaszűrők tömege az e szakasz szerint megengedettnél nagyobb mértékben megváltozik, akkor a referenciahordozó (pl. szűrő) tömegének legutóbbi sikeres hitelesítése óta végzett összes részecsketömeg-meghatározást érvényteleníteni kell. A referencia részecskeszűrőket ki lehet selejtezni, ha csak az egyik szűrő tömege változott meg a megengedettnél nagyobb mértékben, és egyértelműen meg lehet határozni azt a különleges okot, amiért a szóban forgó szűrő tömege megváltozott, de amely nem befolyásolta a többi szűrőt. Így a hitelesítést sikeresnek lehet tekinteni. Ebben az esetben az érintett referenciahordozót az e szakasz j) pontjának való megfelelés meghatározása során nem kell figyelembe venni, és az érintett referenciaszűrőt ki kell selejtezni és pótolni kell;

| j) | ha a referenciatömegek valamelyike a 8.1.12.1.4. szakasz szerint megengedettnél nagyobb mértékben megváltozik, akkor a referenciatömegek legutóbbi két meghatározása között végzett összes részecsketömeg-meghatározás eredményét érvényteleníteni kell. Ha az e szakasz i) pontjának megfelelően referencia részecskehordozó kiselejtezésére kerül sor, legalább egy olyan referencia tömegkülönbségnek lennie kell, amely megfelel a 8.1.12.1.4. szakasz feltételeinek. Ellenkező esetben a referenciahordozók (pl. szűrők) tömegének legutóbbi két meghatározása között végzett összes részecsketömeg-meghatározás eredményét érvényteleníteni kell. |
| --- | --- |

j)

ha a referenciatömegek valamelyike a 8.1.12.1.4. szakasz szerint megengedettnél nagyobb mértékben megváltozik, akkor a referenciatömegek legutóbbi két meghatározása között végzett összes részecsketömeg-meghatározás eredményét érvényteleníteni kell. Ha az e szakasz i) pontjának megfelelően referencia részecskehordozó kiselejtezésére kerül sor, legalább egy olyan referencia tömegkülönbségnek lennie kell, amely megfelel a 8.1.12.1.4. szakasz feltételeinek. Ellenkező esetben a referenciahordozók (pl. szűrők) tömegének legutóbbi két meghatározása között végzett összes részecsketömeg-meghatározás eredményét érvényteleníteni kell.

8.1.12.2.   A részecske-mintavevő szűrő felhajtóerő miatti korrekciója

8.1.12.2.1.   Általános előírások

A részecske-mintavevő szűrők tömegét korrigálni kell a levegő felhajtóereje miatt. A felhajtóerő miatti korrekció a mintahordozó sűrűségétől, a levegő sűrűségétől és a mérleg kalibrálására használt súly sűrűségétől függ. A felhajtóerő miatti korrekció nem veszi figyelembe magukra a részecskékre ható felhajtóerőt, mivel a részecskék tömege általában az össztömegnek csupán a 0,01–0,10 %-át teszi ki. A tömeg ilyen kis hányadának a korrekciója legfeljebb 0,010 %-ot tenne ki. A felhajtóerővel korrigált értékek jelentik a részecskeminták tárasúlyát. Ezt követően a vizsgálat előtt megmért szűrők felhajtóerővel korrigált súlyát kivonják a vizsgálat után megmért megfelelő szűrők felhajtóerővel korrigált súlyából, hogy meghatározzák a vizsgálat során kibocsátott részecskék tömegét.

8.1.12.2.2.   A részecske-mintavevő szűrő sűrűsége

A különféle részecske-mintavevő szűrőknek más-más a sűrűsége. A mintahordozó ismert sűrűségét vagy egyes közös mintavevő-anyagok esetében valamelyik sűrűséget kell használni a következők szerint:

| a) | teflonborítású boroszilikát üveg esetében a mintavevő anyag sűrűsége 2 300 kg/m3; |
| --- | --- |

a)

teflonborítású boroszilikát üveg esetében a mintavevő anyag sűrűsége 2 300 kg/m3;

| b) | a hordozó tömegének 95 %-át kitevő polimetilpentén tartógyűrűvel egybeépített teflon membrán (film) esetében a mintavevő közeg sűrűsége 920 kg/m3; |
| --- | --- |

b)

a hordozó tömegének 95 %-át kitevő polimetilpentén tartógyűrűvel egybeépített teflon membrán (film) esetében a mintavevő közeg sűrűsége 920 kg/m3;

| c) | teflon tartógyűrűvel egybeépített teflon membrán (film) esetében a mintavevő közeg sűrűsége 2 144 kg/m3. |
| --- | --- |

c)

teflon tartógyűrűvel egybeépített teflon membrán (film) esetében a mintavevő közeg sűrűsége 2 144 kg/m3.

8.1.12.2.3.   A levegő sűrűsége

Mivel egy analitikai mérleg környezeti hőmérsékletét szigorúan 22 ± 1 °C értéken, harmatpontját pedig 9,5 ± 1 °C értéken kell tartani, a levegő sűrűsége elsősorban a légköri nyomás függvénye. Ezért a felhajtóerő miatti korrekció csupán a légköri nyomás függvényeként van megadva.

8.1.12.2.4.   A kalibrálósúly sűrűsége

A fém kalibrálósúly anyagára megadott sűrűséget kell használni.

8.1.12.2.5.   A korrekció kiszámítása

A részecske-mintavevő szűrők tömegét a következő egyenletek szerint kell korrigálni a levegő felhajtóereje miatt:

| | (8-8) |
| --- | --- |

Formula

(8-8)

ahol:

| m
  cor | = | a részecske-mintavevő szűrő felhajtóerővel korrigált tömege |
| --- | --- | --- |
| m
  uncor | = | a részecske-mintavevő szűrő felhajtóerővel nem korrigált tömege |
| ρ
  air | = | a levegő sűrűsége a mérleg környezetében |
| ρ
  weight | = | a mérleg mérési tartományának beállításához használt kalibrálósúly sűrűsége |
| ρ
  media | = | a részecske-mintavevő szűrő sűrűsége |

m
  cor

=

a részecske-mintavevő szűrő felhajtóerővel korrigált tömege

m
  uncor

=

a részecske-mintavevő szűrő felhajtóerővel nem korrigált tömege

ρ
  air

=

a levegő sűrűsége a mérleg környezetében

ρ
  weight

=

a mérleg mérési tartományának beállításához használt kalibrálósúly sűrűsége

ρ
  media

=

a részecske-mintavevő szűrő sűrűsége

| | (8-9) |
| --- | --- |

Formula

(8-9)

ahol:

| p
  abs | = | abszolút nyomás a mérleg környezetében |
| --- | --- | --- |
| M
  mix | = | a levegő moláris tömege a mérleg környezetében |
| R | = | moláris gázállandó |
| T
  amb | = | a mérleg környezetének abszolút környezeti hőmérséklete. |

p
  abs

=

abszolút nyomás a mérleg környezetében

M
  mix

=

a levegő moláris tömege a mérleg környezetében

R

=

moláris gázállandó

T
  amb

=

a mérleg környezetének abszolút környezeti hőmérséklete.

8.2.   A műszerek vizsgálatra való hitelesítése

8.2.1.   A szakaszos mintavételhez szükséges arányos áramlásszabályozás és a szakaszos részecske-mintavételre vonatkozó legkisebb hígítási arány hitelesítése

8.2.1.1.   Az állandó térfogatú mintavételre vonatkozó arányossági feltételek

8.2.1.1.1.   Arányos áram

Bármely páros áramlásmérő esetében a felvett mintát és a teljes áramokat vagy 1 Hz gyakoriságú átlagukat a 4B. melléklet A.2. függelékének A.2.9. szakaszában szereplő statisztikai számításokkal kell alkalmazni. Meg kell határozni a teljes áramhoz viszonyított mintaáram becslésének szórását. Minden vizsgálati időközre vonatkozóan igazolni kell, hogy a becslés szórása nem haladta meg az átlagos mintaáram 3,5 %-át.

8.2.1.1.2.   Állandó áram

Bármely páros áramlásmérő esetében a felvett mintát és a teljes áramokat vagy 1 Hz gyakoriságú átlagukat kell használni annak alátámasztására, hogy az egyes áramok az átlagos vagy a beállított értékhez képest ±2,5 %-os tűréssel állandók. Az összes mérőeszköztípusra vonatkozó áram rögzítése helyett a következő lehetőségek is alkalmazhatók:

| a) | kritikus áramlású Venturi-cső alkalmazása. A kritikus áramlású Venturi-csövek esetében a Venturi-cső belépőnyílásánál mért feltételeket vagy 1 Hz gyakoriságú átlagukat kell használni. Igazolni kell, hogy a Venturi-cső belépőnyílásánál az áramlási sűrűség az átlagos vagy a beállított sűrűséghez képest ±2,5 %-os tűréssel állandó minden vizsgálati időköz tekintetében. Állandó térfogatú mintavételhez használt, kritikus áramlású Venturi-cső esetében ezt oly módon lehet igazolni, ha kimutatható, hogy a Venturi-cső belépőnyílásánál az abszolút hőmérséklet az átlagos vagy a beállított hőmérséklethez képest ±4 %-os tűréssel állandó minden vizsgálati időköz tekintetében; |
| --- | --- |

a)

kritikus áramlású Venturi-cső alkalmazása. A kritikus áramlású Venturi-csövek esetében a Venturi-cső belépőnyílásánál mért feltételeket vagy 1 Hz gyakoriságú átlagukat kell használni. Igazolni kell, hogy a Venturi-cső belépőnyílásánál az áramlási sűrűség az átlagos vagy a beállított sűrűséghez képest ±2,5 %-os tűréssel állandó minden vizsgálati időköz tekintetében. Állandó térfogatú mintavételhez használt, kritikus áramlású Venturi-cső esetében ezt oly módon lehet igazolni, ha kimutatható, hogy a Venturi-cső belépőnyílásánál az abszolút hőmérséklet az átlagos vagy a beállított hőmérséklethez képest ±4 %-os tűréssel állandó minden vizsgálati időköz tekintetében;

| b) | térfogat-kiszorításos szivattyú alkalmazása. A szivattyú szívócsonkjánál mért feltételeket vagy 1 Hz gyakoriságú átlagukat kell használni. Igazolni kell, hogy a szivattyú szívócsonkjánál az áramlási sűrűség az átlagos vagy a beállított sűrűséghez képest ±2,5 %-os tűréssel állandó minden vizsgálati időköz tekintetében. Állandó térfogatú mintavételhez használt szivattyú esetében ezt oly módon lehet igazolni, ha kimutatható, hogy a szivattyú szívócsonkjánál az abszolút hőmérséklet az átlagos vagy a beállított hőmérséklethez képest ±2 %-os tűréssel állandó minden vizsgálati időköz tekintetében. |
| --- | --- |

b)

térfogat-kiszorításos szivattyú alkalmazása. A szivattyú szívócsonkjánál mért feltételeket vagy 1 Hz gyakoriságú átlagukat kell használni. Igazolni kell, hogy a szivattyú szívócsonkjánál az áramlási sűrűség az átlagos vagy a beállított sűrűséghez képest ±2,5 %-os tűréssel állandó minden vizsgálati időköz tekintetében. Állandó térfogatú mintavételhez használt szivattyú esetében ezt oly módon lehet igazolni, ha kimutatható, hogy a szivattyú szívócsonkjánál az abszolút hőmérséklet az átlagos vagy a beállított hőmérséklethez képest ±2 %-os tűréssel állandó minden vizsgálati időköz tekintetében.

8.2.1.1.3.   Az arányos mintavétel igazolása

Minden arányos szakaszos mintavételnél, például zsákos vagy részecskeszűrős mintavételnél, meg kell bizonyosodni arról, hogy az arányos mintavételre valóban az alábbi módszerek valamelyikének alkalmazásával került sor, tekintetbe véve azt is, hogy az összes adatpont legfeljebb 5 %-át mint kiugró értéket figyelmen kívül lehet hagyni.

A helyes műszaki gyakorlat alapján, műszaki elemzés segítségével igazolni kell, hogy az arányos áramlásszabályozási rendszer eleve biztosítja az arányos mintavételt a vizsgálat során számításba jövő valamennyi körülmény esetén. A kritikus áramlású Venturi-csövek például a mintaáram és a teljes áram esetében is használhatók, amennyiben igazolhatóan mindig azonos bemeneti nyomással és hőmérséklettel rendelkeznek, valamint ha a kritikus áramlás szempontjából mindig ugyanolyan feltételekkel működnek.

A vizsgálati időközben végzett szakaszos részecske-mintavételhez szükséges legkisebb hígítási arány meghatározásához az áramlás és/vagy az indikátorgáz-koncentráció (például CO2) mért vagy számított értékét kell használni.

8.2.1.2.   A részáramú hígítórendszer hitelesítése

Ahhoz, hogy a részáramú hígítórendszer szabályozásával a hígítatlan kipufogógázból arányos mintát lehessen nyerni, gyors rendszerreakcióra van szükség; ez tükröződik a részáramú hígítórendszer gyors működésében. A rendszerre vonatkozó jelátalakítási időt a 8.1.8.6. szakaszban és a kapcsolódó 3.1. ábrán szereplő eljárással kell meghatározni. A részáramú hígítórendszer tényleges szabályozásának a jelenlegi mért feltételeken kell alapulnia. Ha a kipufogógáz-áram mérésének és a részáramú rendszernek a kombinált jelátalakítási ideje rövidebb mint 0,3 másodperc, akkor online szabályozást kell használni. Ha a jelátalakítási idő hosszabb 0,3 másodpercnél, akkor egy előre rögzített mérési meneten alapuló prediktív szabályozást kell használni. Ez esetben a kombinált felfutási idő nem haladhatja meg az 1 másodpercet, a kombinált késés pedig a 10 másodpercet. A teljes rendszerreakciót úgy kell kialakítani, hogy biztosítsa a részecskékből vett minta, a q
  mp,i
  (részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama) reprezentativitását, a kipufogógáz tömegáramával arányosan. Az arányosság meghatározásához a q
  mp,i
  kontra q
  mew,i
  regresszióanalízist kell elvégezni (a kipufogógáz tömegárama nedves alapon) legalább 5 Hz adatgyűjtési gyakoriságon, valamint a következő kritériumoknak kell teljesülnie:

| a) | a q
  mp,i és a q
  mew,i
  közötti lineáris regresszió r
  2 korrelációs együtthatója nem lehet 0,95-nél kisebb; |
| --- | --- |

a)

a q
  mp,i és a q
  mew,i
  közötti lineáris regresszió r
  2 korrelációs együtthatója nem lehet 0,95-nél kisebb;

| b) | a q
  mew,i
  alapján becsült q
  mp,i értékek szórása nem haladhatja meg q
  mp legnagyobb értékének 5 %-át; |
| --- | --- |

b)

a q
  mew,i
  alapján becsült q
  mp,i értékek szórása nem haladhatja meg q
  mp legnagyobb értékének 5 %-át;

| c) | a regressziós egyenes állandója (az egyenes és a q
  mp tengely metszete) nem haladhatja meg a q
  mp legnagyobb értékének ±2%-át. |
| --- | --- |

c)

a regressziós egyenes állandója (az egyenes és a q
  mp tengely metszete) nem haladhatja meg a q
  mp legnagyobb értékének ±2%-át.

Prediktív szabályozásra van szükség, ha a részecske-mintavevő rendszer kombinált átalakítási ideje (t
  50,P) és a kipufogógáz-tömegáram jeleinek átalakítási ideje (t
  50,F) hosszabb 0,3 másodpercnél. Ilyen esetben egy előmérést kell végezni, és az előmérésben a kipufogógáz-áramra kapott jeleket lehet felhasználni a részecske-mintavevő rendszerbe belépő mintaáram szabályozására. A részáramú hígítórendszer szabályozása akkor helyes, ha a q
  mp szabályozására használt, az előmérésben kapott q
  mew,pre-idősort, a t50,P
  - t50,F elővezérlési idővel eltolják.

A q
  mp,i
  és a qmew,i
  közötti korreláció meghatározásához a tényleges vizsgálat során felvett adatokat kell használni oly módon, hogy a q
  mew,i-t a q
  mp,i
  -hez képest a t
  50,F idővel szinkronizálják (a szinkronizálásban t
  50,P-nek nincs szerepe). A q
  mew és a q
  mp közötti időeltolás egyenlő a 8.1.8.6.3.2. szakaszban meghatározott jelátalakítási idejük különbségével.

8.2.2.   A gázelemző készülékek tartományainak hitelesítése, valamint az eltolódás hitelesítése és korrigálása

8.2.2.1.   A tartományok hitelesítése

Amennyiben a gázelemző készülék a vizsgálat során bármikor a tartománya 100 %-a fölött működik, a következő lépéseket kell végrehajtani:

8.2.2.1.1.   Szakaszos mintavétel

A szakaszos mintavételhez a mintát újra kell elemezni a lehető legalacsonyabb tartománnyal, amely 100 % alatt a műszer legnagyobb válaszát eredményezi. Az eredményt fel kell jegyezni a legalacsonyabb olyan tartománytól kezdve, amelytől a gázelemző készülék a tartománya 100 %-a alatt működik az egész vizsgálat során.

8.2.2.1.2.   Folyamatos mintavétel

A folyamatos mintavételhez az egész vizsgálatot meg kell ismételni a gázelemző készülék következő, magasabb tartományának használatával. Ha a gázelemző készülék ismét a tartományának 100 %-a fölött működik, meg kell ismételni a vizsgálatot a következő, magasabb tartománnyal. A vizsgálatot addig kell ismételni, amíg a gázelemző készülék a teljes vizsgálat során folyamatosan a tartománya 100 %-a alatt működik.

8.2.2.2.   Az eltolódás hitelesítése és korrigálása

Amennyiben az eltolódás ± 1 %-on belül van, az adatok korrigálás nélkül vagy a korrigálást követően is elfogadhatók. Ha az eltolódás mértéke ± 1 %-nál nagyobb, valamennyi szennyező anyagra ki kell számolni a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás eredményeinek két sorozatát, vagy a vizsgálatot érvénytelennek kell tekinteni. Az egyik sorozatot az eltolódás korrigálása előtti adatokkal kell kiszámítani, a másik sorozatot pedig azokkal az adatokkal, amelyeket valamennyi adatnak a 4B. melléklet A.7.2. és A.8.2. függelékének megfelelő eltolódással való korrigálása után kaptak. Az összehasonlítást a nem korrigált eredmények százalékában kell elvégezni. A fékmunkára vonatkoztatott, nem korrigált és korrigált fajlagos kibocsátási értékek különbségének a nem korrigált, fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás ±4 százalékán belül kell lennie. Amennyiben ezen kívül esik, a vizsgálat érvénytelen.

8.2.3.   A részecske-mintavevő közegek (például szűrők) előkondicionálása és tárasúlyának mérése

A részecske-mintavevő szűrők és eszközök mintavételre való előkészítése érdekében a kibocsátásvizsgálat előtt a következő lépéseket kell végrehajtani:

8.2.3.1.   Időszakos ellenőrzés

Gondoskodni kell arról, hogy a mérleg és a részecskestabilizálási környezetek megfeleljenek a 8.1.12. szakasz szerinti időszakos ellenőrzésen. A referenciaszűrőt a vizsgálati szűrők lemérése előtt kell megmérni a megfelelő referenciapont megállapítása érdekében (a folyamat részleteit lásd a 8.1.12.1. szakaszban). A referenciaszűrők stabilitásának ellenőrzését a vizsgálatot követő stabilizációs szakasz után, közvetlenül a vizsgálati utáni mérlegelés előtt kell elvégezni.

8.2.3.2.   Szemrevételezés

Szemrevételezéssel meg kell győződni arról, hogy nem hibásak-e a fel nem használt mintavevő szűrők, a hibás szűrőket pedig ki kell dobni.

8.2.3.3.   Földelés

A részecskeszűrők kezeléséhez a 9.3.4. szakasznak megfelelően elektromosan földelt csipeszeket vagy földelőszalagot kell használni.

8.2.3.4.   Fel nem használt mintavevő közegek

A fel nem használt mintavevő közegeket egy vagy több olyan tartályba kell helyezni, amely nyitott a részecskestabilizálási környezetre. Ha szűrőket használnak, azok egy szűrőkazetta alsó részébe helyezhetők.

8.2.3.5.   Stabilizálás

A mintavevő közeget a részecskestabilizálási környezetben kell stabilizálni. A fel nem használt mintavevő közeget stabilizáltnak lehet tekinteni, amennyiben legalább 30 percig a részecskestabilizálási környezetben volt és ez idő alatt a részecskestabilizálási környezet megfelelt a 9.3.4. szakasz előírásainak.

8.2.3.6.   Tömegmérés

A mintavevő közeget automatikusan vagy manuálisan, a következő módon kell lemérni:

| a) | automatikus mérés esetében az automatizálási rendszer gyártójának utasításai alapján kell előkészíteni a mintákat a mérésre; |
| --- | --- |

a)

automatikus mérés esetében az automatizálási rendszer gyártójának utasításai alapján kell előkészíteni a mintákat a mérésre;

| b) | a manuális mérést a helyes műszaki gyakorlat alapján kell végezni; |
| --- | --- |

b)

a manuális mérést a helyes műszaki gyakorlat alapján kell végezni;

| c) | opcionálisan a helyettesítő mérés is megengedett (lásd a 8.2.3.10. szakaszt); |
| --- | --- |

c)

opcionálisan a helyettesítő mérés is megengedett (lásd a 8.2.3.10. szakaszt);

| d) | a mérés után a szűrőket vissza kell helyezni a Petri-csészébe és le kell takarni őket. |
| --- | --- |

d)

a mérés után a szűrőket vissza kell helyezni a Petri-csészébe és le kell takarni őket.

8.2.3.7.   Korrekció a felhajtóerő függvényében

A 8.1.12.2. szakaszban leírt követelményeknek megfelelően a felhajtóerő miatt korrigálni kell a mért tömeget.

8.2.3.8.   Ismétlés

A szűrő tömegének mérését meg lehet ismételni annak érdekében, hogy a helyes műszaki gyakorlat alapján meghatározzák a szűrő átlagos tömegét és kizárják a kiugró értékeket az átlagszámításból.

8.2.3.9.   A tárasúly mérése

A fel nem használt szűrőket, melyeknek tárasúlyát megmérték, tiszta szűrőkazettákba kell helyezni, a kazettákat pedig fedett vagy zárt tartályokba kell tenni, mielőtt a mérőállásba vinnék őket mintavételre.

8.2.3.10.   Helyettesítő mérés

A helyettesítő mérés egy választható lehetőség, melynek alkalmazása esetén a részecske-mintavevő közeg (pl. szűrő) minden mérése előtt és után meg kell mérni a referenciatömeget. Bár a helyettesítő mérés több méréssel jár, korrigálja a mérleg nullponthibáját és csak kis tartományban hagyatkozik a mérleg linearitására. Ez akkor ajánlott leginkább, mikor a teljes részecsketömeg, amelyet mérnek, kevesebb, mint a mintavevő közeg tömegének 0,1 %-a. Ha azonban a teljes részecsketömeg meghaladja a mintavevő közeg tömegének 1 %-át, előfordulhat, hogy az eljárás nem alkalmazható. Helyettesítő mérés esetén mind a vizsgálat előtti, mind a vizsgálat utáni mérést ezzel a módszerrel kell elvégezni. Mind a vizsgálat előtti, mind a vizsgálat utáni mérésnél ugyanazt a helyettesítő súlyt kell használni. Amennyiben a helyettesítő súly sűrűsége kevesebb, mint 2,0 g/cm3, a helyettesítő súly tömegét korrigálni kell a felhajtóerő függvényében. A következő lépések a helyettesítő mérés példáját mutatják be:

| a) | A 9.3.4.6. szakasznak megfelelően elektromosan földelt csipeszeket vagy földelőszalagot kell használni. |
| --- | --- |

a)

A 9.3.4.6. szakasznak megfelelően elektromosan földelt csipeszeket vagy földelőszalagot kell használni.

| b) | A 9.3.4.6. szakaszban előírtaknak megfelelően a statikus elektromosság csökkentésére minden tárgyon statikus semlegesítőt kell alkalmazni, mielőtt a mérlegre helyeznék. |
| --- | --- |

b)

A 9.3.4.6. szakaszban előírtaknak megfelelően a statikus elektromosság csökkentésére minden tárgyon statikus semlegesítőt kell alkalmazni, mielőtt a mérlegre helyeznék.

| c) | Olyan helyettesítő súlyt kell választani, amely megfelel a 9.5.2. szakasz kalibrálósúlyokra vonatkozó előírásainak. A helyettesítő súlynak továbbá ugyanolyan sűrűségűnek kell lennie, mint a mikromérleg beállításához használt súlynak, valamint egy fel nem használt mintavevő közegéhez (például szűrőéhez) hasonló tömeggel kell rendelkeznie. Szűrők használata esetén a súly tömegének 80–100 mg-nak kell lennie a szokásos 47 mm átmérőjű szűrőhöz. |
| --- | --- |

c)

Olyan helyettesítő súlyt kell választani, amely megfelel a 9.5.2. szakasz kalibrálósúlyokra vonatkozó előírásainak. A helyettesítő súlynak továbbá ugyanolyan sűrűségűnek kell lennie, mint a mikromérleg beállításához használt súlynak, valamint egy fel nem használt mintavevő közegéhez (például szűrőéhez) hasonló tömeggel kell rendelkeznie. Szűrők használata esetén a súly tömegének 80–100 mg-nak kell lennie a szokásos 47 mm átmérőjű szűrőhöz.

| d) | A mérleg egyensúlyi helyzetét fel kell jegyezni, majd a kalibrálósúlyt el kell távolítani; |
| --- | --- |

d)

A mérleg egyensúlyi helyzetét fel kell jegyezni, majd a kalibrálósúlyt el kell távolítani;

| e) | Le kell mérni egy fel nem használt mintavételi közeget (például szűrőt), a mérleg egyensúlyi helyzetét fel kell jegyezni, majd fel kell jegyezni a mérleg környezetének harmatpontját, környezeti nyomását és légköri nyomását; |
| --- | --- |

e)

Le kell mérni egy fel nem használt mintavételi közeget (például szűrőt), a mérleg egyensúlyi helyzetét fel kell jegyezni, majd fel kell jegyezni a mérleg környezetének harmatpontját, környezeti nyomását és légköri nyomását;

| f) | A kalibrálósúlyt ismét le kell mérni és a mérleg egyensúlyi helyzetét fel kell jegyezni; |
| --- | --- |

f)

A kalibrálósúlyt ismét le kell mérni és a mérleg egyensúlyi helyzetét fel kell jegyezni;

| g) | Ki kell számítani a fel nem használt minta lemérése előtt és után rögzített két kalibrálási mérés eredményének számtani középértékét. A fel nem használt minta mérési eredményéből ki kell vonni ezt a középértéket, majd hozzá kell adni kalibrálósúly valódi tömegét, amely a kalibrálósúly tanúsítványán szerepel. Az eredményt fel kell jegyezni. Ez a fel nem használt minta tárasúlya a felhajtóerő függvényében végzett korrekció nélkül; |
| --- | --- |

g)

Ki kell számítani a fel nem használt minta lemérése előtt és után rögzített két kalibrálási mérés eredményének számtani középértékét. A fel nem használt minta mérési eredményéből ki kell vonni ezt a középértéket, majd hozzá kell adni kalibrálósúly valódi tömegét, amely a kalibrálósúly tanúsítványán szerepel. Az eredményt fel kell jegyezni. Ez a fel nem használt minta tárasúlya a felhajtóerő függvényében végzett korrekció nélkül;

| h) | A fenti helyettesítő mérés lépéseit meg kell ismételni a fennmaradó fel nem használt mintavevő közegek esetében is; |
| --- | --- |

h)

A fenti helyettesítő mérés lépéseit meg kell ismételni a fennmaradó fel nem használt mintavevő közegek esetében is;

| i) | A mérés befejezése után az e pont 8.2.3.7–8.2.3.9. szakaszában előírt utasításokat kell követni. |
| --- | --- |

i)

A mérés befejezése után az e pont 8.2.3.7–8.2.3.9. szakaszában előírt utasításokat kell követni.

8.2.4.   A részecskeminta kondicionálás utáni kezelése és teljes tömege

8.2.4.1.   Időszakos ellenőrzés

Gondoskodni kell arról, hogy a mérés és a részecskestabilizálási környezetek megfeleljenek a 8.1.12.1. szakasz szerinti időszakos ellenőrzésen. A vizsgálat befejezése után a szűrőket vissza kell helyezni a mérési és részecskestabilizálási környezetbe. A mérési és részecskestabilizálási környezetnek meg kell felelnie a 9.3.4.4. szakasz környezeti feltételekre vonatkozó előírásainak, ellenkező esetben a vizsgálati szűrőket lefedve kell tárolni, amíg a megfelelő feltételek be nem állnak.

8.2.4.2.   A zárt tartályokból való eltávolítás

A részecskemintákat a részecskestabilizálási környezetben kell eltávolítani a lezárt tartályokból. A szűrőket stabilizálás előtt vagy után is el lehet távolítani a kazettájukból. Mikor egy szűrőt eltávolítanak a kazettából, a kazetta felső felét egy erre a célra szolgáló kazettaszeparátorral el kell választani a kazetta alsó felétől.

8.2.4.3.   Elektromos földelés

A részecskeminták kezeléséhez a 9.3.4.5. szakasznak megfelelően elektromosan földelt csipeszeket vagy földelőszalagot kell használni.

8.2.4.4.   Szemrevételezés

Szemrevételezéssel meg kell vizsgálni az összegyűjtött részecskemintákat és a hozzájuk tartozó szűrőközeget. Ha a szűrő vagy az összegyűjtött részecskeminta sérültnek tűnik, vagy ha a részecskék a szűrőn kívül bármilyen más felülettel érintkeztek, a minta nem használható a részecskekibocsátás meghatározására. Más felülettel való érintkezés esetén a további lépések végrehajtása előtt meg kell tisztítani az érintett felületet.

8.2.4.5.   A részecskeminták stabilizálása

A részecskeminták stabilizálása érdekében a mintákat egy vagy több olyan tartályba kell helyezni, amely nyitott a részecskestabilizálási környezetre, és amely megfelel a 9.3.4.3. szakasz előírásainak. A részecskemintát stabilizáltnak lehet tekinteni, amennyiben legalább a következő időtartamokon át a részecskestabilizálási környezetben volt, és ez idő alatt a stabilizálási környezet megfelelt a 9.3.4.3. szakasz előírásainak.

| a) | Amennyiben a szűrő teljes felületi részecskekoncentrációja várhatóan nagyobb lesz 0,353 μg/mm2-nél, egy 38 mm átmérőjű szűrőfelületen 400 μg-os terhelést feltételezve a szűrőt legalább 60 percig kell a stabilizálási környezetben tárolni a lemérés előtt; |
| --- | --- |

a)

Amennyiben a szűrő teljes felületi részecskekoncentrációja várhatóan nagyobb lesz 0,353 μg/mm2-nél, egy 38 mm átmérőjű szűrőfelületen 400 μg-os terhelést feltételezve a szűrőt legalább 60 percig kell a stabilizálási környezetben tárolni a lemérés előtt;

| b) | Amennyiben a szűrő teljes felületi részecskekoncentrációja várhatóan kisebb lesz 0,353 μg/mm2-nél, a szűrőt legalább 30 percig kell a stabilizálási környezetben tárolni a lemérés előtt; |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a szűrő teljes felületi részecskekoncentrációja várhatóan kisebb lesz 0,353 μg/mm2-nél, a szűrőt legalább 30 percig kell a stabilizálási környezetben tárolni a lemérés előtt;

| c) | Amennyiben a szűrő várható teljes felületi részecskekoncentrációját nem lehet megbecsülni a vizsgálat során, a szűrőt legalább 60 percig kell a stabilizálási környezetben tárolni a lemérés előtt. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben a szűrő várható teljes felületi részecskekoncentrációját nem lehet megbecsülni a vizsgálat során, a szűrőt legalább 60 percig kell a stabilizálási környezetben tárolni a lemérés előtt.

8.2.4.6.   A szűrő vizsgálat utáni tömegének meghatározása

A szűrő vizsgálat utáni tömegének meghatározásához meg kell ismételni a 8.2.3. szakaszban leírt eljárást (a 8.2.3.6. szakasztól a 8.2.3.9. szakaszig).

8.2.4.7.   Teljes tömeg

Valamennyi szűrő felhajtóerő függvényében korrigált tárasúlyát ki kell vonni a megfelelő szűrő vizsgálat utáni, felhajtóerő függvényében korrigált tömegéből. Ennek eredménye az m
  total, a teljes tömeg, amelyet az A.7. és A.8. függelékben szereplő kibocsátásszámításokban alkalmazni kell.

9.   MÉRŐESZKÖZÖK

9.1.   A teljesítménymérő fékpadra vonatkozó előírások

9.1.1.   Tengelyteljesítmény

Olyan fékpadot kell használni, amely jellemzői alapján alkalmas a vonatkozó működési ciklus teljesítésére, valamint megfelel az idevágó ciklushitelesítési feltételeknek. A következő fékpadok használhatók:

| a) | örvényáramú vagy vízfékpad; |
| --- | --- |

a)

örvényáramú vagy vízfékpad;

| b) | váltakozó áramú vagy egyenáramú fékpad; |
| --- | --- |

b)

váltakozó áramú vagy egyenáramú fékpad;

| c) | egy vagy több fékpad. |
| --- | --- |

c)

egy vagy több fékpad.

9.1.2.   Tranziens ciklus

A nyomaték méréséhez terhelésmérő cella vagy beépített nyomatékmérő használható.

Terhelésmérő cella használatakor a nyomatékjelet a motortengelyre kell vonatkoztatni, és a fékpad tehetetlenségét figyelembe kell venni. A tényleges motornyomaték a terhelésmérő cellán leolvasott nyomaték plusz a fékkar szöggyorsulással megszorzott tehetetlenségi nyomatéka. A vezérlési rendszernek az ilyen jellegű számításokat valós időben kell elvégeznie.

9.1.3.   Motortartozékok

A motortartozékoknak a motor tüzelőanyaggal való ellátásához, kenéséhez vagy melegítéséhez, a hűtőközeg keringetéséhez vagy az utókezelő berendezések működtetéséhez szükséges munkáját számításba kell venni, a tartozékokat pedig a 6.3. szakasznak megfelelően kell beszerelni.

9.2.   Hígítási folyamat (amennyiben szükséges)

9.2.1.   A hígítólevegőre vonatkozó feltételek és háttér-koncentrációk

A gáznemű összetevők mérésére hígítatlan vagy hígított állapotukban is sor kerülhet, a részecskék méréséhez azonban általában hígításra van szükség. A hígítás teljes áramú vagy részáramú hígítórendszer révén valósítható meg. Hígítás alkalmazása esetén a kipufogógázt környezeti levegővel, szintetikus levegővel vagy nitrogénnel lehet hígítani. A gáznemű kibocsátás méréséhez a hígítólevegőnek legalább 15 °C-osnak kell lennie. A részecske-mintavételhez alkalmazott hígítólevegő hőmérsékletét állandó térfogatú mintavétel esetén a 9.2.2. szakasz, részáramú hígítás esetén a 9.2.3. szakasz határozza meg, eltérő hígítási aránnyal. A hígítórendszer átbocsátóképességének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy teljes mértékben megakadályozza a víz lecsapódását a hígító- és mintavevő rendszerben. Ha a levegő páratartalma magas, a hígítólevegőt vízteleníteni lehet a hígítórendszerbe való bevezetése előtt. A hígítóalagút falait, valamint a teljes kipufogógáz-áramnak az alagút után található csöveit melegíteni vagy szigetelni lehet a víz lecsapódásának elkerülése érdekében.

A hígítólevegőt a hőmérsékletének vagy a páratartalmának növelésével vagy csökkentésével elő lehet készíteni, mielőtt a kipufogógázhoz kevernék. Háttér-koncentrációjuk csökkentése érdekében megengedett az összetevők eltávolítása a hígítólevegőből. Az összetevők eltávolítására vagy a háttér-koncentrációk figyelembevételére a következő előírások vonatkoznak:

| a) | A hígítólevegőben lévő összetevők koncentrációját meg lehet mérni és a háttérhatások szempontjából ellensúlyozni lehet a vizsgálati eredményekben. A háttér-koncentrációkat ellensúlyozó számítások az A.7. és A.8. függelékben találhatók; |
| --- | --- |

a)

A hígítólevegőben lévő összetevők koncentrációját meg lehet mérni és a háttérhatások szempontjából ellensúlyozni lehet a vizsgálati eredményekben. A háttér-koncentrációkat ellensúlyozó számítások az A.7. és A.8. függelékben találhatók;

| b) | A háttérrészecskék figyelembevétele az alábbi módokon lehetséges:






  i. | A háttérrészecskék eltávolítása érdekében a hígítólevegőt nagy hatékonyságú részecskeszűrőkkel (HEPA) kell megszűrni, melyek kezdeti részecskeeltávolítási hatásfoka 99,97 % (a HEPA-szűrési hatékonysággal kapcsolatos eljárásokat lásd a 3.1. szakaszban); |
| --- | --- | --- |

b)

A háttérrészecskék figyelembevétele az alábbi módokon lehetséges:

i.

A háttérrészecskék eltávolítása érdekében a hígítólevegőt nagy hatékonyságú részecskeszűrőkkel (HEPA) kell megszűrni, melyek kezdeti részecskeeltávolítási hatásfoka 99,97 % (a HEPA-szűrési hatékonysággal kapcsolatos eljárásokat lásd a 3.1. szakaszban);

| ii. | A háttérrészecskék HEPA-szűrés nélküli korrigálásához a háttérrészecskék nem haladhatják meg a mintavevő szűrőn gyűjtött nettó részecsketömeg 50 %-át. |
| --- | --- |

ii.

A háttérrészecskék HEPA-szűrés nélküli korrigálásához a háttérrészecskék nem haladhatják meg a mintavevő szűrőn gyűjtött nettó részecsketömeg 50 %-át.

| iii. | HEPA-szűrés mellett a nettó részecsketömeg háttérkorrekciója korlátozás nélkül megengedett. |
| --- | --- |

iii.

HEPA-szűrés mellett a nettó részecsketömeg háttérkorrekciója korlátozás nélkül megengedett.

9.2.2.   Teljes áramú hígítórendszer

Teljes áramú hígítás; állandó térfogatú mintavétel. A hígítatlan kipufogógáz teljes árama hígításra kerül a hígítóalagútban. Az állandó áramlást az áramlásmérőnél a hőmérséklet és a nyomás határértékeken belül való fenntartásával lehet elérni. Nem állandó áramlás esetén az áramlást az arányos mintavétel érdekében közvetlenül kell megmérni. A rendszert a következőképpen kell kialakítani (lásd a 9.1. ábrát):

| a) | A hígítóalagút belső felületének saválló acélból kell készülnie. A teljes hígítóalagutat elektromosan földelni kell; |
| --- | --- |

a)

A hígítóalagút belső felületének saválló acélból kell készülnie. A teljes hígítóalagutat elektromosan földelni kell;

| b) | A kipufogórendszer ellennyomását a hígítólevegő-bevezető rendszer mesterségesen nem csökkentheti. Azon a ponton, ahol a hígítatlan kipufogógáz belép a hígítóalagútba, a statikus nyomást ±1,2 kPa légköri nyomáson kell tartani; |
| --- | --- |

b)

A kipufogórendszer ellennyomását a hígítólevegő-bevezető rendszer mesterségesen nem csökkentheti. Azon a ponton, ahol a hígítatlan kipufogógáz belép a hígítóalagútba, a statikus nyomást ±1,2 kPa légköri nyomáson kell tartani;

| c) | A hígítás elősegítése érdekében a hígítatlan kipufogógázt úgy kell bevezetni a hígítóalagútba, hogy az alagút középvonala mentén áramoljon tovább. A hígítólevegő egy részét sugárirányban, az alagút falai felől is be lehet vezetni az alagútba, ezzel csökkentve a kipufogógáz és az alagút falai közötti érintkezést; |
| --- | --- |

c)

A hígítás elősegítése érdekében a hígítatlan kipufogógázt úgy kell bevezetni a hígítóalagútba, hogy az alagút középvonala mentén áramoljon tovább. A hígítólevegő egy részét sugárirányban, az alagút falai felől is be lehet vezetni az alagútba, ezzel csökkentve a kipufogógáz és az alagút falai közötti érintkezést;

| d) | Hígítólevegő. A részecske-mintavételhez a hígítólevegő (a 9.2.1. szakaszban említett környezeti levegő, szintetikus levegő vagy nitrogén) hőmérsékletét a hígítóalagút bejáratának közelében 293 és 325 K (20–52 °C) között kell tartani. |
| --- | --- |

d)

Hígítólevegő. A részecske-mintavételhez a hígítólevegő (a 9.2.1. szakaszban említett környezeti levegő, szintetikus levegő vagy nitrogén) hőmérsékletét a hígítóalagút bejáratának közelében 293 és 325 K (20–52 °C) között kell tartani.

| e) | A hígított kipufogógáz tekintetében az Re (Reynolds-szám) értékének legalább 4 000-nek kell lennie, ahol az Re alapja a hígítóalagút belső átmérője. Az Re meghatározása az A.7. és A.8. függelékben található. A megfelelő hígítás ellenőrzéséhez egy mintavevő szondát kell átvezetni az alagút átmérőjén, függőlegesen és vízszintesen. Ha ±2 %-nál nagyobb különbség van a gázelemző készülék visszajelzése és az átlagos mért koncentráció között, az állandó térfogatú mintavételt nagyobb áramlási sebességgel kell működtetni, vagy a keveredés elősegítésére keverőlemez vagy szűkítő használható; |
| --- | --- |

e)

A hígított kipufogógáz tekintetében az Re (Reynolds-szám) értékének legalább 4 000-nek kell lennie, ahol az Re alapja a hígítóalagút belső átmérője. Az Re meghatározása az A.7. és A.8. függelékben található. A megfelelő hígítás ellenőrzéséhez egy mintavevő szondát kell átvezetni az alagút átmérőjén, függőlegesen és vízszintesen. Ha ±2 %-nál nagyobb különbség van a gázelemző készülék visszajelzése és az átlagos mért koncentráció között, az állandó térfogatú mintavételt nagyobb áramlási sebességgel kell működtetni, vagy a keveredés elősegítésére keverőlemez vagy szűkítő használható;

| f) | Az áramlásmérés előkondicionálása. Áramlási sebességének mérése előtt előzetesen kondicionálni lehet a hígított kipufogógázt, amennyiben a kondicionálásra a fűtött szén-hidrogén- vagy részecske-mintavevő szondáktól áramlásirányban lefelé, a következőképpen kerül sor:






  i. | Megengedett az örvénymentesítők és/vagy a nyomáslengés-csillapítók használata; |
| --- | --- | --- |

f)

Az áramlásmérés előkondicionálása. Áramlási sebességének mérése előtt előzetesen kondicionálni lehet a hígított kipufogógázt, amennyiben a kondicionálásra a fűtött szén-hidrogén- vagy részecske-mintavevő szondáktól áramlásirányban lefelé, a következőképpen kerül sor:

i.

Megengedett az örvénymentesítők és/vagy a nyomáslengés-csillapítók használata;

| ii. | Szűrő használata megengedett; |
| --- | --- |

ii.

Szűrő használata megengedett;

| iii. | Hőcserélő használható bármely áramlásmérő előtt a hőmérséklet szabályozására, de meg kell tenni a szükséges lépéseket a vízlecsapódás elkerülésére; |
| --- | --- |

iii.

Hőcserélő használható bármely áramlásmérő előtt a hőmérséklet szabályozására, de meg kell tenni a szükséges lépéseket a vízlecsapódás elkerülésére;

| g) | Vízlecsapódás. Annak érdekében, hogy a mért koncentrációnak megfelelő áramlás mérésére kerüljön sor, vagy meg kell akadályozni a víz lecsapódását a mintavevő szonda helye és az áramlásmérőnek a hígítóalagútba való bemenete között, vagy hagyni kell a vizet lecsapódni, és meg kell mérni a páratartalom mértékét az áramlásmérőnek a hígítóalagútba való bemeneténél. A hígítóalagút falait, valamint a teljes kipufogógáz-áramnak az alagút után található csöveit melegíteni vagy szigetelni lehet a víz lecsapódásának elkerülése érdekében. A hígítóalagút teljes hosszán meg kell akadályozni a víz lecsapódását. A nedvesség felhígíthatja vagy eltávolíthatja a kipufogógáz egyes összetevőit;
  A részecske-mintavételhez az állandó térfogatú mintavételi rendszerből érkező, már arányos áramlás (egy vagy több) másodlagos hígításon megy át (lásd a 9.2. ábrát), hogy a 9.2.3.2. szakaszban előírt teljes hígítási arány teljesüljön; |
| --- | --- |

g)

Vízlecsapódás. Annak érdekében, hogy a mért koncentrációnak megfelelő áramlás mérésére kerüljön sor, vagy meg kell akadályozni a víz lecsapódását a mintavevő szonda helye és az áramlásmérőnek a hígítóalagútba való bemenete között, vagy hagyni kell a vizet lecsapódni, és meg kell mérni a páratartalom mértékét az áramlásmérőnek a hígítóalagútba való bemeneténél. A hígítóalagút falait, valamint a teljes kipufogógáz-áramnak az alagút után található csöveit melegíteni vagy szigetelni lehet a víz lecsapódásának elkerülése érdekében. A hígítóalagút teljes hosszán meg kell akadályozni a víz lecsapódását. A nedvesség felhígíthatja vagy eltávolíthatja a kipufogógáz egyes összetevőit;

A részecske-mintavételhez az állandó térfogatú mintavételi rendszerből érkező, már arányos áramlás (egy vagy több) másodlagos hígításon megy át (lásd a 9.2. ábrát), hogy a 9.2.3.2. szakaszban előírt teljes hígítási arány teljesüljön;

| h) | A legkisebb teljes hígítási aránynak az 5:1 és 7:1 közötti tartományba kell esnie, az elsődleges hígítási fázisban pedig legalább 2:1 arányúnak kell lennie a motor legnagyobb áramlási sebessége mellett a vizsgálati ciklus vagy a vizsgálati idő alatt; |
| --- | --- |

h)

A legkisebb teljes hígítási aránynak az 5:1 és 7:1 közötti tartományba kell esnie, az elsődleges hígítási fázisban pedig legalább 2:1 arányúnak kell lennie a motor legnagyobb áramlási sebessége mellett a vizsgálati ciklus vagy a vizsgálati idő alatt;

| i) | A rendszerben töltött teljes tartózkodási időnek 0,5 és 5 s között kell lennie; a tartózkodási idő kezdetét a hígítólevegőnek a szűrőtartó(k)hoz való bevezetésétől kell mérni; |
| --- | --- |

i)

A rendszerben töltött teljes tartózkodási időnek 0,5 és 5 s között kell lennie; a tartózkodási idő kezdetét a hígítólevegőnek a szűrőtartó(k)hoz való bevezetésétől kell mérni;

| j) | A másodlagos hígítási rendszerben töltött tartózkodási időnek legalább 0,5 s-nek kell lennie; a tartózkodási idő kezdetét a másodlagos hígítólevegőnek a szűrőtartó(k)hoz való bevezetésétől kell mérni; |
| --- | --- |

j)

A másodlagos hígítási rendszerben töltött tartózkodási időnek legalább 0,5 s-nek kell lennie; a tartózkodási idő kezdetét a másodlagos hígítólevegőnek a szűrőtartó(k)hoz való bevezetésétől kell mérni;

A részecskék tömegének meghatározásához egy részecske-mintavevő rendszerre, egy részecske-mintavevő szűrőre, gravimetrikai mérlegre, valamint hőmérséklet- és páratartalom-szabályozással ellátott mérlegkamrára van szükség.

9.1.   ábra

Példák a teljes áramú hígítást alkalmazó mintavételi elrendezésekre

Image

9.2.3.   Részáramú (PFD) hígítórendszer

9.2.3.1.   A részáramú rendszer leírása

A részáramú rendszer elvi rajza a 9.2. ábrán látható. Az ábra egy általános példán mutatja be a mintavételi és hígítási alapelveket. Az ábra csak példa, nem szükséges minden ábrázolt alkatrészt felhasználni, mivel más lehetséges mintavételi rendszerek is eleget tesznek a mintagyűjtési követelményeknek. Az ábrától eltérő konfigurációk is megengedettek, ha azonos célra, azaz mintagyűjtésre, hígításra és részecske-mintavételre szolgálnak. Továbbá meg kell felelniük egyéb követelményeknek is, eltérő hígítású részáramú rendszer esetében többek között a 8.1.8.6. (rendszeres kalibrálás) és a 8.2.1.2. (hitelesítés) szakaszban előírt kritériumoknak, állandó hígítású részáramú rendszer esetében pedig a 8.1.4.5. szakaszban, a 8.2. táblázatban és a 8.1.8.5.7. (ellenőrzés) szakaszban előírt kritériumoknak.

A 9.2. ábrán látható, ahogy a hígítatlan kipufogógáz vagy az elsődleges hígított áram az EP jelű kipufogócsőből, illetve az állandó térfogatú mintavételi rendszerből az SP jelű mintavevő szondán és a TL jelű átvezető csövön át eljut a DT jelű hígítóalagútba. Az alagúton átömlő teljes áramot egy áramlásszabályozó és a részecske-mintavevő rendszer P jelű mintavevő szivattyúja szabályozza. A hígítatlan kipufogógázból való arányos mintavétel érdekében a hígítólevegő áramlását az FC1 jelű áramlásszabályozó szabályozza, amely a q
  mew-et (a kipufogógáz tömegárama nedves alapon) vagy a q
  maw-ot (a beszívott levegő tömegáram nedves alapon) és a q
  mf-et (a tüzelőanyag tömegárama) használhatja vezérlőjelként a kívánt kipufogógáz-megosztáshoz. A DT jelű hígítóalagútba áramló mintamennyiség a teljes átáramló mennyiségnek és a hígítólevegő mennyiségének különbsége. A hígítólevegő áramát az FM1 áramlásmérő készülék, a teljes átáramló mennyiséget a részecske-mintavevő rendszer áramlásmérő készüléke méri. A hígítási arány ebből a két áramértékből számítható ki. A hígítatlan vagy hígított kipufogógázból és a kipufogógáz-áramból (például másodlagos hígítás részecske-mintavétel esetén) való állandó hígítási arányú mintavételnél a hígítólevegő áramlási sebessége általában állandó, és az FC1 jelű áramlásszabályozó vagy a hígítólevegő szivattyúja szabályozza.

9.2.   ábra

A részáramú hígítórendszer elvi összeállítása (teljes mintavétellel)

Image

| a | = | a motor kipufogógáza vagy az elsődleges hígított áram |
| --- | --- | --- |
| b | = | választható |
| c | = | részecske-mintavétel |

a

=

a motor kipufogógáza vagy az elsődleges hígított áram

b

=

választható

c

=

részecske-mintavétel

A 9.2. ábra elemei:

| DAF | = | hígítólevegő-szűrő – a hígítólevegőt (környezeti levegőt, szintetikus levegőt vagy nitrogént) nagy hatékonyságú (HEPA) részecskeszűrővel kell szűrni. |
| --- | --- | --- |
| DT | = | hígítóalagút vagy másodlagos hígítási rendszer |
| EP | = | kipufogócső vagy elsődleges hígítási rendszer |
| FC1 | = | áramlásszabályozó |
| FH | = | szűrőtartó |
| FM1 | = | áramlásmérő készülék, amely a hígítólevegő áramlási sebességét méri |
| P | = | mintavevő szivattyú |
| PSS | = | részecske-mintavevő rendszer |
| PTL | = | részecskeátvezető cső |
| SP | = | a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz mintavevő szondája |
| TL | = | részecskeátvezető cső |

DAF

=

hígítólevegő-szűrő – a hígítólevegőt (környezeti levegőt, szintetikus levegőt vagy nitrogént) nagy hatékonyságú (HEPA) részecskeszűrővel kell szűrni.

DT

=

hígítóalagút vagy másodlagos hígítási rendszer

EP

=

kipufogócső vagy elsődleges hígítási rendszer

FC1

=

áramlásszabályozó

FH

=

szűrőtartó

FM1

=

áramlásmérő készülék, amely a hígítólevegő áramlási sebességét méri

P

=

mintavevő szivattyú

PSS

=

részecske-mintavevő rendszer

PTL

=

részecskeátvezető cső

SP

=

a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz mintavevő szondája

TL

=

részecskeátvezető cső

A kizárólag az arányos, hígítatlan kipufogógáz-mintákat vevő részáramú rendszerre vonatkozó tömegáramok:

| q
  mew | = | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| --- | --- | --- |
| q
  maw | = | a beszívott levegő tömegárama nedves alapon |
| q
  mf | = | a tüzelőanyag tömegárama |

q
  mew

=

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon

q
  maw

=

a beszívott levegő tömegárama nedves alapon

q
  mf

=

a tüzelőanyag tömegárama

9.2.3.2.   Hígítás

A hígítólevegő (a 9.2.1. szakaszban említett környezeti levegő, szintetikus levegő vagy nitrogén) hőmérsékletét a hígítóalagút bejáratának közelében 293 és 325 K (20–52 °C) között kell tartani.

A hígítólevegőt vízteleníteni lehet a hígítórendszerbe való bevezetése előtt. A részáramú hígítórendszert úgy kell kialakítani, hogy a motor kipufogógáz-áramából arányos, hígítatlan kipufogógáz-mintát lehessen venni, így reagálva a kipufogógáz-áramban meglévő ingadozásokra, valamint úgy kell bevezetni a hígítólevegőt ebbe a mintába, hogy a hőmérséklet a vizsgálati szűrőn a 9.3.3.4.3. szakaszban előírt értéket érje el. Ehhez elengedhetetlen, hogy a hígítási arány meghatározása a 8.1.8.6.1. szakaszban előírt pontossággal történjen.

Annak érdekében, hogy a mért koncentrációnak megfelelő áramlás mérésére kerüljön sor, vagy meg kell akadályozni a víz lecsapódását a mintavevő szonda helye és az áramlásmérőnek a hígítóalagútba való bemenete között, vagy hagyni kell a vizet lecsapódni, és meg kell mérni a páratartalom mértékét az áramlásmérőnek a hígítóalagútba való bemeneténél. A részáramú hígítórendszert melegíteni vagy szigetelni lehet a víz lecsapódásának elkerülése érdekében. A hígítóalagút teljes hosszán meg kell akadályozni a víz lecsapódását.

A legkisebb hígítási aránynak az 5:1 és 7:1 közötti tartományba kell esnie a motor legnagyobb áramlási sebessége mellett a vizsgálati ciklus vagy a vizsgálati idő alatt.

A rendszerben töltött tartózkodási időnek 0,5 és 5 s között kell lennie; a tartózkodási idő kezdetét a hígítólevegőnek a szűrőtartó(k)hoz való bevezetésétől kell mérni.

A részecskék tömegének meghatározásához egy részecske-mintavevő rendszerre, egy részecske-mintavevő szűrőre, gravimetrikai mérlegre, valamint hőmérséklet- és páratartalom-szabályozással ellátott mérlegkamrára van szükség.

9.2.3.3.   Alkalmazhatóság

A részáramú hígítás használható a hígítatlan kipufogógáz arányos mintájának levételére bármely tétel esetében, vagy a részecskékből és a gáznemű kibocsátásból való folyamatos mintavételre bármely tranziens, állandósult állapotú vagy átmeneteket is magában foglaló vizsgálati ciklus során.

A rendszer korábban hígított kipufogógáz esetében is alkalmazható, amennyiben egy már arányos áramot hígítottak állandó hígítási aránnyal (lásd a 9.2. ábrát). Ezzel a módszerrel másodlagos hígítást lehet végezni az állandó térfogatú mintavételi alagútból, így elérhető a részecske-mintavételhez szükséges teljes hígítási arány.

9.2.3.4.   Kalibrálás

A részáramú hígítás kalibrálását, amely a hígítatlan kipufogógázból való arányos mintavételhez szükséges, a 8.1.8.6. szakasz tárgyalja.

9.3.   Mintavételi eljárások

9.3.1.   Általános mintavételi előírások

9.3.1.1.   A szonda felépítése és kialakítása

A szonda az első berendezés a mintavételi rendszerben. A mintavételhez a szonda hígítatlan vagy hígított kipufogógáz-áramba van bevezetve úgy, hogy belső és külső felületeit kipufogógáz éri. A minta a szondából az átvezető csőbe kerül.

A mintavételi szonda belső felületének saválló acélból kell készülnie, illetve hígítatlan kipufogógázból való mintavétel esetén készülhet bármilyen nem reakcióképes anyagból, amely ellenáll a kipufogógáz hőmérsékletének. A mintavevő szondákat ott kell elhelyezni, ahol az összetevőket az átlagos mintavételi koncentrációra keverik, és ahol a lehető legkisebb az esélye a többi szondával való kölcsönhatásnak. Az összes szondánál ajánlatos biztosítani, hogy ne legyen kitéve a határrétegek, a hullámok vagy az örvények hatásának – különösen a hígítatlan kipufogógáz kimeneti csöve közelében, ahol nem tervezett hígítás következhet be. Valamely szonda tisztítása vagy öblítése nem befolyásolhatja a többi szondát a vizsgálat közben. Több összetevő mintája is levehető ugyanazzal a szondával, amennyiben a szonda minden összetevő tekintetében megfelel az előírásoknak.

9.3.1.2.   Átvezető csövek

A felvett mintát a szondától a gázelemző készülékig, tárolóeszközig vagy hígítórendszerig továbbító átvezető csöveknek a lehető legrövidebbnek kell lenniük, ezért a gázelemző készüléket, a tárolóeszközt vagy a hígítórendszert a lehető legközelebb kell helyezni a szondákhoz. Az átvezető csövekben a lehető legkevesebb hajlatnak kell lennie, a feltétlenül szükséges hajlatok sugarát pedig a lehető legnagyobbra kell alakítani.

9.3.1.3.   Mintavételi módszerek

A 7.2. szakasz szerinti folyamatos és szakaszos mintavételre a következő előírások vonatkoznak:

| a) | állandó áramlási sebesség esetében a mintavételt is állandó áramlási sebesség mellett kell végezni; |
| --- | --- |

a)

állandó áramlási sebesség esetében a mintavételt is állandó áramlási sebesség mellett kell végezni;

| b) | változó áramlási sebesség esetében a mintavételi áramlási sebességet a változó áramlási sebességgel arányosan kell változtatni; |
| --- | --- |

b)

változó áramlási sebesség esetében a mintavételi áramlási sebességet a változó áramlási sebességgel arányosan kell változtatni;

| c) | az arányos mintavételt a 8.2.1. szakaszban leírtaknak megfelelően hitelesíteni kell. |
| --- | --- |

c)

az arányos mintavételt a 8.2.1. szakaszban leírtaknak megfelelően hitelesíteni kell.

9.3.2.   Gázmintavétel

9.3.2.1.   Mintavevő szondák

A gáznemű kibocsátásokból való mintavételhez egy- vagy többnyílású szonda használható. A szondák a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz-áramhoz viszonyítva bármilyen irányban elhelyezkedhetnek. Egyes szondák esetében az alábbiak szerint kell szabályozni a minta hőmérsékletét:

| a) | Azon szondák esetében, amelyek NOx-mintát vesznek a hígított kipufogógázból, a vízlecsapódás elkerülése érdekében szabályozni kell a szonda falának hőmérsékletét; |
| --- | --- |

a)

Azon szondák esetében, amelyek NOx-mintát vesznek a hígított kipufogógázból, a vízlecsapódás elkerülése érdekében szabályozni kell a szonda falának hőmérsékletét;

| b) | Azon szondák esetében, amelyek szénhidrogénmintát vesznek a hígított kipufogógázból, a szennyezettség csökkentése érdekében ajánlott körülbelül 190 °C-on tartani a szonda falának hőmérsékletét. |
| --- | --- |

b)

Azon szondák esetében, amelyek szénhidrogénmintát vesznek a hígított kipufogógázból, a szennyezettség csökkentése érdekében ajánlott körülbelül 190 °C-on tartani a szonda falának hőmérsékletét.

9.3.2.2.   Átvezető csövek

Az átvezető csövek belső felületének rozsdamentes acélból, politetrafluoretilénből, VitonbólTM vagy bármely más olyan anyagból kell lennie, amely tulajdonságai alapján kifejezetten alkalmas a kibocsátási mintavételre. Az anyag nem lehet reakcióképes, és ellen kell állnia a kipufogógáz hőmérsékletének. Beépített szűrők használata megengedett, amennyiben a szűrő és a szűrőház is megfelel az átvezető csövekre vonatkozó hőmérsékleti előírásoknak, melyek a következők:

| a) | A 8.1.11.5. szakasz előírásainak megfelelő NO2–NO-átalakítótól vagy a 8.1.11.4. szakasz előírásainak megfelelő hűtő előtt elhelyezkedő, NOx-et szállító átvezető csövek esetében olyan hőmérsékletet kell fenntartani, amely megakadályozza a víz lecsapódását; |
| --- | --- |

a)

A 8.1.11.5. szakasz előírásainak megfelelő NO2–NO-átalakítótól vagy a 8.1.11.4. szakasz előírásainak megfelelő hűtő előtt elhelyezkedő, NOx-et szállító átvezető csövek esetében olyan hőmérsékletet kell fenntartani, amely megakadályozza a víz lecsapódását;

| b) | Az összes szénhidrogént átvezető cső esetében a falak hőmérséklettűrésének a cső teljes hosszán (191 ± 11) °C-nak kell maradnia. Amennyiben hígítatlan kipufogógázból történik a mintavétel, közvetlenül a szondához egy fűtetlen, szigetelt átvezető csövet lehet csatlakoztatni. Az átvezető cső hosszát és szigetelését úgy kell kialakítani, hogy a legmagasabb várható hőmérsékletű hígítatlan kipufogógázt ne hűtse 191 °C-nál alacsonyabb hőmérsékletűre (az átvezető cső kimeneténél mérve). A hígított kipufogógázból való mintavétel esetén engedélyezett egy legfeljebb 0,92 m hosszúságú átmeneti zóna kialakítása a szonda és az átvezető cső között a fal hőmérsékletének (191 ± 11) °C-ra való módosítása érdekében. |
| --- | --- |

b)

Az összes szénhidrogént átvezető cső esetében a falak hőmérséklettűrésének a cső teljes hosszán (191 ± 11) °C-nak kell maradnia. Amennyiben hígítatlan kipufogógázból történik a mintavétel, közvetlenül a szondához egy fűtetlen, szigetelt átvezető csövet lehet csatlakoztatni. Az átvezető cső hosszát és szigetelését úgy kell kialakítani, hogy a legmagasabb várható hőmérsékletű hígítatlan kipufogógázt ne hűtse 191 °C-nál alacsonyabb hőmérsékletűre (az átvezető cső kimeneténél mérve). A hígított kipufogógázból való mintavétel esetén engedélyezett egy legfeljebb 0,92 m hosszúságú átmeneti zóna kialakítása a szonda és az átvezető cső között a fal hőmérsékletének (191 ± 11) °C-ra való módosítása érdekében.

9.3.2.3.   A minták kondicionálására szolgáló alkatrészek

9.3.2.3.1.   Mintaszárítók

9.3.2.3.1.1.   Követelmények

A nedvesség eltávolítására szolgáló alkatrésznek az alábbi szakaszban meghatározott minimumkövetelményeknek kell eleget tennie. Az (A.8-14.) egyenlet 0,8 térfogatszázalék H2O nedvességtartalommal számol.

A H
  m legmagasabb várható vízgőz-koncentráció esetére a vízkivonási módszerrel a kemilumineszcens érzékelő páratartalmát ≤ 5 g víz/száraz levegő (másként kifejezve: körülbelül 0,8 % H2O) szinten kell tartani, ami 100 százalék relatív páratartalmat jelent 3,9 °C és 101,3 kPa mellett. Ez a páratartalom ugyanakkor 25 °C hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson megközelítőleg 25 %-os relatív páratartalomnak felel meg. Ez igazolható akár a termikus szárító kimeneténél történő hőmérsékletméréssel, akár a páratartalomnak közvetlenül a kemilumineszcens érzékelő előtt történő mérésével.

9.3.2.3.1.2.   Az engedélyezett mintaszárítók típusa és a szárítás utáni nedvességtartalom becslésére szolgáló eljárás

Az e szakaszban meghatározott bármely típusú mintaszárító alkalmazható annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen a víznek a gáznemű kibocsátás mérésére kifejtett hatását.

| a) | Ha bármely gázelemző készülék vagy tárolóeszköz előtt ozmotikus membránnal működő szárítót alkalmaznak, a szárítónak meg kell felelnie a 9.3.2.2. szakaszban meghatározott előírásoknak. Az ozmotikus membránnal működő szárító utáni részen figyelemmel kell követni a T
  dew harmatpont és a p
  total abszolút nyomás értékét. A víz mennyiségét az A.7–A.8. függelékek alapján kell meghatározni, a T
  dew és a p
  total folyamatosan rögzített értéke, egy vizsgálat alatt rögzített csúcsértéke vagy riasztási szintje alkalmazásával. Közvetlen mérés hiányában a p
  total névleges értékét a szárítónak a vizsgálat során várható legalacsonyabb abszolút nyomása adja meg; |
| --- | --- |

a)

Ha bármely gázelemző készülék vagy tárolóeszköz előtt ozmotikus membránnal működő szárítót alkalmaznak, a szárítónak meg kell felelnie a 9.3.2.2. szakaszban meghatározott előírásoknak. Az ozmotikus membránnal működő szárító utáni részen figyelemmel kell követni a T
  dew harmatpont és a p
  total abszolút nyomás értékét. A víz mennyiségét az A.7–A.8. függelékek alapján kell meghatározni, a T
  dew és a p
  total folyamatosan rögzített értéke, egy vizsgálat alatt rögzített csúcsértéke vagy riasztási szintje alkalmazásával. Közvetlen mérés hiányában a p
  total névleges értékét a szárítónak a vizsgálat során várható legalacsonyabb abszolút nyomása adja meg;

| b) | Kompressziós gyújtású motoroknál nem alkalmazható az összes szénhidrogént mérő rendszer előtt elhelyezkedő termikus hűtő. Az NO2–NO-átalakító előtt elhelyezkedő vagy NO2–NO-átalakító nélküli mintavételi rendszerben alkalmazott termikus hűtő esetében a hűtőnek meg kell felelnie a 8.1.11.4. szakaszban meghatározott NO2 csökkenési teljesítményvizsgálat követelményeinek. A termikus hűtő utáni részen figyelemmel kell követni a T
  dew harmatpont és a p
  total abszolút nyomás értékét. A víz mennyiségét az A.7–A.8. függelékek alapján kell meghatározni, a T
  dew és a p
  total folyamatosan rögzített értéke, egy vizsgálat alatt rögzített csúcsértéke vagy riasztási szintje alkalmazásával. Közvetlen mérés hiányában a p
  total névleges értékét a termikus hűtőnek a vizsgálat során várható legalacsonyabb abszolút nyomása adja. Amennyiben a hűtő ismert hatékonysága és a hűtő hőmérsékletének folyamatos megfigyelése alapján megalapozott a termikus hűtőben lévő telítettség mértékének, a T
  dew-nak becslése, engedélyezett a T
  chiller értékének kiszámítása. Ha a T
  chiller értéke nem kerül folyamatosan rögzítésre, akkor a T
  chiller egy vizsgálat során megfigyelt csúcsértékét vagy riasztási szintjét is lehet állandó értékként alkalmazni a víz állandó mennyiségének az A.7-A.8. függelékek szerinti megállapításához. Amennyiben megalapozottan feltételezhető, hogy T
  chiller egyenlő T
  dew-val, az A.7-A.8. függelékeknek megfelelően a T
  dew helyett a T
  chiller értéke is használható. Amennyiben megalapozottan feltételezhető, hogy T
  chiller és T
  dew között állandó hőmérsékleti eltérés áll fenn a mintának a hűtő kimenete és a hőmérséklet mérésének helye közötti, ismert és állandó mértékű újramelegedése miatt, a feltételezett hőmérsékleti eltérés értékét figyelembe lehet venni a kibocsátásszámítások során. Az e szakaszban engedélyezett feltételezések érvényességét műszaki elemzéssel vagy adatokkal kell alátámasztani. |
| --- | --- |

b)

Kompressziós gyújtású motoroknál nem alkalmazható az összes szénhidrogént mérő rendszer előtt elhelyezkedő termikus hűtő. Az NO2–NO-átalakító előtt elhelyezkedő vagy NO2–NO-átalakító nélküli mintavételi rendszerben alkalmazott termikus hűtő esetében a hűtőnek meg kell felelnie a 8.1.11.4. szakaszban meghatározott NO2 csökkenési teljesítményvizsgálat követelményeinek. A termikus hűtő utáni részen figyelemmel kell követni a T
  dew harmatpont és a p
  total abszolút nyomás értékét. A víz mennyiségét az A.7–A.8. függelékek alapján kell meghatározni, a T
  dew és a p
  total folyamatosan rögzített értéke, egy vizsgálat alatt rögzített csúcsértéke vagy riasztási szintje alkalmazásával. Közvetlen mérés hiányában a p
  total névleges értékét a termikus hűtőnek a vizsgálat során várható legalacsonyabb abszolút nyomása adja. Amennyiben a hűtő ismert hatékonysága és a hűtő hőmérsékletének folyamatos megfigyelése alapján megalapozott a termikus hűtőben lévő telítettség mértékének, a T
  dew-nak becslése, engedélyezett a T
  chiller értékének kiszámítása. Ha a T
  chiller értéke nem kerül folyamatosan rögzítésre, akkor a T
  chiller egy vizsgálat során megfigyelt csúcsértékét vagy riasztási szintjét is lehet állandó értékként alkalmazni a víz állandó mennyiségének az A.7-A.8. függelékek szerinti megállapításához. Amennyiben megalapozottan feltételezhető, hogy T
  chiller egyenlő T
  dew-val, az A.7-A.8. függelékeknek megfelelően a T
  dew helyett a T
  chiller értéke is használható. Amennyiben megalapozottan feltételezhető, hogy T
  chiller és T
  dew között állandó hőmérsékleti eltérés áll fenn a mintának a hűtő kimenete és a hőmérséklet mérésének helye közötti, ismert és állandó mértékű újramelegedése miatt, a feltételezett hőmérsékleti eltérés értékét figyelembe lehet venni a kibocsátásszámítások során. Az e szakaszban engedélyezett feltételezések érvényességét műszaki elemzéssel vagy adatokkal kell alátámasztani.

9.3.2.3.2.   Mintavevő szivattyúk

A gázelemző készülék vagy bármilyen gázt tároló eszköz előtt mintavevő szivattyúkat kell alkalmazni. A mintavevő szivattyúk belső felületének saválló acélból, politetrafluoretilénből vagy bármely más olyan anyagból kell lennie, amely tulajdonságai alapján kifejezetten alkalmas a kibocsátási mintavételre. Egyes mintavevő szivattyúk esetében az alábbiak szerint kell szabályozni hőmérsékletet:

| a) | Ha egy NOx mintavevő szivattyú a 8.1.11.5. szakasz szerinti NO2–NO-átalakító vagy a 8.1.11.4. szakasz szerinti hűtő előtt helyezkedik el, a vízlecsapódás érdekében melegíteni kell a szivattyút; |
| --- | --- |

a)

Ha egy NOx mintavevő szivattyú a 8.1.11.5. szakasz szerinti NO2–NO-átalakító vagy a 8.1.11.4. szakasz szerinti hűtő előtt helyezkedik el, a vízlecsapódás érdekében melegíteni kell a szivattyút;

| b) | Ha az összes szénhidrogént elemző készülék vagy tárolóeszköz előtt az összes szénhidrogénből mintát vevő szivattyút alkalmaznak, a szivattyú belső felületét (191 ± 11) °C-ra kell melegíteni.°. |
| --- | --- |

b)

Ha az összes szénhidrogént elemző készülék vagy tárolóeszköz előtt az összes szénhidrogénből mintát vevő szivattyút alkalmaznak, a szivattyú belső felületét (191 ± 11) °C-ra kell melegíteni.°.

9.3.2.4.   A minta tárolására szolgáló eszközök

Zsákos mintavétel esetén a gáztérfogatokat olyan, megfelelő tisztaságú tartályokban kell tárolni, amelyek csak minimális mértékben eresztik ki vagy át a gázokat. A tárolóeszközök tisztaságának és áteresztőképességének elfogadható mértékét a műszaki szempontok helyes mérlegelésével kell megállapítani. A tartály tisztítását ismételt átszellőztetéssel, kiürítéssel és melegítéssel lehet elvégezni. A tárolónak vagy rugalmasnak kell lennie (például zsák) és szabályozott hőmérsékletű környezetben kell elhelyezkednie, vagy szabályozott hőmérsékletű merev tárolót kell alkalmazni, amelyet először ki kell üríteni vagy amelynek űrtartalma szabályozható, például dugattyús-hengeres kialakítása révén. A tartályoknak meg kell felelniük az alábbi, 9.1. táblázatban meghatározott előírásoknak.

9.1.   táblázat

A tételes gázminták tárolására szolgáló tartályok anyaga

| CO, CO2, O2, CH4, C2H6, C3H8, NO, NO2
   (6) | polivinil-fluorid (PVF) (7), például TedlarTM, polivinilidén-fluorid (7), például KynarTM, politetrafluoretilén (8), például TeflonTM vagy saválló acél (8) |
| --- | --- |
| THC, NMHC | politetrafluoretilén (9) vagy saválló acél (9) |

CO, CO2, O2, CH4, C2H6, C3H8, NO, NO2
   (6)

polivinil-fluorid (PVF) (7), például TedlarTM, polivinilidén-fluorid (7), például KynarTM, politetrafluoretilén (8), például TeflonTM vagy saválló acél (8)

THC, NMHC

politetrafluoretilén (9) vagy saválló acél (9)

9.3.3.   Részecske-mintavétel

9.3.3.1.   Mintavevő szondák

A részecske-mintavevő szondák végén egy nyílásnak kell lennie. A részecske-mintavevő szondákat egyenesen az áramlás irányával szembe kell fordítani.

A mintavevő szondát a 9.3. ábra előírásainak megfelelő tetővel lehet lefedni. Ez esetben a 9.3.3.3. szakaszban szereplő előosztályozó nem használható.

9.3.   ábra

Süveg alakú előosztályozóval ellátott mintavevő szonda elvi összeállítása

Image

Image

9.3.3.2.   Átvezető csövek

Szigetelt vagy fűtött átvezető csövek, vagy fűtött burkolat alkalmazása javasolt annak érdekében, hogy a lehető legkisebb legyen az átvezető csövek és a kipufogógáz alkotóelemei közötti hőmérséklet-különbség. Az átvezető csöveknek közömböseknek kell lenniük a részecskékkel szemben, belső felületüknek pedig elektromosan vezetőnek kell lennie. Ajánlott olyan részecskeátvezető csöveket használni, amelyek saválló acélból készültek, ha pedig más anyagból készült csöveket alkalmaznak, az adott anyagnak a saválló acéléval megegyező mintavételi teljesítménnyel kell rendelkeznie. A részecskeátvezető csövek belső felületét elektromosan földelni kell.

9.3.3.3.   Előosztályozó

A nagy átmérőjű részecskék eltávolítására részecske-előosztályozó használható, amelyet a hígítórendszerben közvetlenül a szűrőtartó elé kell felszerelni. Csak egy előosztályozó használata megengedett. Süveg alakú szonda (lásd a 9.3. ábrát) alkalmazása esetén tilos előosztályozót használni.

A részecske-előosztályozó tehetetlenségi ütközéses leválasztó vagy ciklon leválasztó lehet. Az előosztályozónak saválló acélból kell készülnie. Az előosztályozót úgy kell kalibrálni, hogy az adott áramlási sebességek mellett eltávolítsa a 10 μm aerodinamikai átmérőjű részecskék legalább 50 százalékát, de az 1 μm aerodinamikai átmérőjű részecskék 1 százalékánál többet ne távolítson el. Az előosztályozó kilépő nyílását úgy kell kialakítani egy megkerülő részecske-mintavevő szűrő segítségével, hogy az előosztályozó árama stabilizálható legyen a vizsgálat megkezdése előtt. A részecske-mintavevő szűrőt az előosztályozó kilépő nyílása után található 75 cm-en belül kell elhelyezni.

9.3.3.4.   Mintavevő szűrő

A hígított kipufogógázból olyan szűrővel kell mintát venni, amely a vizsgálati program alatt megfelel a 9.3.3.4.1–9.3.3.4.4. szakasz előírásainak.

9.3.3.4.1.   A szűrőkre vonatkozó előírások

Minden szűrőtípusnak legalább 99,7 %-os részecskeeltávolítási hatásfokúnak (0,3 μm-os dioktilftalát) kell lennie. A mintavevő szűrő gyártójának a termékbesorolásban tükröződő mérései alapján eldönthető, hogy teljesül-e ez a követelmény. A szűrők anyaga a következők valamelyike lehet:

| a) | teflonborítású (PTFE) üvegszál, vagy |
| --- | --- |

a)

teflonborítású (PTFE) üvegszál, vagy

| b) | teflonmembrán (PTFE-membrán). |
| --- | --- |

b)

teflonmembrán (PTFE-membrán).

Amennyiben a szűrőn összegyűjtött részecskék nettó tömege várhatóan meghaladja a 400 μg-ot, minimum 98 százalékos kezdeti részecskeeltávolítási hatásfokkal rendelkező szűrő használható.

9.3.3.4.2.   A szűrők mérete

A szűrők névleges átmérőjének 46,50 mm ± 0,6 mm méretűnek kell lennie.

9.3.3.4.3.   A részecskeminták hígításának és hőmérsékletének szabályozása

A részecskemintákat legalább egyszer hígítani kell, állandó térfogatú mintavételi rendszer esetében az átvezető csövek előtt, részáramú hígítórendszer esetében pedig az átvezető csövek után (az átvezető csövekkel kapcsolatban lásd a 9.3.3.2. szakaszt). A mintákat hőmérsékletét (47 ± 5) °C-ra kell beállítani, a részecsketároló közeg előtt vagy után 200 mm-en belül mérve. A részecskeminta melegítését vagy hűtését elsősorban a hígítási körülményekkel kell elérni, melyeket a 9.2.1. szakasz a) pontja határoz meg.

9.3.3.4.4.   Merőleges sebesség a szűrőnél

A szűrőfelületre merőleges sebességnek 0,90 és 1,00 m/s között kell lennie úgy, hogy a rögzített áramlási értékek kevesebb, mint 5 százaléka haladja meg ezt a tartományt. Ha az összegyűlt részecskék tömege meghaladja a 400 μg-ot, a szűrőfelületre merőleges sebesség csökkenthető. A merőleges sebességet a mintának a szűrő előtt érvényesülő nyomáson és a szűrőfelületi hőmérsékleten mért térfogatárama és a szűrő átfolyási területe hányadosaként kell megmérni. A kipufogócső vagy az állandó térfogatú mintavételi alagút nyomását kell használni a bemeneti nyomáshoz, ha a részecske-mintavevő és a szűrő közötti nyomásesés kevesebb, mint 2 kPa.

9.3.3.4.5   Szűrőtartó

A turbulencia miatti lerakódás csökkentése és a szűrőn való egyenletes részecskelerakódás érdekébeno a szűrőtartónak 12,5° divergens nyílásszöggel kell rendelkeznie (a középponthoz viszonyítva) az átvezető cső belső átmérője és a szűrőfelület átfolyási átmérője közötti átmenethez. Ehhez az átmenethez saválló acélt kell alkalmazni.

9.3.4.   Részecskestabilizáció és mérési környezet a gravimetriai elemzéshez

9.3.4.1.   Mérési környezet a gravimetriai elemzéshez

E fejezet a gravimetriai elemzéshez szükséges két környezetre vonatkozó követelményeket tartalmazza: az egyik a részecskestabilizációs környezet, ahol a mérés előtt tárolják a szűrőket, a másik pedig a mérési környezet, ahol a mérleg található. A két környezet közös térben is elhelyezhető.

Mind a stabilizációs, mind a mérési környezetet meg kell óvni a környezeti szennyeződésektől, például a portól, az aeroszoloktól vagy a félig illékony anyagoktól, amelyek beszennyezhetik a részecskemintákat.

9.3.4.2.   Tisztaság

A referenciaszűrőket alkalmazó részecskestabilizációs környezet tisztaságát a 8.1.12.1.4. szakasz előírásainak megfelelően ellenőrizni kell.

9.3.4.3.   A kamra hőmérséklete

A részecskeszűrők előkészítésére (kondicionálására) és tömegmérésére szolgáló kamrának (helyiségnek) a szűrők kondicionálása és mérése alatt mindig 22 °C ± 1 °C hőmérsékletűnek kell lennie. A páratartalmat 9,5 °C ±1 °C harmatpont és 45 % ± 8 % relatív páratartalom értéken kell tartani. Különálló stabilizációs és mérési környezet esetében a stabilizációs környezet hőmérsékletét 22 °C ± 3 °C értéken kell tartani.

9.3.4.4.   A környezeti feltételek ellenőrzése

A 9.4. szakasz előírásainak megfelelő mérőműszerek használata során el kell végezni a következő környezeti feltételek ellenőrzését:

| a) | A harmatpontot és a környezeti hőmérsékletet fel kell jegyezni. Ezen értékek alapján kell meghatározni, hogy a stabilizációs és a mérési környezet legalább a szűrők mérése előtti 60 percben az e fejezet 9.3.4.3. szakaszában meghatározott tűrési értékek között maradt-e. |
| --- | --- |

a)

A harmatpontot és a környezeti hőmérsékletet fel kell jegyezni. Ezen értékek alapján kell meghatározni, hogy a stabilizációs és a mérési környezet legalább a szűrők mérése előtti 60 percben az e fejezet 9.3.4.3. szakaszában meghatározott tűrési értékek között maradt-e.

| b) | A mérési környezeten belül folyamatosan rögzíteni kell a légköri nyomás értékét. Elfogadható megoldás az is, ha a mérési környezeten kívüli légköri nyomást mérik egy légnyomásmérővel, amennyiben biztosítható, hogy a mérleg körüli légköri nyomás legfeljebb ±100 Pa-lal tér el a közös légköri nyomástól. Valamennyi részecskeminta mérésekor lehetőséget kell biztosítani a legutóbbi légköri nyomás értékének rögzítésére. Ezt az értéket kell használni a 8.1.12.2. szakaszban szereplő felhajtóerő függvényében történő korrekció kiszámítására. |
| --- | --- |

b)

A mérési környezeten belül folyamatosan rögzíteni kell a légköri nyomás értékét. Elfogadható megoldás az is, ha a mérési környezeten kívüli légköri nyomást mérik egy légnyomásmérővel, amennyiben biztosítható, hogy a mérleg körüli légköri nyomás legfeljebb ±100 Pa-lal tér el a közös légköri nyomástól. Valamennyi részecskeminta mérésekor lehetőséget kell biztosítani a legutóbbi légköri nyomás értékének rögzítésére. Ezt az értéket kell használni a 8.1.12.2. szakaszban szereplő felhajtóerő függvényében történő korrekció kiszámítására.

9.3.4.5.   A mérleg beállítása

A mérleget a következőképpen kell beállítani:

| a) | rezgéscsillapító padozatra kell helyezni a külső zajoktól és rezgésektől való elszigetelés érdekében, |
| --- | --- |

a)

rezgéscsillapító padozatra kell helyezni a külső zajoktól és rezgésektől való elszigetelés érdekében,

| b) | a konvektív légáramlástól elektromosan földelt antisztatikus huzatvédővel kell árnyékolni. |
| --- | --- |

b)

a konvektív légáramlástól elektromosan földelt antisztatikus huzatvédővel kell árnyékolni.

9.3.4.6.   Statikus elektromos töltés

A statikus elektromos töltést a mérleg környezetében a lehető legkisebbre kell csökkenteni a következő módon:

| a) | a mérleget elektromosan földelni kell; |
| --- | --- |

a)

a mérleget elektromosan földelni kell;

| b) | a részecskeminták manuális kezelése esetén saválló acél csipeszeket kell használni; |
| --- | --- |

b)

a részecskeminták manuális kezelése esetén saválló acél csipeszeket kell használni;

| c) | a csipeszeket földelőszalaggal kell földelni, vagy a kezelőt olyan földelőszalaggal kell ellátni, amely a mérleggel közös földet használ; |
| --- | --- |

c)

a csipeszeket földelőszalaggal kell földelni, vagy a kezelőt olyan földelőszalaggal kell ellátni, amely a mérleggel közös földet használ;

| d) | a részecskeminták statikus elektromosságának kiküszöbölése érdekében biztosítani kell egy statikus elektromosságot közömbösítő készüléket, amely a mérleghez hasonlóan elektromosan földelve van. |
| --- | --- |

d)

a részecskeminták statikus elektromosságának kiküszöbölése érdekében biztosítani kell egy statikus elektromosságot közömbösítő készüléket, amely a mérleghez hasonlóan elektromosan földelve van.

9.4.   Mérőműszerek

9.4.1.   Bevezetés

9.4.1.1.   Alkalmazási kör

E szakasz a kibocsátásvizsgálathoz kapcsolódó mérőeszközökre vonatkozó előírásokat és a hozzájuk tartozó rendszerkövetelményeket tartalmazza. Mindez a motorparamétereket, a környezeti feltételeket, az áramlással kapcsolatos paramétereket és a (hígítatlan vagy hígított) kibocsátáskoncentrációkat mérő laboratóriumi műszereket foglalja magában.

9.4.1.2.   Műszertípusok

Az e mellékletben említett valamennyi műszert a mellékletben meghatározott módon kell alkalmazni (a műszerek által mért mennyiségeket lásd a 8.2. táblázatban). Amennyiben egy e mellékletben említett műszert nem az előírt módon használnak vagy más műszerrel helyettesítenek, az 5.1.3. szakaszban meghatározott egyenértékűségi előírásokat kell alkalmazni. Amennyiben egy adott méréshez több műszer is meg van határozva, a típusjóváhagyó hatóság az alkalmazáskor az egyik műszert referenciaként fogja megadni, ezzel jelezve, hogy az adott eljárásnál egy másik, egyenértékű eljárás is rendelkezésre áll.

9.4.1.3.   Redundáns rendszerek

A típusjóváhagyó hatóság előzetes engedélyével az e szakaszban meghatározott valamennyi mérőeszköz esetében lehetőség van arra, hogy egy vizsgálathoz több műszer adataiból számítsák ki a vizsgálati eredményeket. Ilyen esetben e melléklet 5.3. szakaszának megfelelően valamennyi mérés eredményét fel kell jegyezni és a nyers adatokat meg kell őrizni. Ez a követelmény akkor is érvényes, ha a méréseket nem használják fel a tényleges számításokban.

9.4.2.   Adatrögzítés és vezérlés

A vizsgálati rendszernek alkalmasnak kell lennie az adatok frissítésére és rögzítésére, valamint a kezelő irányításához kötött rendszerek, a fékpad, a mintavételi rendszer és a mérőműszerek vezérlésére. Az adatfelvételi és vezérlőrendszereknek alkalmasnak kell lenniük az előírt legkisebb gyakoriság szerinti rögzítésre a 9.2. táblázatban megadott értékeknek megfelelően (a táblázat adatai a különálló vizsgálatokra nem vonatkoznak).

9.2.   táblázat

Az adatrögzítés és a vezérlés legkisebb gyakorisága

| A vizsgálati eljárásra vonatkozó fejezet | Mért értékek | Legkisebb vezérlési és ellenőrzési gyakoriság | Legkisebb adatrögzítési gyakoriság |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.6. | Sebesség és nyomaték egy motorlépés jelleggörbéjének felvétele során | 1 Hz | 1 Hz-es átlagérték lépésenként |
| 7.6. | Sebesség és nyomaték a motorfelpörgetés jelleggörbéjének felvétele során | 5 Hz | 1 Hz-es átlag |
| 7.8.3. | A tranziens vizsgálati ciklus referencia- és mért sebességei és nyomatékai | 5 Hz | 1 Hz átlag |
| 7.8.2. | Az állandósult állapotú és az átmeneteket is magában foglaló vizsgálati ciklus referencia- és mért sebességei és nyomatékai | 1 Hz | 1 Hz |
| 7.3. | A hígítatlan gázt elemző készülékek állandó koncentrációja | n.a. | 1 Hz |
| 7.3. | A hígított gázt elemző készülékek állandó koncentrációja | n.a. | 1 Hz |
| 7.3. | A hígítatlan vagy hígított gázt elemző készülékek szakaszos koncentrációja | n.a. | 1 Hz-es átlagérték vizsgálati időközönként |
| 7.6.
  8.2.1. | A hígított kipufogógáz áramlási sebessége az áramlásmérés előtt elhelyezkedő hőcserélővel felszerelt állandó térfogatú mintavételi rendszerben | n.a. | 1 Hz |
| 7.6.
  8.2.1. | A hígított kipufogógáz áramlási sebessége az áramlásmérés előtt elhelyezkedő hőcserélő nélküli állandó térfogatú mintavételi rendszerben | 5 Hz | 1 Hz-es átlag |
| 7.6.
  8.2.1. | A beszívott levegő vagy a kipufogógáz áramlási sebessége (hígítatlan, tranziens mérésnél) | n.a. | 1 Hz-es átlag |
| 7.6.
  8.2.1. | Hígítólevegő, aktív szabályozás mellett | 5 Hz | 1 Hz-es átlag |
| 7.6.
  8.2.1. | Mintaáram a hőcserélővel rendelkező állandó térfogatú mintavételi rendszerből | 1 Hz | 1 Hz |
| 7.6.
  8.2.1. | Mintaáram a hőcserélő nélküli állandó térfogatú mintavételi rendszerből | 5 Hz | 1 Hz-es átlag |

A vizsgálati eljárásra vonatkozó fejezet

Mért értékek

Legkisebb vezérlési és ellenőrzési gyakoriság

Legkisebb adatrögzítési gyakoriság

7.6.

Sebesség és nyomaték egy motorlépés jelleggörbéjének felvétele során

1 Hz

1 Hz-es átlagérték lépésenként

7.6.

Sebesség és nyomaték a motorfelpörgetés jelleggörbéjének felvétele során

5 Hz

1 Hz-es átlag

7.8.3.

A tranziens vizsgálati ciklus referencia- és mért sebességei és nyomatékai

5 Hz

1 Hz átlag

7.8.2.

Az állandósult állapotú és az átmeneteket is magában foglaló vizsgálati ciklus referencia- és mért sebességei és nyomatékai

1 Hz

1 Hz

7.3.

A hígítatlan gázt elemző készülékek állandó koncentrációja

n.a.

1 Hz

7.3.

A hígított gázt elemző készülékek állandó koncentrációja

n.a.

1 Hz

7.3.

A hígítatlan vagy hígított gázt elemző készülékek szakaszos koncentrációja

n.a.

1 Hz-es átlagérték vizsgálati időközönként

7.6.

8.2.1.

A hígított kipufogógáz áramlási sebessége az áramlásmérés előtt elhelyezkedő hőcserélővel felszerelt állandó térfogatú mintavételi rendszerben

n.a.

1 Hz

7.6.

8.2.1.

A hígított kipufogógáz áramlási sebessége az áramlásmérés előtt elhelyezkedő hőcserélő nélküli állandó térfogatú mintavételi rendszerben

5 Hz

1 Hz-es átlag

7.6.

8.2.1.

A beszívott levegő vagy a kipufogógáz áramlási sebessége (hígítatlan, tranziens mérésnél)

n.a.

1 Hz-es átlag

7.6.

8.2.1.

Hígítólevegő, aktív szabályozás mellett

5 Hz

1 Hz-es átlag

7.6.

8.2.1.

Mintaáram a hőcserélővel rendelkező állandó térfogatú mintavételi rendszerből

1 Hz

1 Hz

7.6.

8.2.1.

Mintaáram a hőcserélő nélküli állandó térfogatú mintavételi rendszerből

5 Hz

1 Hz-es átlag

9.4.3.   A mérőműszerek teljesítményére vonatkozó előírások

9.4.3.1.   Áttekintés

A vizsgálati rendszer egészének meg kell felelnie a 8.1. szakaszban előírt kalibrálási, hitelesítési és vizsgálathitelesítési feltételeknek, beleértve a 8.1.4. és 8.2. szakaszban előírt linearitási ellenőrzés követelményeit is. A műszereknek meg kell felelniük a 9.2. táblázatban szereplő előírásoknak az összes alkalmazott vizsgálati tartomány vonatkozásában. A műszerek gyártói által kiadott valamennyi olyan dokumentumot meg kell őrizni, amely igazolja, hogy a műszerek megfelelnek a 9.2. táblázatban szereplő előírásoknak.

9.4.3.2.   Az alkatrészekre vonatkozó követelmények

A 9.3. táblázat a nyomaték-, a fordulatszám- és a nyomás-jelátalakítókra, a hőmérséklet és a harmatpont érzékelőire és egyéb műszerekre vonatkozó követelményeket tartalmaz. Az adott fizikai és/vagy kémiai mennyiség mérésére szolgáló egész rendszernek meg kell felelnie a 8.1.4. szakaszban szereplő linearitási hitelesítés követelményeinek. A gáznemű kibocsátások mérésére olyan gázelemző készülékek használhatók, amelyek kompenzációs algoritmusai az egyéb mért gáznemű összetevők és az adott motorvizsgálatra vonatkozó tüzelőanyag-jellemzők függvényei. A kompenzációs algoritmusok csak ofszetkompenzálást biztosíthatnak, de nem befolyásolhatják egyik erősítési tényezőt sem (azaz nem torzíthatnak).

9.3.   táblázat

A mérőműszerek ajánlott teljesítményére vonatkozó adatok

| Mérőműszer | Mért mennyiség szimbóluma | A rendszer teljes felfutási ideje | A frissítési gyakoriság rögzítése | Pontosság (10) | Ismételhetőség (10) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fordulatszám-jelátalakító | n | 1 s | 1 Hz-es átlag | a pt. 2,0 %-a vagy a max. 0,5 %-a | a pt. 1,0 %-a vagy a max. 0,25 %-a |
| Motornyomaték-jelátalakító | T | 1 s | 1 Hz-es átlag | a pt. 2,0 %-a vagy a max. 1,0 %-a | a pt. 1,0 %-a vagy a max. 0,5 %-a |
| Tüzelőanyag-áramlásmérő
  (Tüzelőanyag-szintmérő) | | 5 s
  n.a. | 1 Hz
  n.a. | a pt. 2,0 %-a vagy a max. 1,5 %-a | a pt. 1,0 %-a vagy a max. 0,75 %-a |
| A teljes hígított kipufogógáz mérője (állandó térfogatú mintavételnél) (a mérő előtti hőcserélővel) | | 1 s
  (5 s) | 1 Hz-es átlag
  (1 Hz) | a pt. 2,0 %-a vagy a max. 1,5 %-a | a pt. 1,0 %-a vagy a max. 0,75 %-a |
| A hígító levegő, a beszívott levegő, a kipufogógáz és a mintaáram mérői | | 1 s | az 5 Hz gyakoriságú minták 1 Hz-es átlaga | a pt. 2,5 %-a vagy a max. 1,5 %-a | a pt. 1,25 %-a vagy a max. 0,75 %-a |
| Folyamatos gázelemző, hígítatlan | x | 2,5 s | 2 Hz | a pt. 2,0 %-a vagy a mért 2,0 %-a | a pt. 1,0 %-a vagy a mért 1,0 %-a |
| Folyamatos gázelemző, hígított | x | 5 s | 1 Hz | a pt. 2,0 %-a vagy a mért 2,0 %-a | a pt. 1,0 %-a vagy a mért 1,0 %-a |
| Folyamatos gázelemző | x | 5 s | 1 Hz | a pt. 2,0 %-a vagy a mért 2,0 %-a | a pt. 1,0 %-a vagy a mért 1,0 %-a |
| Szakaszos gázelemző | x | n.a. | n.a. | a pt. 2,0 %-a vagy a mért 2,0 %-a | a pt. 1,0 %-a vagy a mért 1,0 %-a |
| Gravimetrikus részecskemérleg | mPM | n.a. | n.a. | Lásd a 9.4.11. szakaszt. | 0,5 μg |
| Tehetetlenségi részecskemérleg | mPM | 5 s | 1 Hz | a pt. 2,0 %-a vagy a mért 2,0 %-a | a pt. 1,0 %-a vagy a mért 1,0 %-a |

Mérőműszer

Mért mennyiség szimbóluma

A rendszer teljes felfutási ideje

A frissítési gyakoriság rögzítése

Pontosság (10)

Ismételhetőség (10)

Fordulatszám-jelátalakító

n

1 s

1 Hz-es átlag

a pt. 2,0 %-a vagy a max. 0,5 %-a

a pt. 1,0 %-a vagy a max. 0,25 %-a

Motornyomaték-jelátalakító

T

1 s

1 Hz-es átlag

a pt. 2,0 %-a vagy a max. 1,0 %-a

a pt. 1,0 %-a vagy a max. 0,5 %-a

Tüzelőanyag-áramlásmérő

(Tüzelőanyag-szintmérő)

5 s

n.a.

1 Hz

n.a.

a pt. 2,0 %-a vagy a max. 1,5 %-a

a pt. 1,0 %-a vagy a max. 0,75 %-a

A teljes hígított kipufogógáz mérője (állandó térfogatú mintavételnél) (a mérő előtti hőcserélővel)

1 s

(5 s)

1 Hz-es átlag

(1 Hz)

a pt. 2,0 %-a vagy a max. 1,5 %-a

a pt. 1,0 %-a vagy a max. 0,75 %-a

A hígító levegő, a beszívott levegő, a kipufogógáz és a mintaáram mérői

1 s

az 5 Hz gyakoriságú minták 1 Hz-es átlaga

a pt. 2,5 %-a vagy a max. 1,5 %-a

a pt. 1,25 %-a vagy a max. 0,75 %-a

Folyamatos gázelemző, hígítatlan

x

2,5 s

2 Hz

a pt. 2,0 %-a vagy a mért 2,0 %-a

a pt. 1,0 %-a vagy a mért 1,0 %-a

Folyamatos gázelemző, hígított

x

5 s

1 Hz

a pt. 2,0 %-a vagy a mért 2,0 %-a

a pt. 1,0 %-a vagy a mért 1,0 %-a

Folyamatos gázelemző

x

5 s

1 Hz

a pt. 2,0 %-a vagy a mért 2,0 %-a

a pt. 1,0 %-a vagy a mért 1,0 %-a

Szakaszos gázelemző

x

n.a.

n.a.

a pt. 2,0 %-a vagy a mért 2,0 %-a

a pt. 1,0 %-a vagy a mért 1,0 %-a

Gravimetrikus részecskemérleg

mPM

n.a.

n.a.

Lásd a 9.4.11. szakaszt.

0,5 μg

Tehetetlenségi részecskemérleg

mPM

5 s

1 Hz

a pt. 2,0 %-a vagy a mért 2,0 %-a

a pt. 1,0 %-a vagy a mért 1,0 %-a

9.4.4.   A motorjellemzők és a környezeti feltételek mérése

9.4.4.1.   Fordulatszám- és nyomatékérzékelők

9.4.4.1.1.   Alkalmazás

A motor működése alatt befektetett és leadott munkát mérő eszközöknek meg kell felelniük az e szakaszban szereplő előírásoknak. Javasolt olyan érzékelők, jelátalakítók és mérőeszközök használata, amelyek megfelelnek a 9.3. táblázatban szereplő követelményeknek. A befektetett és a leadott munkát mérő összes rendszernek meg kell felelnie a 8.1.4. szakaszban szereplő linearitási hitelesítés követelményeinek.

9.4.4.1.2.   Tengelyteljesítmény

A munkát és a teljesítményt a fordulatszám- és nyomaték-jelátalakítók jeleiből kell kiszámítani a 9.4.4.1. szakasz szerint. A fordulatszámot és a nyomatékot mérő összes rendszernek meg kell felelnie a 8.1.7. és 8.1.4. szakaszban szereplő kalibrálási és hitelesítési követelményeinek.

A lendkerékhez kapcsolódó alkatrészek (például a hajtótengely és a fékpadrotor) gyorsulásának és lassulásának tehetetlensége által létrehozott nyomatékot szükség szerint kompenzálni kell a helyes műszaki gyakorlat alapján.

9.4.4.2.   Nyomás-jelátalakítók, hőmérséklet- és harmatpont-érzékelők

A nyomás, a hőmérséklet és a harmatpont mérésére szolgáló összes rendszernek meg kell felelnie a 8.1.7. szakaszban szereplő kalibrálásnak.

A nyomás-jelátalakítókat szabályozott hőmérsékletű környezetben kell elhelyezni vagy ki kell egyenlíteni az üzemi tartományukat meghaladó hőmérséklet-változásokat. A jelátalakítóknak olyan anyagból kell készülnie, amely kompatibilis a mért folyadékkal.

9.4.5.   Az áramlással kapcsolatos mérések

Bármilyen típusú (tüzelőanyag, beszívott levegő, hígítatlan kipufogógáz, hígított kipufogógáz, minta) áramlásmérő esetében megfelelően kondicionálni kell az áramlást a mérés pontosságát vagy ismételhetőségét befolyásoló sodrások, örvények, keringő áramlások vagy pulzáló áramlások megelőzése érdekében. Bizonyos mérőeszközök esetében mindez egy megfelelő hosszúságú (például a cső átmérőjénél legalább 10-szer hosszabb) egyenes csőrendszerrel, vagy speciálisan kialakított csőkanyarulatokkal, egyenesítő lapokkal, nyíláslemezekkel (vagy a tüzelőanyag-áramlásmérő esetében pneumatikus pulzáláscsillapítókkal) is megvalósítható, amelyek állandó és kiszámítható sebességet biztosítanak a mérőeszköz előtt.

9.4.5.1.   Tüzelőanyag-áramlásmérő

A tüzelőanyag-áramot mérő egész rendszernek meg kell felelnie a 8.1.8.1. szakaszban szereplő kalibrálásnak. A tüzelőanyag-áramlásmérés során a motort megkerülő vagy a motorból a tüzelőanyag-tartályba visszatérő tüzelőanyag-mennyiségeket is figyelembe kell venni.

9.4.5.2.   A beszívott levegő áramlásmérője

A beszívott levegő áramát mérő egész rendszernek meg kell felelnie a 8.1.8.2. szakaszban szereplő kalibrálásnak.

9.4.5.3.   A hígítatlan kipufogógáz áramlásmérője

9.4.5.3.1.   Az alkatrészekre vonatkozó követelmények

A hígítatlan kipufogógáz áramlását mérő egész rendszernek meg kell felelnie a 8.1.4. szakaszban szereplő linearitási hitelesítés követelményeinek. A hígítatlan kipufogógáz valamennyi áramlásmérőjét úgy kell megtervezni, hogy megfelelően kompenzálja a hígítatlan kipufogógáz termodinamikai jellemzőiben, halmazállapotában és összetevőiben bekövetkező változásokat.

9.4.5.3.2.   Az áramlásmérő válaszideje

A hígítatlan kipufogógázból való arányos mintavételre szolgáló részáramú hígítórendszer szabályozásához az áramlásmérő válaszidejének rövidebbnek kell lennie, mint a 9.3. táblázatban feltüntetett érték. Az online szabályozással működő részáramú hígítórendszerek esetében az áramlásmérő válaszidejének meg kell felelnie a 8.2.1.2. szakasz előírásainak.

9.4.5.3.3.   A kipufogógáz hűtése

Az áramlásmérő előtt a következő feltételek mellett engedélyezett a kipufogógáz hűtése:

| a) | a hűtés utáni részen nem kerülhet sor részecske-mintavételre; |
| --- | --- |

a)

a hűtés utáni részen nem kerülhet sor részecske-mintavételre;

| b) | ha a hűtés következtében a kipufogógáz hőmérséklete 202 °C-nál magasabb értékről 180 °C-nál alacsonyabbra csökken, a hűtés utáni részen nem kerülhet sor a metántól különböző szénhidrogénekből való mintavételre; |
| --- | --- |

b)

ha a hűtés következtében a kipufogógáz hőmérséklete 202 °C-nál magasabb értékről 180 °C-nál alacsonyabbra csökken, a hűtés utáni részen nem kerülhet sor a metántól különböző szénhidrogénekből való mintavételre;

| c) | ha a hűtés vízlecsapódást okoz, a hűtés utáni részen nem kerülhet sor NOx-ből való mintavételre, kivéve abban az esetben, ha a hűtő megfelel a 8.1.11.4. szakasz teljesítményhitelesítési követelményeinek; |
| --- | --- |

c)

ha a hűtés vízlecsapódást okoz, a hűtés utáni részen nem kerülhet sor NOx-ből való mintavételre, kivéve abban az esetben, ha a hűtő megfelel a 8.1.11.4. szakasz teljesítményhitelesítési követelményeinek;

| d) | ha a hűtés vízlecsapódást okoz azelőtt, hogy az áramlás elérné az áramlásmérőt, a T
  dew harmatpont és a p
  total értékét az áramlásmérő bemeneti nyílása előtt kell megmérni. Ezeket az értékeket kell használni az A.7–A.8. függelékek szerinti kibocsátási számítások során. |
| --- | --- |

d)

ha a hűtés vízlecsapódást okoz azelőtt, hogy az áramlás elérné az áramlásmérőt, a T
  dew harmatpont és a p
  total értékét az áramlásmérő bemeneti nyílása előtt kell megmérni. Ezeket az értékeket kell használni az A.7–A.8. függelékek szerinti kibocsátási számítások során.

9.4.5.4.   A hígítólevegő és a hígított kipufogógáz áramlásmérői

9.4.5.4.1.   Alkalmazás

A hígított kipufogógáz pillanatnyi áramlási sebességét vagy a teljes hígított kipufogógáz egy vizsgálati időköz alatti áramlását a hígított kipufogógáz áramlásmérőjével kell megállapítani. A hígítatlan kipufogógáz áramlási sebessége vagy a teljes hígítatlan kipufogógáz egy vizsgálati időköz alatti áramlása kiszámítható a hígított kipufogógáz áramlásmérője és a hígítólevegő mérője közötti különbségből.

9.4.5.4.2.   Az alkatrészekre vonatkozó követelmények

A hígított kipufogógáz áramlását mérő egész rendszernek meg kell felelnie a 8.1.8.4. és 8.1.8.5. szakaszban szereplő kalibrálási és hitelesítési követelményeknek. A következő mérőműszerek használhatók:

| a) | A teljes hígított kipufogógáz-áram állandó térfogatú mintavételéhez kritikus áramlású Venturi-cső, több párhuzamosan elrendezett kritikus áramlású Venturi-cső, térfogat-kiszorításos szivattyú, hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső vagy ultrahangos áramlásmérő használható. Egy, az áramlásirányban előbb elhelyezkedő hőcserélővel kombinálva a kritikus áramlású Venturi-cső vagy a térfogat-kiszorításos szivattyú egyben passzív áramlásszabályozóként is működik, mivel egyenletes hőmérsékleten tartja a hígított kipufogógázt az állandó térfogatú mintavételi rendszerben. |
| --- | --- |

a)

A teljes hígított kipufogógáz-áram állandó térfogatú mintavételéhez kritikus áramlású Venturi-cső, több párhuzamosan elrendezett kritikus áramlású Venturi-cső, térfogat-kiszorításos szivattyú, hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső vagy ultrahangos áramlásmérő használható. Egy, az áramlásirányban előbb elhelyezkedő hőcserélővel kombinálva a kritikus áramlású Venturi-cső vagy a térfogat-kiszorításos szivattyú egyben passzív áramlásszabályozóként is működik, mivel egyenletes hőmérsékleten tartja a hígított kipufogógázt az állandó térfogatú mintavételi rendszerben.

| b) | Részáramú hígítórendszer esetében bármely áramlásmérő és bármely aktív áramlásszabályozási rendszer kombinációja alkalmazható a kipufogógáz-összetevők arányos mintavételének biztosítására. A teljes hígított kipufogógáz-áramot vagy egy, vagy több mintaáramot vagy ezen áramlásszabályozók kombinációját szabályozni lehet az arányos mintavétel fenntartása érdekében. |
| --- | --- |

b)

Részáramú hígítórendszer esetében bármely áramlásmérő és bármely aktív áramlásszabályozási rendszer kombinációja alkalmazható a kipufogógáz-összetevők arányos mintavételének biztosítására. A teljes hígított kipufogógáz-áramot vagy egy, vagy több mintaáramot vagy ezen áramlásszabályozók kombinációját szabályozni lehet az arányos mintavétel fenntartása érdekében.

Bármilyen más hígítórendszer esetében lamináris áramlási elem, ultrahangos áramlásmérő, hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső, kritikus áramlású Venturi-cső, több párhuzamosan elhelyezett kritikus áramlású Venturi-cső, térfogat-kiszorításos szivattyú, termikus tömegárammérő, átlagoló Pitot-cső vagy hődrótos anemométer használható.

9.4.5.4.3.   A kipufogógáz hűtése

A hígított áramlás mérője előtt engedélyezett a hígított kipufogógáz hűtése, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a hűtés utáni részen nem kerülhet sor részecske-mintavételre; |
| --- | --- |

a)

a hűtés utáni részen nem kerülhet sor részecske-mintavételre;

| b) | ha a hűtés következtében a kipufogógáz hőmérséklete 202 °C-nál magasabb értékről 180 °C-nál alacsonyabbra csökken, a hűtés utáni részen nem kerülhet sor a metántól különböző szénhidrogénekből való mintavételre; |
| --- | --- |

b)

ha a hűtés következtében a kipufogógáz hőmérséklete 202 °C-nál magasabb értékről 180 °C-nál alacsonyabbra csökken, a hűtés utáni részen nem kerülhet sor a metántól különböző szénhidrogénekből való mintavételre;

| c) | ha a hűtés vízlecsapódást okoz, a hűtés utáni részen nem kerülhet sor NOx-ből való mintavételre, kivéve abban az esetben, ha a hűtő megfelel a 8.1.11.4. szakasz teljesítményhitelesítési követelményeinek; |
| --- | --- |

c)

ha a hűtés vízlecsapódást okoz, a hűtés utáni részen nem kerülhet sor NOx-ből való mintavételre, kivéve abban az esetben, ha a hűtő megfelel a 8.1.11.4. szakasz teljesítményhitelesítési követelményeinek;

| d) | Ha a hűtés vízlecsapódást okoz azelőtt, hogy az áramlás elérné az áramlásmérőt, a T
  dew harmatpont és a p
  total nyomás értékét az áramlásmérő bemeneti nyílása előtt kell megmérni. Ezeket az értékeket kell használni az A.7–A.8. függelékek szerinti kibocsátási számítások során. |
| --- | --- |

d)

Ha a hűtés vízlecsapódást okoz azelőtt, hogy az áramlás elérné az áramlásmérőt, a T
  dew harmatpont és a p
  total nyomás értékét az áramlásmérő bemeneti nyílása előtt kell megmérni. Ezeket az értékeket kell használni az A.7–A.8. függelékek szerinti kibocsátási számítások során.

9.4.5.5.   Mintaárammérő szakaszos mintavétel esetén

A minta áramlási sebessége vagy a szakaszos mintavételi rendszerben egy vizsgálati időköz alatt vételezett teljes áramlás meghatározására mintaárammérőt kell használni. A két áramlásmérő közötti különbség felhasználható a hígítóalagútba irányuló mintaáram kiszámítására, például részáramú hígított részecskemérés és másodlagos hígítású részecskemérés esetén. A hígítatlan kipufogógázból való arányos mintavételhez szükséges áramláskülönbség-mérésre vonatkozó előírásokat a 8.1.8.6.1. szakasz, az áramláskülönbség-mérés kalibrálását pedig a 8.1.8.6.2. szakasz tartalmazza.

A mintaáramot mérő egész rendszernek meg kell felelnie a 8.1.8. szakaszban szereplő kalibrálásnak.

9.4.5.6.   Gázmegosztó

A kalibrálógázok összekeveréséhez gázmegosztó használható.

A gázmegosztó a gázoknak a 9.5.1. szakasz előírásai és a vizsgálat során várható koncentrációk szerinti összekeverésére szolgál. Használható kritikus áramlású, kapillárcsöves vagy termikus tömegárammérő gázmegosztó. A megfelelő gázmegosztás biztosítása érdekében szükség esetén (amennyiben a gázmegosztó belső szoftvere nem végzi el) viszkozitási korrekciók alkalmazhatók. A gázmegosztó rendszernek meg kell felelnie a 8.1.4.5. szakaszban meghatározott linearitási hitelesítésnek. A keverőkészülék ellenőrzésére választható olyan műszer is, amely jellegéből adódóan lineáris, például amely NO-gázt alkalmaz kemilumineszcens érzékelővel. A műszer mérési tartományát úgy kell beállítani, hogy a mérésitartomány-kalibráló gáz közvetlenül rá van kötve a műszerre. A gázmegosztót a használt beállításokkal kell ellenőrizni, és a mért koncentrációt össze kell hasonlítani a névleges értékkel.

9.4.6.   CO- és CO2-mérések

A hígítatlan vagy hígított kipufogógáz szén-monoxid- és szén-dioxid-koncentrációjának mérésére nem diszperzív infravörös gázelemző készüléket kell használni szakaszos és folyamatos mintavétel esetén egyaránt.

A nem diszperzív infravörös gázelemző készüléknek meg kell felelnie a 8.1.9.1. szakaszban megadott kalibrálásnak és hitelesítéseknek.

9.4.7.   Szénhidrogénmérések

9.4.7.1.   Lángionizációs érzékelő (FID)

9.4.7.1.1.   Alkalmazás

A szénhidrogén-koncentrációk mérésére fűtött lángionizációs érzékelővel (FID-del) működő gázelemző készüléket kell használni szakaszos és folyamatos mintavétel esetén egyaránt. A szénhidrogének koncentrációját egyes szénszám (C1) alapján kell meghatározni. A metán és a metántól különböző szénhidrogének értékét a 9.4.7.1.4. szakasznak megfelelően kell meghatározni. A fűtött FID-del működő gázelemző készülékeknek minden kibocsátásnak kitett felületet 191 ± 11 °C hőmérsékleten kell tartaniuk.

9.4.7.1.2.   Az alkatrészekre vonatkozó követelmények

Az összes szénhidrogén vagy a metán mérésére szolgáló FID-del működő rendszernek meg kell felelnie a 8.1.10. szakaszban meghatározott összes, szénhidrogénmérésre vonatkozó hitelesítésnek.

9.4.7.1.3.   A FID tüzelőanyaga és égési levegője

A FID tüzelőanyagának és égési levegőjének meg kell felelnie a 9.5.1. szakasz előírásainak. Annak érdekében, hogy a FID-del működő gázelemző készülék ne előkevert, hanem diffúziós lánggal működjön, a FID tüzelőanyaga és égési levegője nem keveredhet össze a FID-del működő gázelemző készülékbe való belépés előtt.

9.4.7.1.4.   Metán

A FID-del működő gázelemző készülékek az összes szénhidrogén mérésére szolgálnak. A metántól különböző szénhidrogének és a metán mérésére vagy a 9.4.7.2. szakasz szerinti metánkiválasztót és FID-del működő gázelemző készüléket, vagy a 9.4.7.3 szakasz szerinti gázkromatográfot kell használni A metántól különböző szénhidrogének mérésére szolgáló, FID-del működő gázelemző készülék metánra vonatkozó választényezőjét, az RF
  CH4-et a 8.1.10.1. szakasz szerint kell meghatározni. A metántól különböző szénhidrogénekre vonatkozó számításokat az A.7. és A.8. függelékek tartalmazzák.

9.4.7.1.5.   A metánra vonatkozó becslés

A metán mérése helyett megengedett feltételezni, hogy az összes szénhidrogén mért értékének 2 %-a metán, összhangban az A.7-A.8. függelékekkel.

9.4.7.2.   Metánkiválasztó

9.4.7.2.1.   Alkalmazás

A metán mérésére metánkiválasztó alkalmazható FID-del működő gázelemző készülékkel. A metánkiválasztó minden metántól különböző szénhidrogént szén-dioxiddá és vízzé oxidál. Metánkiválasztó alkalmazható hígítatlan és hígított kipufogógázhoz is, szakaszos és folyamatos mintavétel esetén egyaránt.

9.4.7.2.2.   A rendszer teljesítménye

A metánkiválasztó teljesítményét a 8.1.10.3. szakasz alapján kell meghatározni, az eredményeket pedig fel kell használni a metántól különböző szénhidrogének kibocsátásának az A.7-A.8. függelékek szerinti kiszámításához.

9.4.7.2.3.   Konfiguráció

A metánkiválasztót egy megkerülő vezetékkel kell ellátni a 8.1.10.3. szakasz szerinti hitelesítéshez.

9.4.7.2.4.   Optimalizálás

A metánkiválasztó optimalizálható a metán penetrációjának és a többi szénhidrogén oxidációjának maximalizálása érdekében. A metánkiválasztó teljesítményének optimalizálása érdekében a minta tisztított levegővel vagy oxigénnel (O2) párásítható és hígítható a metánkiválasztó előtt. A minta párásítását vagy hígítását figyelembe kell venni a kibocsátásszámítások során.

9.4.7.3.   Gázkromatográf

Alkalmazás: A hígított kipufogógáz metánkoncentrációjának mérésére szakaszos mintavétel esetén gázkromatográf használható. Bár a metán mérésére metánkiválasztó is alkalmazható, a 9.4.7.2. szakasznak megfelelően gázkromatográf alapú referenciaeljárást kell alkalmazni az 5.1.3. szakasz alapján javasolt bármely alternatív mérési eljárással való összehasonlítás érdekében.

9.4.8.   NOx-mérések

Az NOx méréséhez két mérőműszer van meghatározva, amelyek közül bármelyik használható, amennyiben megfelel a 9.4.8.1., illetve a 9.4.8.2. szakaszban leírt feltételeknek. Az e melléklet 5.1.3. szakasza alapján javasolt bármely alternatív mérési eljárással való összehasonlítás érdekében a kemilumineszcens érzékelőt kell használni referenciaeljárásként.

9.4.8.1.   Kemilumineszcens érzékelő

9.4.8.1.1.   Alkalmazás

A hígítatlan vagy hígított kipufogógáz NOx-koncentrációjának mérésére NO2–NO-átalakítóval összekapcsolt kemilumineszcens érzékelőt kell használni szakaszos és folyamatos mintavétel esetén egyaránt.

9.4.8.1.2.   Az alkatrészekre vonatkozó követelmények

A kemilumineszcens érzékelőn alapuló rendszernek meg kell felelnie a 8.1.11.1. szakaszban meghatározott kioltási hitelesítésnek. A kemilumineszcens érzékelő lehet fűtött vagy fűtetlen, illetve működhet légköri nyomáson vagy vákuummal.

9.4.8.1.3.   NO2–NO-átalakító

A 8.1.11.5. szakasz előírásainak megfelelő külső vagy belső NO2–NO-átalakítót a kemilumineszcens érzékelő előtt kell elhelyezni, és az átalakítót megkerülő vezetékkel kell ellátni e hitelesítés megkönnyítése érdekében.

9.4.8.1.4.   A páratartalom hatásai

A kemilumineszcens érzékelő valamennyi hőmérsékletét olyan szinten kell tartani, amely megakadályozza a vízlecsapódást. A kemilumineszcens érzékelő előtt található minta páratartalmának eltávolítására az alábbi konfigurációk valamelyikét kell alkalmazni:

| a) | az NO2–NO-átalakító alatt elhelyezkedő bármely szárító vagy hűtő után csatlakoztatott kemilumineszcens érzékelő, amely megfelel a 8.1.11.5. szakasz szerinti hitelesítésnek; |
| --- | --- |

a)

az NO2–NO-átalakító alatt elhelyezkedő bármely szárító vagy hűtő után csatlakoztatott kemilumineszcens érzékelő, amely megfelel a 8.1.11.5. szakasz szerinti hitelesítésnek;

| b) | bármely szárító vagy hűtő után csatlakoztatott kemilumineszcens érzékelő, amely megfelel a 8.1.11.4. szakasz szerinti hitelesítésnek. |
| --- | --- |

b)

bármely szárító vagy hűtő után csatlakoztatott kemilumineszcens érzékelő, amely megfelel a 8.1.11.4. szakasz szerinti hitelesítésnek.

9.4.8.1.5.   Válaszidő

A kemilumineszcens érzékelő válaszidejének javítása érdekében fűtött kemilumineszcens érzékelő alkalmazható.

9.4.8.2.   Nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék

9.4.8.2.1.   Alkalmazás

A hígítatlan vagy hígított kipufogógáz NOx-koncentrációjának mérésére nem diszperzív ultraibolya gázelemző készüléket (NDUV gázelemző készüléket) kell használni szakaszos és folyamatos mintavétel esetén egyaránt.

9.4.8.2.2.   Az alkatrészekre vonatkozó követelmények

Az NDUV gázelemző készüléken alapuló rendszernek meg kell felelnie a 8.1.11.3. szakaszban meghatározott hitelesítéseknek.

9.4.8.2.3.   NO2–NO-átalakító

Ha az NDUV gázelemző készülék csak NO-t mér, az NDUV gázelemző készülék előtt el kell helyezni egy olyan külső vagy belső NO2–NO-átalakítót, amely megfelel a 8.1.11.5. szakasz szerinti hitelesítésnek. E hitelesítés megkönnyítése érdekében az átalakítót megkerülő vezetékkel kell ellátni.

9.4.8.2.4.   A páratartalom hatásai

Az NDUV gázelemző készülék hőmérsékletét olyan szinten kell tartani, amely megakadályozza a vízlecsapódást, kivéve az alábbi konfigurációk alkalmazása esetén:

| a) | az NO2–NO-átalakító után elhelyezkedő bármely szárító vagy hűtő után csatlakoztatott NDUV gázelemző készülék, amely megfelel a 8.1.11.5. szakasz szerinti hitelesítésnek; |
| --- | --- |

a)

az NO2–NO-átalakító után elhelyezkedő bármely szárító vagy hűtő után csatlakoztatott NDUV gázelemző készülék, amely megfelel a 8.1.11.5. szakasz szerinti hitelesítésnek;

| b) | bármely szárító vagy hűtő után csatlakoztatott NDUV gázelemző készülék, amely megfelel a 8.1.11.4. szakasz szerinti hitelesítésnek. |
| --- | --- |

b)

bármely szárító vagy hűtő után csatlakoztatott NDUV gázelemző készülék, amely megfelel a 8.1.11.4. szakasz szerinti hitelesítésnek.

9.4.9.   O2-mérések

A hígítatlan vagy hígított kipufogógáz O2 koncentrációjának mérésére paramágneses érzékelővel (PMD) vagy mágneses-pneumatikus érzékelővel működő gázelemző készüléket kell használni.

9.4.10.   A levegő-tüzelőanyag arány mérései

A hígítatlan kipufogógáz levegő-tüzelőanyag arányának mérésére folyamatos mintavétel esetén cirkónium-oxid (ZrO2) típusú gázelemző készüléket kell használni. A kipufogógáz áramlási sebességének kiszámítására az A.7-A.8. függelék alapján a beszívott levegővel való O2-mérések vagy a tüzelőanyag-áram mérései alkalmazhatók.

9.4.11.   Részecskemérések gravimetriai mérleggel

A mintaszűrő közegen összegyűjtött részecskék nettó tömegének mérésére mérleget kell használni.

A mérleg felbontásának kisebbnek vagy egyenlőnek kell lennie a 9.3. táblázatban megadott, 0,5 mikrogrammos ajánlott ismételhetőségi értéknél. Amennyiben a mérleg belső kalibrálósúlyokat alkalmaz a mérési tartomány és a linearitás rutinszerű hitelesítéseire, a kalibrálósúlyoknak meg kell felelniük a 9.5.2. szakasz előírásainak.

A mérleg konfigurációját úgy kell elvégezni, hogy optimális beállási időt és stabilitást biztosítson a mérleg helyén.

9.5.   Analitikai gázok és tömegelőírások

9.5.1.   Analitikai gázok

Az analitikai gázoknak meg kell felelniük az e szakaszban előírt pontossági és tisztasági követelményeknek.

9.5.1.1.   A gázokra vonatkozó előírások

A gázok tekintetében a következő előírásokat kell figyelembe venni:

| a) | A mérőműszerek lenullázásához és a kalibrálógázokkal való összekeveréshez tisztított gázokat kell alkalmazni. A gáztartályban vagy a nullázógáz generátorának kimeneténél a gázok szennyezettsége nem lehet magasabb az alábbi értékeknél:






  i. | 2 százalékos szennyeződés a szokványos várható átlagos koncentrációhoz viszonyítva. Ha például a várható szén-monoxid-koncentráció 100,0 μmol/mol, akkor a nullázógáz megengedett szén-monoxid-szennyezettsége legfeljebb 2,000 μmol/mol lehet; |
| --- | --- | --- |

a)

A mérőműszerek lenullázásához és a kalibrálógázokkal való összekeveréshez tisztított gázokat kell alkalmazni. A gáztartályban vagy a nullázógáz generátorának kimeneténél a gázok szennyezettsége nem lehet magasabb az alábbi értékeknél:

i.

2 százalékos szennyeződés a szokványos várható átlagos koncentrációhoz viszonyítva. Ha például a várható szén-monoxid-koncentráció 100,0 μmol/mol, akkor a nullázógáz megengedett szén-monoxid-szennyezettsége legfeljebb 2,000 μmol/mol lehet;

| ii. | a 9.4. táblázatban megadott, hígítatlan vagy hígított mérésekre vonatkozó szennyezettségi értékek; |
| --- | --- |

ii.

a 9.4. táblázatban megadott, hígítatlan vagy hígított mérésekre vonatkozó szennyezettségi értékek;

| iii. | a 9.5. táblázatban megadott, hígítatlan mérésekre vonatkozó szennyezettségi értékek.

  9.4.   táblázat


  A hígítatlan vagy hígított mérésekre vonatkozó szennyezettségi határértékek [μmol/mol = ppm (3.2.)]








  Összetevő | Tisztított szintetikus levegő (11) | Tisztított N2
   (11) |
| --- | --- | --- | --- |
| Összes szénhidrogén (C1 egyenérték) | ≤ 0,05 μmol/mol | ≤ 0,05 μmol/mol |
| CO | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 1 μmol/mol |
| CO2 | ≤ 10 μmol/mol | ≤ 10 μmol/mol |
| O2 | 0,205–0,215 mol/mol | ≤ 2 μmol/mol |
| NOx | ≤ 0,02 μmol/mol | ≤ 0,02 μmol/mol |

iii.

a 9.5. táblázatban megadott, hígítatlan mérésekre vonatkozó szennyezettségi értékek.

9.4.   táblázat

A hígítatlan vagy hígított mérésekre vonatkozó szennyezettségi határértékek [μmol/mol = ppm (3.2.)]

Összetevő

Tisztított szintetikus levegő (11)

Tisztított N2
   (11)

Összes szénhidrogén (C1 egyenérték)

≤ 0,05 μmol/mol

≤ 0,05 μmol/mol

CO

≤ 1 μmol/mol

≤ 1 μmol/mol

CO2

≤ 10 μmol/mol

≤ 10 μmol/mol

O2

0,205–0,215 mol/mol

≤ 2 μmol/mol

NOx

≤ 0,02 μmol/mol

≤ 0,02 μmol/mol

9.5.   táblázat

A hígítatlan mérésekre vonatkozó szennyezettségi határértékek [μmol/mol = ppm (3.2.)]

| Összetevő | Tisztított szintetikus levegő (12) | Tisztított N2
   (12) |
| --- | --- | --- |
| Összes szénhidrogén (C1 egyenérték) | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 1 μmol/mol |
| CO | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 1 μmol/mol |
| CO2 | ≤ 400 μmol/mol | ≤ 400 μmol/mol |
| O2 | 0,18–0,21 mol/mol | — |
| NOx | ≤ 0,1 μmol/mol | ≤ 0,1 μmol/mol |

Összetevő

Tisztított szintetikus levegő (12)

Tisztított N2
   (12)

Összes szénhidrogén (C1 egyenérték)

≤ 1 μmol/mol

≤ 1 μmol/mol

CO

≤ 1 μmol/mol

≤ 1 μmol/mol

CO2

≤ 400 μmol/mol

≤ 400 μmol/mol

O2

0,18–0,21 mol/mol

—

NOx

≤ 0,1 μmol/mol

≤ 0,1 μmol/mol

| b) | FID-del működő gázelemző készülékhez a következő gázokat kell alkalmazni:






  i. | a FID tüzelőanyagát 0,39–0,41 mol/mol koncentrációjú, héliummal hígított hidrogénnel kell alkalmazni. A keverék összes szénhidrogén-tartalma nem lehet magasabb 0,05 μmol/mol-nál; |
| --- | --- | --- |

b)

FID-del működő gázelemző készülékhez a következő gázokat kell alkalmazni:

i.

a FID tüzelőanyagát 0,39–0,41 mol/mol koncentrációjú, héliummal hígított hidrogénnel kell alkalmazni. A keverék összes szénhidrogén-tartalma nem lehet magasabb 0,05 μmol/mol-nál;

| ii. | A FID égési levegőjének meg kell felelnie az e szakasz a) szakaszában szereplő, a tisztított levegőre vonatkozó előírásoknak; |
| --- | --- |

ii.

A FID égési levegőjének meg kell felelnie az e szakasz a) szakaszában szereplő, a tisztított levegőre vonatkozó előírásoknak;

| iii. | FID nullázógáz. A lángionizációs érzékelőket olyan tisztított gázzal kell nullázni, amely megfelel az e szakasz a) szakaszában meghatározott előírásoknak, kivéve a tisztított O2 gázt, amely bármilyen koncentrációjú lehet; |
| --- | --- |

iii.

FID nullázógáz. A lángionizációs érzékelőket olyan tisztított gázzal kell nullázni, amely megfelel az e szakasz a) szakaszában meghatározott előírásoknak, kivéve a tisztított O2 gázt, amely bármilyen koncentrációjú lehet;

| iv. | Propán a FID mérési tartományának kalibrálásához. Az összes szénhidrogén FID-jének mérési tartományát mérésitartomány-kalibráló koncentrációjú propánnal (C3H8) kell beállítani. A kalibrálást egyes szénszám (C1) alapján kell elvégezni; |
| --- | --- |

iv.

Propán a FID mérési tartományának kalibrálásához. Az összes szénhidrogén FID-jének mérési tartományát mérésitartomány-kalibráló koncentrációjú propánnal (C3H8) kell beállítani. A kalibrálást egyes szénszám (C1) alapján kell elvégezni;

| v. | Metán a FID mérési tartományának kalibrálásához. Ha a metán FID-jének mérési tartománya mindig metánkiválasztóval van beállítva és kalibrálva, akkor a FID-et mérésitartomány-kalibráló koncentrációjú metánnal (CH4) kell beállítani és kalibrálni. A kalibrálást egyes szénszám (C1) alapján kell elvégezni; |
| --- | --- |

v.

Metán a FID mérési tartományának kalibrálásához. Ha a metán FID-jének mérési tartománya mindig metánkiválasztóval van beállítva és kalibrálva, akkor a FID-et mérésitartomány-kalibráló koncentrációjú metánnal (CH4) kell beállítani és kalibrálni. A kalibrálást egyes szénszám (C1) alapján kell elvégezni;

| c) | A következő gázkeverékeket kell használni, amelyekben a gázok ±1,0 %-os pontossággal megfelelnek a nemzetközi és/vagy nemzeti etalongázok valós értékének vagy más elismert gázszabványoknak:






  i. | CH4 tisztított szintetikus levegővel és/vagy (adott esetben) N2-vel hígítva; |
| --- | --- | --- |

c)

A következő gázkeverékeket kell használni, amelyekben a gázok ±1,0 %-os pontossággal megfelelnek a nemzetközi és/vagy nemzeti etalongázok valós értékének vagy más elismert gázszabványoknak:

i.

CH4 tisztított szintetikus levegővel és/vagy (adott esetben) N2-vel hígítva;

| ii. | C2H6 tisztított szintetikus levegővel és/vagy (adott esetben) N2-vel hígítva; |
| --- | --- |

ii.

C2H6 tisztított szintetikus levegővel és/vagy (adott esetben) N2-vel hígítva;

| iii. | C3H8 tisztított szintetikus levegővel és/vagy (adott esetben) N2-vel hígítva; |
| --- | --- |

iii.

C3H8 tisztított szintetikus levegővel és/vagy (adott esetben) N2-vel hígítva;

| iv. | CO tisztított N2-vel hígítva; |
| --- | --- |

iv.

CO tisztított N2-vel hígítva;

| v. | CO2 tisztított N2-vel hígítva; |
| --- | --- |

v.

CO2 tisztított N2-vel hígítva;

| vi. | NO tisztított N2-vel hígítva; |
| --- | --- |

vi.

NO tisztított N2-vel hígítva;

| vii. | NO2 tisztított szintetikus levegővel hígítva; |
| --- | --- |

vii.

NO2 tisztított szintetikus levegővel hígítva;

| viii. | O2 tisztított N2-vel hígítva; |
| --- | --- |

viii.

O2 tisztított N2-vel hígítva;

| ix. | C3H8, CO, CO2, NO tisztított N2-vel hígítva; |
| --- | --- |

ix.

C3H8, CO, CO2, NO tisztított N2-vel hígítva;

| x. | C3H8, CH4, CO, CO2, NO tisztított N2-vel hígítva. |
| --- | --- |

x.

C3H8, CH4, CO, CO2, NO tisztított N2-vel hígítva.

| d) | Az e szakasz c) pontjában felsoroltaktól eltérő gázok is használhatók (például a választényezők meghatározására a levegővel hígított metanol), amennyiben ±3,0 %-os pontossággal megfelelnek a nemzetközi és/vagy nemzeti szabványok valós értékének és teljesítik a 9.5.1.2. szakaszban előírt stabilitási követelményeket; |
| --- | --- |

d)

Az e szakasz c) pontjában felsoroltaktól eltérő gázok is használhatók (például a választényezők meghatározására a levegővel hígított metanol), amennyiben ±3,0 %-os pontossággal megfelelnek a nemzetközi és/vagy nemzeti szabványok valós értékének és teljesítik a 9.5.1.2. szakaszban előírt stabilitási követelményeket;

| e) | A saját kalibrálógázok elkészíthetők precíziós keverőberendezés, például gázmegosztó segítségével a gázoknak tisztított N2-vel vagy tisztított szintetikus levegővel való hígítása révén. Amennyiben a gázmegosztók megfelelnek a 9.4.5.6. szakasz előírásainak, és az összekevert gázok teljesítik az e szakasz a) és c) pontjában foglalt követelményeket, akkor úgy tekinthető, hogy az eredményül kapott keverékek megfelelnek a 9.5.1.1. szakasz előírásainak. |
| --- | --- |

e)

A saját kalibrálógázok elkészíthetők precíziós keverőberendezés, például gázmegosztó segítségével a gázoknak tisztított N2-vel vagy tisztított szintetikus levegővel való hígítása révén. Amennyiben a gázmegosztók megfelelnek a 9.4.5.6. szakasz előírásainak, és az összekevert gázok teljesítik az e szakasz a) és c) pontjában foglalt követelményeket, akkor úgy tekinthető, hogy az eredményül kapott keverékek megfelelnek a 9.5.1.1. szakasz előírásainak.

9.5.1.2.   Koncentráció és lejárati idő

Valamennyi szabványos kalibrálógáz koncentrációját és beszállító által meghatározott lejárati idejét fel kell jegyezni.

| a) | A szabványos kalibrálógázok nem használhatók a lejáratuk után, kivéve az e szakasz b) pontjában engedélyezett esetekben. |
| --- | --- |

a)

A szabványos kalibrálógázok nem használhatók a lejáratuk után, kivéve az e szakasz b) pontjában engedélyezett esetekben.

| b) | Amennyiben a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyja, a kalibrálógázok újracímkézhetők és a lejárati idejük után is felhasználhatók. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyja, a kalibrálógázok újracímkézhetők és a lejárati idejük után is felhasználhatók.

9.5.1.3.   A gázok átvitele

A gázokat olyan alkatrészek felhasználásával kell továbbítani a forrásuktól a gázelemző készülékekig, amelyek kifejezetten az adott gáz szabályozására és továbbítására szolgálnak.

Szem előtt kell tartani a kalibrálógázok eltarthatóságát. A kalibrálógázokra fel kell jegyezni a gyártó által megadott lejárati időt.

9.5.2.   Tömegszabványok

A részecskemérleghez olyan, tanúsítvánnyal ellátott kalibrálósúlyokat kell használni, amelyek 0,1 %-os bizonytalansággal megfelelnek a nemzetközi és/vagy nemzeti szabványoknak. A kalibrálósúlyok tanúsítását bármely olyan kalibrálólaboratórium elvégezheti, amely biztosítja a nemzetközi és/vagy nemzeti szabványoknak megfelelő nyomon követhetőséget. Gondoskodni kell arról, hogy a legkisebb kalibrálósúly legfeljebb tízszer akkora tömegű legyen, mint egy fel nem használt részecske-mintavevő közeg tömege. A kalibrálási jelentésben a súlyok sűrűségét is fel kell tüntetni.

---

(1)  Az egyedi jelölések a mellékletekben találhatók.

(2)  E melléklet számozása a 11. számú, nem közúti mozgó gépekre és berendezésekre vonatkozó (NRMM) globális műszaki előírás számozását követi. Az NRMM globális műszaki előírás néhány szakasza azonban nem szükséges, hogy megjelenjen e mellékletben.

(3)  Az alapteljesítmény meghatározásának jobb megértéséhez lásd az ISO 8528 1:2005 szabvány 2. ábráját.

(4)  A kalibrálást és hitelesítést a mérőrendszer gyártója utasításainak megfelelően és a helyes műszaki gyakorlat alapján gyakrabban kell végezni.

(5)  Az állandó térfogatú mintavétel ellenőrzése nem szükséges olyan rendszerek esetében, amelyek eltérése a beszívott levegő, a tüzelőanyag és a hígított kipufogógáz szén- vagy oxigénmérlege alapján ±2 %-on belül van.

(6)  Amennyiben a tárolótartályban nincs vízlecsapódás.

(7)  40 °C-ig.

(8)  202 °C-ig.

(9)  191 ± 11 °C-on.

(10)  A pontosságot és az ismételhetőséget ugyanazon gyűjtött adatokkal kell meghatározni a 9.4.3. szakaszban leírtak szerint, abszolút értékek alapján. A „pt.” a kibocsátási határnál várható teljes átlagérték; a „max” a teljes ciklus kibocsátási határánál várható legnagyobb érték, nem pedig a műszer tartományának maximuma; a „mért” a teljes ciklusban ténylegesen mért átlag.

(11)  Ezen tisztasági szinteknek nem kell nemzetközi és/vagy nemzeti szabványokhoz kapcsolódniuk.

(12)  Ezen tisztasági szinteknek nem kell nemzetközi és/vagy nemzeti szabványokhoz kapcsolódniuk.

A.1. függelék

(Fenntartva)

A.2. függelék

Statisztikai jellemzők

A.2.1.   Számtani közép

Az Formula számtani középértéket az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (A.2-1) |
| --- | --- |

Formula

(A.2-1)

A.2.2.   Szórás

A torzítatlan (pl. N–1) σ minta szórását a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.2-2) |
| --- | --- |

Formula

(A.2-2)

A.2.3.   Négyzetes középérték

Az rms
  y négyzetes középértéket a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.2-3) |
| --- | --- |

Formula

(A.2-3)

A.2.4.   t-próba

A következő egyenletek és táblázatok alapján meg kell határozni, hogy az adatok megfelelnek-e a t-próbán:

| a) | Páratlan t-próba esetében a t statisztikai jellemzőt és szabadsági fokainak számát, v-t a következőképpen kell kiszámítani: | (A.2-4) |
| --- | --- | --- |
| | (A.2-5) |

a)

Páratlan t-próba esetében a t statisztikai jellemzőt és szabadsági fokainak számát, v-t a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

(A.2-4)

Formula

(A.2-5)

| b) | Páros t-próba esetében a t statisztikai jellemzőt és szabadsági fokainak számát, v-t a következőképpen kell kiszámítani, figyelembe véve, hogy az εi
  az egyes y
  refi
  és yi
  párok közötti hibákat (például különbségeket) jelenti: | | (A.2-6) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Páros t-próba esetében a t statisztikai jellemzőt és szabadsági fokainak számát, v-t a következőképpen kell kiszámítani, figyelembe véve, hogy az εi
  az egyes y
  refi
  és yi
  párok közötti hibákat (például különbségeket) jelenti:

Formula

Formula

(A.2-6)

| c) | E szakasz A.2.1. táblázata a t értékeknek a t
  crit értékekkel való összehasonlítására szolgál, amelyek a táblázatban a szabadsági fokok száma szerint szerepelnek. Ha a t értéke kisebb a t
  crit értékénél, akkor a t megfelelt a t-próbán.

  A.2.1.   táblázat


  Kritikus t értékek a szabadságfok v számával szemben








  v | Konfidencia |
| --- | --- | --- |
| | 90 százalék | 95 százalék |
| 1 | 6,314 | 12,706 |
| 2 | 2,920 | 4,303 |
| 3 | 2,353 | 3,182 |
| 4 | 2,132 | 2,776 |
| 5 | 2,015 | 2,571 |
| 6 | 1,943 | 2,447 |
| 7 | 1,895 | 2,365 |
| 8 | 1,860 | 2,306 |
| 9 | 1,833 | 2,262 |
| 10 | 1,812 | 2,228 |
| 11 | 1,796 | 2,201 |
| 12 | 1,782 | 2,179 |
| 13 | 1,771 | 2,160 |
| 14 | 1,761 | 2,145 |
| 15 | 1,753 | 2,131 |
| 16 | 1,746 | 2,120 |
| 18 | 1,734 | 2,101 |
| 20 | 1,725 | 2,086 |
| 22 | 1,717 | 2,074 |
| 24 | 1,711 | 2,064 |
| 26 | 1,706 | 2,056 |
| 28 | 1,701 | 2,048 |
| 30 | 1,697 | 2,042 |
| 35 | 1,690 | 2,030 |
| 40 | 1,684 | 2,021 |
| 50 | 1,676 | 2,009 |
| 70 | 1,667 | 1,994 |
| 100 | 1,660 | 1,984 |
| 1000+ | 1,645 | 1,960 |

c)

E szakasz A.2.1. táblázata a t értékeknek a t
  crit értékekkel való összehasonlítására szolgál, amelyek a táblázatban a szabadsági fokok száma szerint szerepelnek. Ha a t értéke kisebb a t
  crit értékénél, akkor a t megfelelt a t-próbán.

A.2.1.   táblázat

Kritikus t értékek a szabadságfok v számával szemben

v

Konfidencia

90 százalék

95 százalék

1

6,314

12,706

2

2,920

4,303

3

2,353

3,182

4

2,132

2,776

5

2,015

2,571

6

1,943

2,447

7

1,895

2,365

8

1,860

2,306

9

1,833

2,262

10

1,812

2,228

11

1,796

2,201

12

1,782

2,179

13

1,771

2,160

14

1,761

2,145

15

1,753

2,131

16

1,746

2,120

18

1,734

2,101

20

1,725

2,086

22

1,717

2,074

24

1,711

2,064

26

1,706

2,056

28

1,701

2,048

30

1,697

2,042

35

1,690

2,030

40

1,684

2,021

50

1,676

2,009

70

1,667

1,994

100

1,660

1,984

1000+

1,645

1,960

Az itt fel nem tüntetett értékek meghatározásához lineáris interpolációt kell alkalmazni.

A.2.5.   F próba

Az F statisztikai jellemzőt az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (A.2-7) |
| --- | --- |

Formula

(A.2-7)

| a) | 90 százalékos konfidenciaszintű F-próba esetében e szakasz 2. táblázatát kell használni az F értékeknek az F
  crit90 értékekkel való összehasonlításához, amelyek az (N-1) és az (N
  ref-1) szerint szerepelnek a táblázatban. Ha az F értéke kisebb az F
  crit90 értékénél, akkor az F megfelelt az F-próbán 90 százalékos konfidenciaszint mellett; |
| --- | --- |

a)

90 százalékos konfidenciaszintű F-próba esetében e szakasz 2. táblázatát kell használni az F értékeknek az F
  crit90 értékekkel való összehasonlításához, amelyek az (N-1) és az (N
  ref-1) szerint szerepelnek a táblázatban. Ha az F értéke kisebb az F
  crit90 értékénél, akkor az F megfelelt az F-próbán 90 százalékos konfidenciaszint mellett;

| b) | 95 százalékos konfidenciaszintű F-próba esetében e szakasz 3. táblázatát kell használni az F értékeknek az F
  crit95 értékekkel való összehasonlításához, amelyek az (N-1) és az (N
  ref-1) szerint szerepelnek a táblázatban. Ha az F értéke kisebb az F
  crit95 értékénél, akkor az F megfelelt az F-próbán 95 százalékos konfidenciaszint mellett; |
| --- | --- |

b)

95 százalékos konfidenciaszintű F-próba esetében e szakasz 3. táblázatát kell használni az F értékeknek az F
  crit95 értékekkel való összehasonlításához, amelyek az (N-1) és az (N
  ref-1) szerint szerepelnek a táblázatban. Ha az F értéke kisebb az F
  crit95 értékénél, akkor az F megfelelt az F-próbán 95 százalékos konfidenciaszint mellett;

A.2.2.   táblázat

Kritikus F
  crit90
  F értékek az N-1 és N
  ref -1 értékével szemben 90 %-os konfidenciaszint mellett

| N-1 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 12 | 15 | 20 | 24 | 30 | 40 | 60 | 120 | 1 000+ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N
  ref-1 | |
| 1 | 39,86 | 49,50 | 53,59 | 55,83 | 57,24 | 58,20 | 58,90 | 59,43 | 59,85 | 60,19 | 60,70 | 61,22 | 61,74 | 62,00 | 62,26 | 62,52 | 62,79 | 63,06 | 63,32 |
| 2 | 8,526 | 9,000 | 9,162 | 9,243 | 9,293 | 9,326 | 9,349 | 9,367 | 9,381 | 9,392 | 9,408 | 9,425 | 9,441 | 9,450 | 9,458 | 9,466 | 9,475 | 9,483 | 9,491 |
| 3 | 5,538 | 5,462 | 5,391 | 5,343 | 5,309 | 5,285 | 5,266 | 5,252 | 5,240 | 5,230 | 5,216 | 5,200 | 5,184 | 5,176 | 5,168 | 5,160 | 5,151 | 5,143 | 5,134 |
| 4 | 4,545 | 4,325 | 4,191 | 4,107 | 4,051 | 4,010 | 3,979 | 3,955 | 3,936 | 3,920 | 3,896 | 3,870 | 3,844 | 3,831 | 3,817 | 3,804 | 3,790 | 3,775 | 3,761 |
| 5 | 4,060 | 3,780 | 3,619 | 3,520 | 3,453 | 3,405 | 3,368 | 3,339 | 3,316 | 3,297 | 3,268 | 3,238 | 3,207 | 3,191 | 3,174 | 3,157 | 3,140 | 3,123 | 3,105 |
| 6 | 3,776 | 3,463 | 3,289 | 3,181 | 3,108 | 3,055 | 3,014 | 2,983 | 2,958 | 2,937 | 2,905 | 2,871 | 2,836 | 2,818 | 2,800 | 2,781 | 2,762 | 2,742 | 2,722 |
| 7 | 3,589 | 3,257 | 3,074 | 2,961 | 2,883 | 2,827 | 2,785 | 2,752 | 2,725 | 2,703 | 2,668 | 2,632 | 2,595 | 2,575 | 2,555 | 2,535 | 2,514 | 2,493 | 2,471 |
| 8 | 3,458 | 3,113 | 2,924 | 2,806 | 2,726 | 2,668 | 2,624 | 2,589 | 2,561 | 2,538 | 2,502 | 2,464 | 2,425 | 2,404 | 2,383 | 2,361 | 2,339 | 2,316 | 2,293 |
| 9 | 3,360 | 3,006 | 2,813 | 2,693 | 2,611 | 2,551 | 2,505 | 2,469 | 2,440 | 2,416 | 2,379 | 2,340 | 2,298 | 2,277 | 2,255 | 2,232 | 2,208 | 2,184 | 2,159 |
| 10 | 3,285 | 2,924 | 2,728 | 2,605 | 2,522 | 2,461 | 2,414 | 2,377 | 2,347 | 2,323 | 2,284 | 2,244 | 2,201 | 2,178 | 2,155 | 2,132 | 2,107 | 2,082 | 2,055 |
| 11 | 3,225 | 2,860 | 2,660 | 2,536 | 2,451 | 2,389 | 2,342 | 2,304 | 2,274 | 2,248 | 2,209 | 2,167 | 2,123 | 2,100 | 2,076 | 2,052 | 2,026 | 2,000 | 1,972 |
| 12 | 3,177 | 2,807 | 2,606 | 2,480 | 2,394 | 2,331 | 2,283 | 2,245 | 2,214 | 2,188 | 2,147 | 2,105 | 2,060 | 2,036 | 2,011 | 1,986 | 1,960 | 1,932 | 1,904 |
| 13 | 3,136 | 2,763 | 2,560 | 2,434 | 2,347 | 2,283 | 2,234 | 2,195 | 2,164 | 2,138 | 2,097 | 2,053 | 2,007 | 1,983 | 1,958 | 1,931 | 1,904 | 1,876 | 1,846 |
| 14 | 3,102 | 2,726 | 2,522 | 2,395 | 2,307 | 2,243 | 2,193 | 2,154 | 2,122 | 2,095 | 2,054 | 2,010 | 1,962 | 1,938 | 1,912 | 1,885 | 1,857 | 1,828 | 1,797 |
| 15 | 3,073 | 2,695 | 2,490 | 2,361 | 2,273 | 2,208 | 2,158 | 2,119 | 2,086 | 2,059 | 2,017 | 1,972 | 1,924 | 1,899 | 1,873 | 1,845 | 1,817 | 1,787 | 1,755 |
| 16 | 3,048 | 2,668 | 2,462 | 2,333 | 2,244 | 2,178 | 2,128 | 2,088 | 2,055 | 2,028 | 1,985 | 1,940 | 1,891 | 1,866 | 1,839 | 1,811 | 1,782 | 1,751 | 1,718 |
| 17 | 3,026 | 2,645 | 2,437 | 2,308 | 2,218 | 2,152 | 2,102 | 2,061 | 2,028 | 2,001 | 1,958 | 1,912 | 1,862 | 1,836 | 1,809 | 1,781 | 1,751 | 1,719 | 1,686 |
| 18 | 3,007 | 2,624 | 2,416 | 2,286 | 2,196 | 2,130 | 2,079 | 2,038 | 2,005 | 1,977 | 1,933 | 1,887 | 1,837 | 1,810 | 1,783 | 1,754 | 1,723 | 1,691 | 1,657 |
| 19 | 2,990 | 2,606 | 2,397 | 2,266 | 2,176 | 2,109 | 2,058 | 2,017 | 1,984 | 1,956 | 1,912 | 1,865 | 1,814 | 1,787 | 1,759 | 1,730 | 1,699 | 1,666 | 1,631 |
| 20 | 2,975 | 2,589 | 2,380 | 2,249 | 2,158 | 2,091 | 2,040 | 1,999 | 1,965 | 1,937 | 1,892 | 1,845 | 1,794 | 1,767 | 1,738 | 1,708 | 1,677 | 1,643 | 1,607 |
| 21 | 2,961 | 2,575 | 2,365 | 2,233 | 2,142 | 2,075 | 2,023 | 1,982 | 1,948 | 1,920 | 1,875 | 1,827 | 1,776 | 1,748 | 1,719 | 1,689 | 1,657 | 1,623 | 1,586 |
| 20 | 2,949 | 2,561 | 2,351 | 2,219 | 2,128 | 2,061 | 2,008 | 1,967 | 1,933 | 1,904 | 1,859 | 1,811 | 1,759 | 1,731 | 1,702 | 1,671 | 1,639 | 1,604 | 1,567 |
| 23 | 2,937 | 2,549 | 2,339 | 2,207 | 2,115 | 2,047 | 1,995 | 1,953 | 1,919 | 1,890 | 1,845 | 1,796 | 1,744 | 1,716 | 1,686 | 1,655 | 1,622 | 1,587 | 1,549 |
| 24 | 2,927 | 2,538 | 2,327 | 2,195 | 2,103 | 2,035 | 1,983 | 1,941 | 1,906 | 1,877 | 1,832 | 1,783 | 1,730 | 1,702 | 1,672 | 1,641 | 1,607 | 1,571 | 1,533 |
| 25 | 2,918 | 2,528 | 2,317 | 2,184 | 2,092 | 2,024 | 1,971 | 1,929 | 1,895 | 1,866 | 1,820 | 1,771 | 1,718 | 1,689 | 1,659 | 1,627 | 1,593 | 1,557 | 1,518 |
| 26 | 2,909 | 2,519 | 2,307 | 2,174 | 2,082 | 2,014 | 1,961 | 1,919 | 1,884 | 1,855 | 1,809 | 1,760 | 1,706 | 1,677 | 1,647 | 1,615 | 1,581 | 1,544 | 1,504 |
| 27 | 2,901 | 2,511 | 2,299 | 2,165 | 2,073 | 2,005 | 1,952 | 1,909 | 1,874 | 1,845 | 1,799 | 1,749 | 1,695 | 1,666 | 1,636 | 1,603 | 1,569 | 1,531 | 1,491 |
| 28 | 2,894 | 2,503 | 2,291 | 2,157 | 2,064 | 1,996 | 1,943 | 1,900 | 1,865 | 1,836 | 1,790 | 1,740 | 1,685 | 1,656 | 1,625 | 1,593 | 1,558 | 1,520 | 1,478 |
| 29 | 2,887 | 2,495 | 2,283 | 2,149 | 2,057 | 1,988 | 1,935 | 1,892 | 1,857 | 1,827 | 1,781 | 1,731 | 1,676 | 1,647 | 1,616 | 1,583 | 1,547 | 1,509 | 1,467 |
| 30 | 2,881 | 2,489 | 2,276 | 2,142 | 2,049 | 1,980 | 1,927 | 1,884 | 1,849 | 1,819 | 1,773 | 1,722 | 1,667 | 1,638 | 1,606 | 1,573 | 1,538 | 1,499 | 1,456 |
| 40 | 2,835 | 2,440 | 2,226 | 2,091 | 1,997 | 1,927 | 1,873 | 1,829 | 1,793 | 1,763 | 1,715 | 1,662 | 1,605 | 1,574 | 1,541 | 1,506 | 1,467 | 1,425 | 1,377 |
| 60 | 2,791 | 2,393 | 2,177 | 2,041 | 1,946 | 1,875 | 1,819 | 1,775 | 1,738 | 1,707 | 1,657 | 1,603 | 1,543 | 1,511 | 1,476 | 1,437 | 1,395 | 1,348 | 1,291 |
| 120 | 2,748 | 2,347 | 2,130 | 1,992 | 1,896 | 1,824 | 1,767 | 1,722 | 1,684 | 1,652 | 1,601 | 1,545 | 1,482 | 1,447 | 1,409 | 1,368 | 1,320 | 1,265 | 1,193 |
| 1 000+ | 2,706 | 2,303 | 2,084 | 1,945 | 1,847 | 1,774 | 1,717 | 1,670 | 1,632 | 1,599 | 1,546 | 1,487 | 1,421 | 1,383 | 1,342 | 1,295 | 1,240 | 1,169 | 1,000 |

N-1

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

12

15

20

24

30

40

60

120

1 000+

N
  ref-1

1

39,86

49,50

53,59

55,83

57,24

58,20

58,90

59,43

59,85

60,19

60,70

61,22

61,74

62,00

62,26

62,52

62,79

63,06

63,32

2

8,526

9,000

9,162

9,243

9,293

9,326

9,349

9,367

9,381

9,392

9,408

9,425

9,441

9,450

9,458

9,466

9,475

9,483

9,491

3

5,538

5,462

5,391

5,343

5,309

5,285

5,266

5,252

5,240

5,230

5,216

5,200

5,184

5,176

5,168

5,160

5,151

5,143

5,134

4

4,545

4,325

4,191

4,107

4,051

4,010

3,979

3,955

3,936

3,920

3,896

3,870

3,844

3,831

3,817

3,804

3,790

3,775

3,761

5

4,060

3,780

3,619

3,520

3,453

3,405

3,368

3,339

3,316

3,297

3,268

3,238

3,207

3,191

3,174

3,157

3,140

3,123

3,105

6

3,776

3,463

3,289

3,181

3,108

3,055

3,014

2,983

2,958

2,937

2,905

2,871

2,836

2,818

2,800

2,781

2,762

2,742

2,722

7

3,589

3,257

3,074

2,961

2,883

2,827

2,785

2,752

2,725

2,703

2,668

2,632

2,595

2,575

2,555

2,535

2,514

2,493

2,471

8

3,458

3,113

2,924

2,806

2,726

2,668

2,624

2,589

2,561

2,538

2,502

2,464

2,425

2,404

2,383

2,361

2,339

2,316

2,293

9

3,360

3,006

2,813

2,693

2,611

2,551

2,505

2,469

2,440

2,416

2,379

2,340

2,298

2,277

2,255

2,232

2,208

2,184

2,159

10

3,285

2,924

2,728

2,605

2,522

2,461

2,414

2,377

2,347

2,323

2,284

2,244

2,201

2,178

2,155

2,132

2,107

2,082

2,055

11

3,225

2,860

2,660

2,536

2,451

2,389

2,342

2,304

2,274

2,248

2,209

2,167

2,123

2,100

2,076

2,052

2,026

2,000

1,972

12

3,177

2,807

2,606

2,480

2,394

2,331

2,283

2,245

2,214

2,188

2,147

2,105

2,060

2,036

2,011

1,986

1,960

1,932

1,904

13

3,136

2,763

2,560

2,434

2,347

2,283

2,234

2,195

2,164

2,138

2,097

2,053

2,007

1,983

1,958

1,931

1,904

1,876

1,846

14

3,102

2,726

2,522

2,395

2,307

2,243

2,193

2,154

2,122

2,095

2,054

2,010

1,962

1,938

1,912

1,885

1,857

1,828

1,797

15

3,073

2,695

2,490

2,361

2,273

2,208

2,158

2,119

2,086

2,059

2,017

1,972

1,924

1,899

1,873

1,845

1,817

1,787

1,755

16

3,048

2,668

2,462

2,333

2,244

2,178

2,128

2,088

2,055

2,028

1,985

1,940

1,891

1,866

1,839

1,811

1,782

1,751

1,718

17

3,026

2,645

2,437

2,308

2,218

2,152

2,102

2,061

2,028

2,001

1,958

1,912

1,862

1,836

1,809

1,781

1,751

1,719

1,686

18

3,007

2,624

2,416

2,286

2,196

2,130

2,079

2,038

2,005

1,977

1,933

1,887

1,837

1,810

1,783

1,754

1,723

1,691

1,657

19

2,990

2,606

2,397

2,266

2,176

2,109

2,058

2,017

1,984

1,956

1,912

1,865

1,814

1,787

1,759

1,730

1,699

1,666

1,631

20

2,975

2,589

2,380

2,249

2,158

2,091

2,040

1,999

1,965

1,937

1,892

1,845

1,794

1,767

1,738

1,708

1,677

1,643

1,607

21

2,961

2,575

2,365

2,233

2,142

2,075

2,023

1,982

1,948

1,920

1,875

1,827

1,776

1,748

1,719

1,689

1,657

1,623

1,586

20

2,949

2,561

2,351

2,219

2,128

2,061

2,008

1,967

1,933

1,904

1,859

1,811

1,759

1,731

1,702

1,671

1,639

1,604

1,567

23

2,937

2,549

2,339

2,207

2,115

2,047

1,995

1,953

1,919

1,890

1,845

1,796

1,744

1,716

1,686

1,655

1,622

1,587

1,549

24

2,927

2,538

2,327

2,195

2,103

2,035

1,983

1,941

1,906

1,877

1,832

1,783

1,730

1,702

1,672

1,641

1,607

1,571

1,533

25

2,918

2,528

2,317

2,184

2,092

2,024

1,971

1,929

1,895

1,866

1,820

1,771

1,718

1,689

1,659

1,627

1,593

1,557

1,518

26

2,909

2,519

2,307

2,174

2,082

2,014

1,961

1,919

1,884

1,855

1,809

1,760

1,706

1,677

1,647

1,615

1,581

1,544

1,504

27

2,901

2,511

2,299

2,165

2,073

2,005

1,952

1,909

1,874

1,845

1,799

1,749

1,695

1,666

1,636

1,603

1,569

1,531

1,491

28

2,894

2,503

2,291

2,157

2,064

1,996

1,943

1,900

1,865

1,836

1,790

1,740

1,685

1,656

1,625

1,593

1,558

1,520

1,478

29

2,887

2,495

2,283

2,149

2,057

1,988

1,935

1,892

1,857

1,827

1,781

1,731

1,676

1,647

1,616

1,583

1,547

1,509

1,467

30

2,881

2,489

2,276

2,142

2,049

1,980

1,927

1,884

1,849

1,819

1,773

1,722

1,667

1,638

1,606

1,573

1,538

1,499

1,456

40

2,835

2,440

2,226

2,091

1,997

1,927

1,873

1,829

1,793

1,763

1,715

1,662

1,605

1,574

1,541

1,506

1,467

1,425

1,377

60

2,791

2,393

2,177

2,041

1,946

1,875

1,819

1,775

1,738

1,707

1,657

1,603

1,543

1,511

1,476

1,437

1,395

1,348

1,291

120

2,748

2,347

2,130

1,992

1,896

1,824

1,767

1,722

1,684

1,652

1,601

1,545

1,482

1,447

1,409

1,368

1,320

1,265

1,193

1 000+

2,706

2,303

2,084

1,945

1,847

1,774

1,717

1,670

1,632

1,599

1,546

1,487

1,421

1,383

1,342

1,295

1,240

1,169

1,000

A.2.3.   táblázat

Kritikus F
  crit95
  F értékek az N-1 és N
  ref-1 értékével szemben 95 %-os konfidenciaszint mellett

| N-1 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 12 | 15 | 20 | 24 | 30 | 40 | 60 | 120 | 1 000+ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N
  ref-1 | |
| 1 | 161,4 | 199,5 | 215,7 | 224,5 | 230,1 | 233,9 | 236,7 | 238,8 | 240,5 | 241,8 | 243,9 | 245,9 | 248,0 | 249,0 | 250,1 | 251,1 | 252,2 | 253,2 | 254,3 |
| 2 | 18,51 | 19,00 | 19,16 | 19,24 | 19,29 | 19,33 | 19,35 | 19,37 | 19,38 | 19,39 | 19,41 | 19,42 | 19,44 | 19,45 | 19,46 | 19,47 | 19,47 | 19,48 | 19,49 |
| 3 | 10,12 | 9,552 | 9,277 | 9,117 | 9,014 | 8,941 | 8,887 | 8,845 | 8,812 | 8,786 | 8,745 | 8,703 | 8,660 | 8,639 | 8,617 | 8,594 | 8,572 | 8,549 | 8,526 |
| 4 | 7,709 | 6,944 | 6,591 | 6,388 | 6,256 | 6,163 | 6,094 | 6,041 | 5,999 | 5,964 | 5,912 | 5,858 | 5,803 | 5,774 | 5,746 | 5,717 | 5,688 | 5,658 | 5,628 |
| 5 | 6,608 | 5,786 | 5,410 | 5,192 | 5,050 | 4,950 | 4,876 | 4,818 | 4,773 | 4,735 | 4,678 | 4,619 | 4,558 | 4,527 | 4,496 | 4,464 | 4,431 | 4,399 | 4,365 |
| 6 | 5,987 | 5,143 | 4,757 | 4,534 | 4,387 | 4,284 | 4,207 | 4,147 | 4,099 | 4,060 | 4,000 | 3,938 | 3,874 | 3,842 | 3,808 | 3,774 | 3,740 | 3,705 | 3,669 |
| 7 | 5,591 | 4,737 | 4,347 | 4,120 | 3,972 | 3,866 | 3,787 | 3,726 | 3,677 | 3,637 | 3,575 | 3,511 | 3,445 | 3,411 | 3,376 | 3,340 | 3,304 | 3,267 | 3,230 |
| 8 | 5,318 | 4,459 | 4,066 | 3,838 | 3,688 | 3,581 | 3,501 | 3,438 | 3,388 | 3,347 | 3,284 | 3,218 | 3,150 | 3,115 | 3,079 | 3,043 | 3,005 | 2,967 | 2,928 |
| 9 | 5,117 | 4,257 | 3,863 | 3,633 | 3,482 | 3,374 | 3,293 | 3,230 | 3,179 | 3,137 | 3,073 | 3,006 | 2,937 | 2,901 | 2,864 | 2,826 | 2,787 | 2,748 | 2,707 |
| 10 | 4,965 | 4,103 | 3,708 | 3,478 | 3,326 | 3,217 | 3,136 | 3,072 | 3,020 | 2,978 | 2,913 | 2,845 | 2,774 | 2,737 | 2,700 | 2,661 | 2,621 | 2,580 | 2,538 |
| 11 | 4,844 | 3,982 | 3,587 | 3,357 | 3,204 | 3,095 | 3,012 | 2,948 | 2,896 | 2,854 | 2,788 | 2,719 | 2,646 | 2,609 | 2,571 | 2,531 | 2,490 | 2,448 | 2,405 |
| 12 | 4,747 | 3,885 | 3,490 | 3,259 | 3,106 | 2,996 | 2,913 | 2,849 | 2,796 | 2,753 | 2,687 | 2,617 | 2,544 | 2,506 | 2,466 | 2,426 | 2,384 | 2,341 | 2,296 |
| 13 | 4,667 | 3,806 | 3,411 | 3,179 | 3,025 | 2,915 | 2,832 | 2,767 | 2,714 | 2,671 | 2,604 | 2,533 | 2,459 | 2,420 | 2,380 | 2,339 | 2,297 | 2,252 | 2,206 |
| 14 | 4,600 | 3,739 | 3,344 | 3,112 | 2,958 | 2,848 | 2,764 | 2,699 | 2,646 | 2,602 | 2,534 | 2,463 | 2,388 | 2,349 | 2,308 | 2,266 | 2,223 | 2,178 | 2,131 |
| 15 | 4,543 | 3,682 | 3,287 | 3,056 | 2,901 | 2,791 | 2,707 | 2,641 | 2,588 | 2,544 | 2,475 | 2,403 | 2,328 | 2,288 | 2,247 | 2,204 | 2,160 | 2,114 | 2,066 |
| 16 | 4,494 | 3,634 | 3,239 | 3,007 | 2,852 | 2,741 | 2,657 | 2,591 | 2,538 | 2,494 | 2,425 | 2,352 | 2,276 | 2,235 | 2,194 | 2,151 | 2,106 | 2,059 | 2,010 |
| 17 | 4,451 | 3,592 | 3,197 | 2,965 | 2,810 | 2,699 | 2,614 | 2,548 | 2,494 | 2,450 | 2,381 | 2,308 | 2,230 | 2,190 | 2,148 | 2,104 | 2,058 | 2,011 | 1,960 |
| 18 | 4,414 | 3,555 | 3,160 | 2,928 | 2,773 | 2,661 | 2,577 | 2,510 | 2,456 | 2,412 | 2,342 | 2,269 | 2,191 | 2,150 | 2,107 | 2,063 | 2,017 | 1,968 | 1,917 |
| 19 | 4,381 | 3,522 | 3,127 | 2,895 | 2,740 | 2,628 | 2,544 | 2,477 | 2,423 | 2,378 | 2,308 | 2,234 | 2,156 | 2,114 | 2,071 | 2,026 | 1,980 | 1,930 | 1,878 |
| 20 | 4,351 | 3,493 | 3,098 | 2,866 | 2,711 | 2,599 | 2,514 | 2,447 | 2,393 | 2,348 | 2,278 | 2,203 | 2,124 | 2,083 | 2,039 | 1,994 | 1,946 | 1,896 | 1,843 |
| 21 | 4,325 | 3,467 | 3,073 | 2,840 | 2,685 | 2,573 | 2,488 | 2,421 | 2,366 | 2,321 | 2,250 | 2,176 | 2,096 | 2,054 | 2,010 | 1,965 | 1,917 | 1,866 | 1,812 |
| 22 | 4,301 | 3,443 | 3,049 | 2,817 | 2,661 | 2,549 | 2,464 | 2,397 | 2,342 | 2,297 | 2,226 | 2,151 | 2,071 | 2,028 | 1,984 | 1,938 | 1,889 | 1,838 | 1,783 |
| 23 | 4,279 | 3,422 | 3,028 | 2,796 | 2,640 | 2,528 | 2,442 | 2,375 | 2,320 | 2,275 | 2,204 | 2,128 | 2,048 | 2,005 | 1,961 | 1,914 | 1,865 | 1,813 | 1,757 |
| 24 | 4,260 | 3,403 | 3,009 | 2,776 | 2,621 | 2,508 | 2,423 | 2,355 | 2,300 | 2,255 | 2,183 | 2,108 | 2,027 | 1,984 | 1,939 | 1,892 | 1,842 | 1,790 | 1,733 |
| 25 | 4,242 | 3,385 | 2,991 | 2,759 | 2,603 | 2,490 | 2,405 | 2,337 | 2,282 | 2,237 | 2,165 | 2,089 | 2,008 | 1,964 | 1,919 | 1,872 | 1,822 | 1,768 | 1,711 |
| 26 | 4,225 | 3,369 | 2,975 | 2,743 | 2,587 | 2,474 | 2,388 | 2,321 | 2,266 | 2,220 | 2,148 | 2,072 | 1,990 | 1,946 | 1,901 | 1,853 | 1,803 | 1,749 | 1,691 |
| 27 | 4,210 | 3,354 | 2,960 | 2,728 | 2,572 | 2,459 | 2,373 | 2,305 | 2,250 | 2,204 | 2,132 | 2,056 | 1,974 | 1,930 | 1,884 | 1,836 | 1,785 | 1,731 | 1,672 |
| 28 | 4,196 | 3,340 | 2,947 | 2,714 | 2,558 | 2,445 | 2,359 | 2,291 | 2,236 | 2,190 | 2,118 | 2,041 | 1,959 | 1,915 | 1,869 | 1,820 | 1,769 | 1,714 | 1,654 |
| 29 | 4,183 | 3,328 | 2,934 | 2,701 | 2,545 | 2,432 | 2,346 | 2,278 | 2,223 | 2,177 | 2,105 | 2,028 | 1,945 | 1,901 | 1,854 | 1,806 | 1,754 | 1,698 | 1,638 |
| 30 | 4,171 | 3,316 | 2,922 | 2,690 | 2,534 | 2,421 | 2,334 | 2,266 | 2,211 | 2,165 | 2,092 | 2,015 | 1,932 | 1,887 | 1,841 | 1,792 | 1,740 | 1,684 | 1,622 |
| 40 | 4,085 | 3,232 | 2,839 | 2,606 | 2,450 | 2,336 | 2,249 | 2,180 | 2,124 | 2,077 | 2,004 | 1,925 | 1,839 | 1,793 | 1,744 | 1,693 | 1,637 | 1,577 | 1,509 |
| 60 | 4,001 | 3,150 | 2,758 | 2,525 | 2,368 | 2,254 | 2,167 | 2,097 | 2,040 | 1,993 | 1,917 | 1,836 | 1,748 | 1,700 | 1,649 | 1,594 | 1,534 | 1,467 | 1,389 |
| 120 | 3,920 | 3,072 | 2,680 | 2,447 | 2,290 | 2,175 | 2,087 | 2,016 | 1,959 | 1,911 | 1,834 | 1,751 | 1,659 | 1,608 | 1,554 | 1,495 | 1,429 | 1,352 | 1,254 |
| 1 000+ | 3,842 | 2,996 | 2,605 | 2,372 | 2,214 | 2,099 | 2,010 | 1,938 | 1,880 | 1,831 | 1,752 | 1,666 | 1,571 | 1,517 | 1,459 | 1,394 | 1,318 | 1,221 | 1,000 |

N-1

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

12

15

20

24

30

40

60

120

1 000+

N
  ref-1

1

161,4

199,5

215,7

224,5

230,1

233,9

236,7

238,8

240,5

241,8

243,9

245,9

248,0

249,0

250,1

251,1

252,2

253,2

254,3

2

18,51

19,00

19,16

19,24

19,29

19,33

19,35

19,37

19,38

19,39

19,41

19,42

19,44

19,45

19,46

19,47

19,47

19,48

19,49

3

10,12

9,552

9,277

9,117

9,014

8,941

8,887

8,845

8,812

8,786

8,745

8,703

8,660

8,639

8,617

8,594

8,572

8,549

8,526

4

7,709

6,944

6,591

6,388

6,256

6,163

6,094

6,041

5,999

5,964

5,912

5,858

5,803

5,774

5,746

5,717

5,688

5,658

5,628

5

6,608

5,786

5,410

5,192

5,050

4,950

4,876

4,818

4,773

4,735

4,678

4,619

4,558

4,527

4,496

4,464

4,431

4,399

4,365

6

5,987

5,143

4,757

4,534

4,387

4,284

4,207

4,147

4,099

4,060

4,000

3,938

3,874

3,842

3,808

3,774

3,740

3,705

3,669

7

5,591

4,737

4,347

4,120

3,972

3,866

3,787

3,726

3,677

3,637

3,575

3,511

3,445

3,411

3,376

3,340

3,304

3,267

3,230

8

5,318

4,459

4,066

3,838

3,688

3,581

3,501

3,438

3,388

3,347

3,284

3,218

3,150

3,115

3,079

3,043

3,005

2,967

2,928

9

5,117

4,257

3,863

3,633

3,482

3,374

3,293

3,230

3,179

3,137

3,073

3,006

2,937

2,901

2,864

2,826

2,787

2,748

2,707

10

4,965

4,103

3,708

3,478

3,326

3,217

3,136

3,072

3,020

2,978

2,913

2,845

2,774

2,737

2,700

2,661

2,621

2,580

2,538

11

4,844

3,982

3,587

3,357

3,204

3,095

3,012

2,948

2,896

2,854

2,788

2,719

2,646

2,609

2,571

2,531

2,490

2,448

2,405

12

4,747

3,885

3,490

3,259

3,106

2,996

2,913

2,849

2,796

2,753

2,687

2,617

2,544

2,506

2,466

2,426

2,384

2,341

2,296

13

4,667

3,806

3,411

3,179

3,025

2,915

2,832

2,767

2,714

2,671

2,604

2,533

2,459

2,420

2,380

2,339

2,297

2,252

2,206

14

4,600

3,739

3,344

3,112

2,958

2,848

2,764

2,699

2,646

2,602

2,534

2,463

2,388

2,349

2,308

2,266

2,223

2,178

2,131

15

4,543

3,682

3,287

3,056

2,901

2,791

2,707

2,641

2,588

2,544

2,475

2,403

2,328

2,288

2,247

2,204

2,160

2,114

2,066

16

4,494

3,634

3,239

3,007

2,852

2,741

2,657

2,591

2,538

2,494

2,425

2,352

2,276

2,235

2,194

2,151

2,106

2,059

2,010

17

4,451

3,592

3,197

2,965

2,810

2,699

2,614

2,548

2,494

2,450

2,381

2,308

2,230

2,190

2,148

2,104

2,058

2,011

1,960

18

4,414

3,555

3,160

2,928

2,773

2,661

2,577

2,510

2,456

2,412

2,342

2,269

2,191

2,150

2,107

2,063

2,017

1,968

1,917

19

4,381

3,522

3,127

2,895

2,740

2,628

2,544

2,477

2,423

2,378

2,308

2,234

2,156

2,114

2,071

2,026

1,980

1,930

1,878

20

4,351

3,493

3,098

2,866

2,711

2,599

2,514

2,447

2,393

2,348

2,278

2,203

2,124

2,083

2,039

1,994

1,946

1,896

1,843

21

4,325

3,467

3,073

2,840

2,685

2,573

2,488

2,421

2,366

2,321

2,250

2,176

2,096

2,054

2,010

1,965

1,917

1,866

1,812

22

4,301

3,443

3,049

2,817

2,661

2,549

2,464

2,397

2,342

2,297

2,226

2,151

2,071

2,028

1,984

1,938

1,889

1,838

1,783

23

4,279

3,422

3,028

2,796

2,640

2,528

2,442

2,375

2,320

2,275

2,204

2,128

2,048

2,005

1,961

1,914

1,865

1,813

1,757

24

4,260

3,403

3,009

2,776

2,621

2,508

2,423

2,355

2,300

2,255

2,183

2,108

2,027

1,984

1,939

1,892

1,842

1,790

1,733

25

4,242

3,385

2,991

2,759

2,603

2,490

2,405

2,337

2,282

2,237

2,165

2,089

2,008

1,964

1,919

1,872

1,822

1,768

1,711

26

4,225

3,369

2,975

2,743

2,587

2,474

2,388

2,321

2,266

2,220

2,148

2,072

1,990

1,946

1,901

1,853

1,803

1,749

1,691

27

4,210

3,354

2,960

2,728

2,572

2,459

2,373

2,305

2,250

2,204

2,132

2,056

1,974

1,930

1,884

1,836

1,785

1,731

1,672

28

4,196

3,340

2,947

2,714

2,558

2,445

2,359

2,291

2,236

2,190

2,118

2,041

1,959

1,915

1,869

1,820

1,769

1,714

1,654

29

4,183

3,328

2,934

2,701

2,545

2,432

2,346

2,278

2,223

2,177

2,105

2,028

1,945

1,901

1,854

1,806

1,754

1,698

1,638

30

4,171

3,316

2,922

2,690

2,534

2,421

2,334

2,266

2,211

2,165

2,092

2,015

1,932

1,887

1,841

1,792

1,740

1,684

1,622

40

4,085

3,232

2,839

2,606

2,450

2,336

2,249

2,180

2,124

2,077

2,004

1,925

1,839

1,793

1,744

1,693

1,637

1,577

1,509

60

4,001

3,150

2,758

2,525

2,368

2,254

2,167

2,097

2,040

1,993

1,917

1,836

1,748

1,700

1,649

1,594

1,534

1,467

1,389

120

3,920

3,072

2,680

2,447

2,290

2,175

2,087

2,016

1,959

1,911

1,834

1,751

1,659

1,608

1,554

1,495

1,429

1,352

1,254

1 000+

3,842

2,996

2,605

2,372

2,214

2,099

2,010

1,938

1,880

1,831

1,752

1,666

1,571

1,517

1,459

1,394

1,318

1,221

1,000

A.2.6.   Meredekség

A legkisebb négyzetek módszerével végzett regresszió meredekségét, az a
  1y-t a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.2-8) |
| --- | --- |

Formula

(A.2-8)

A.2.7.   Állandó

A legkisebb négyzetek módszerével végzett regresszió állandóját, az a
  0y-t a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.2-9) |
| --- | --- |

Formula

(A.2-9)

A.2.8.   A becslés szórása

A becsült értékek szórását, SEE-t, az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (A.2-10) |
| --- | --- |

Formula

(A.2-10)

A.2.9.   Determinációs együttható

Az r
  2 determinációs együtthatót az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (A.2-11) |
| --- | --- |

Formula

(A.2-11)

A.3. függelék

Az 1980-as nemzetközi gravitációs formula

A Föld gravitációjának gyorsulása (a
  g) az adott helytől függően változó, ezért az a
  g értékét a vonatkozó földrajzi szélesség alapján, a következőképpen kell kiszámítani:

Formula (A.3-1)

ahol:

θ= északi vagy déli szélességi fok

A.4. függelék

A szénáram ellenőrzése

A.4.1.   Bevezetés

A kipufogógázban található szén csaknem egésze a tüzelőanyagból származik, és egy minimális részt leszámítva csaknem a teljes mennyiség CO2 formájában jelenik meg a kipufogógázban. Ez az alapja a teljes mérőrendszer CO2-mérésen alapuló ellenőrzésének.

A kipufogógázt mérő rendszerbe jutó szén a tüzelőanyag-áramból kerül meghatározásra. A szénáramot a kibocsátásmérő és részecske-mintavevő rendszerek különböző pontjain, az ezeken a pontokon mért CO2-koncentrációkból és a gázáramból kell meghatározni.

Ennek értelmében a motor ismert forrása a szénáramnak, és ugyanennek a szénáramnak a kipufogócsőben és a részáramú részecske-mintavevő rendszer kimeneténél történő megfigyeléséből következtetni lehet a szivárgásra és az áramlásmérés pontosságára. Ennek az ellenőrzésnek az az előnye, hogy az alkatrészek a hőmérsékletek és az áramok tekintetében ugyanolyan körülmények között működnek, mint a motor tényleges vizsgálatakor.

Az A.4.1. ábrán láthatók azok a mintavételi pontok, amelyeken a szénáramot ellenőrizni kell. Az alábbi szakaszokban meg vannak adva a szénáramnak az egyes mintavételi pontokra vonatkozó kiszámításához szükséges konkrét egyenletek is.

A.4.1.   ábra

Mérőpontok a szénáram ellenőrzéséhez

Image

A.4.2.   Szénáram a motorba (1. mérőpont)

A motorba irányuló szénáram áramlási sebességét, a q

  mCf-et [kg/s] a CH
  α
  O
  ε
  tüzelőanyagra vonatkozóan a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.4-1) |
| --- | --- |

Formula

(A.4-1)

ahol:

qmf
  = a tüzelőanyag tömegárama [kg/s]

A.4.3.   Szénáram a hígítatlan kipufogógázban (2. mérőpont)

A q

  mCe-t, a motor kipufogócsövében a szén tömegáramát [kg/s] a hígítatlan kipufogógáz CO2-koncentrációjából és a kipufogógáz tömegáramából kell meghatározni:

| | (A.4-2) |
| --- | --- |

Formula

(A.4-2)

ahol:

| c
  CO2,r | = | a CO2 nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban [%] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,r | = | a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben [%] |
| qmew | = | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon [kg/s] |
| M
  e | = | kipufogógáz moláris tömege [g/mol] |

c
  CO2,r

=

a CO2 nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban [%]

c
  CO2,r

=

a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben [%]

qmew

=

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon [kg/s]

M
  e

=

kipufogógáz moláris tömege [g/mol]

Ha a CO2 mérése száraz alapon történt, akkor a mért értékeket át kell számítani nedves alapú koncentrációkra az A.7.3.2. vagy A.8.2.2. szakasz szerint.

A.4.4.   Szénáram a hígítórendszerben (3. mérőpont)

A részáramú hígítórendszernél a megosztási arányt is figyelembe kell venni. A q

  mCp-t [kg/s], a szénáramot az egyenértékű (a teljes áramot hígító teljes áramú rendszerrel egyenértékű) hígítórendszerben a hígított CO2-koncentrációból, a kipufogógáz tömegáramából és a minta áramlási sebességéből kell meghatározni; a hígítási tényezővel (Formula) való kiegészítést leszámítva az új egyenlet megegyezik az A.4-2. egyenlettel.

| | (A.4-3) |
| --- | --- |

Formula

(A.4-3)

ahol:

| c
  CO2,d | = | a CO2 nedves koncentrációja a hígított kipufogógázban a hígítóalagút kimeneténél [%] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,r | = | a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben [%] |
| qmdew | = | a hígított minta árama a részáramú hígítórendszerben [kg/s] |
| qmew | = | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon [kg/s] |
| qmp | = | a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama [kg/s] |
| M
  e | = | kipufogógáz moláris tömege [g/mol] |

c
  CO2,d

=

a CO2 nedves koncentrációja a hígított kipufogógázban a hígítóalagút kimeneténél [%]

c
  CO2,r

=

a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben [%]

qmdew

=

a hígított minta árama a részáramú hígítórendszerben [kg/s]

qmew

=

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon [kg/s]

qmp

=

a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama [kg/s]

M
  e

=

kipufogógáz moláris tömege [g/mol]

Ha a CO2 mérése száraz alapon történt, akkor a mért értékeket át kell számítani nedves alapú koncentrációkra az A.7.3.2. vagy A.8.2.2. szakasz szerint.

A.4.5.   A kipufogógáz moláris tömegének kiszámítása

A kipufogógáz moláris tömegét az (A.8-15.) egyenlettel (lásd az A.8.2.4.2. szakaszt) kell kiszámítani.

Alternatívaként a következő moláris tömeget lehet használni a kipufogógázra:

M
  e
  (dízel)= 28,9 g/mol

A.5. függelék

(Fenntartva)

A.6. függelék

(Fenntartva)

A.7. függelék

Moláris alapú kibocsátásszámítások

A.7.0.   A jelölések magyarázata

A.7.0.1.   Általános jelölések

| A.7. függelék (1) | A.8. függelék | Mértékegység | Mennyiség |
| --- | --- | --- | --- |
| A | | m2 | Terület |
| A
  t | | m2 | A Venturi-cső torokkeresztmetszetének területe |
| a
  0 | b, D
  0 | m.v. (7) | A regressziós egyenes állandója (y), a térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrációs állandója |
| a
  1 | m | m.v. (7) | A regressziós egyenes meredeksége |
| β | r
  D | m/m | Az átmérők aránya |
| C | | — | Együttható |
| C
  d | C
  d | — | Átfolyási tényező |
| C
  f | | — | Áramlási együttható |
| d | d | m | Átmérő |
| DR | r
  d | — | Hígítási arány (2) |
| e | e | g/kWh | Fékpadi fajlagos kibocsátás alapértéke |
| e
  gas | e
  gas | g/kWh | A gáznemű összetevők fajlagos kibocsátása |
| e
  PM | e
  PM | g/kWh | A részecskék fajlagos kibocsátása |
| f | | Hz | Gyakoriság |
| f
  n | n | min-1, s-1 | Fordulatszám-frekvencia (tengely) |
| γ | | — | A fajhők aránya |
| K | | | Korrekciós tényező |
| K
  s | X
  0 | s/rev | A térfogat-kiszorításos szivattyú csúszásának korrekciós tényezője |
| k
  Dr | k
  Dr | — | Lefelé módosító korrekciós tényező |
| | k
  h | | Páratartalom-korrekciós tényező NOx esetén |
| k
  r | k
  r | — | Multiplikatív regenerációs tényező |
| k
  Ur | k
  Ur | — | Felfelé módosító korrekciós tényező |
| μ | μ | kg/(m·s) | Dinamikus viszkozitás |
| M | M | g/mol | Moláris tömeg (3) |
| M
  gas
   (4) | M
  gas | g/mol | A gáznemű összetevők moláris tömege |
| m | m | kg | Tömeg |
| | q
  m | kg/s | Tömegáram |
| ν | | m2/s | Kinematikai viszkozitás |
| N | | | A sorozat teljes darabszáma |
| n | | mol | Anyagmennyiség |
| | | mol/s | Anyagmennyiség sebessége |
| P | P | kW | Teljesítmény |
| p | p | kPa | Nyomás |
| p
  abs | p
  p | kPa | Abszolút nyomás |
| p
  H2O | p
  r | kPa | Gőznyomás |
| PF | 1 – E | százalék | Penetrációs hányados (E = átalakítási hatásfok) |
| | qV | m3/s | Térfogatáram |
| ρ | ρ | kg/m3 | Tömegsűrűség |
| r | | — | A nyomások aránya |
| Ra | | μm | Átlagos felületi érdesség |
| Re
  # | Re | — | Reynolds-szám |
| RH% | RH | százalék | Relatív páratartalom |
| σ | σ | — | Szórás |
| S | | K | Sutherland-állandó |
| T | T
  a | K | Abszolút hőmérséklet |
| T | T | °C | Hőmérséklet |
| T | | N·m | A motor nyomatéka |
| t | t | s | Idő |
| Δt | Δt | s | Időintervallum |
| V | V | m3 | Térfogat |
| | qV | m3/s | Térfogatáram |
| W | W | kWh | Munka |
| W
  act | W
  act | kWh | Tényleges ciklusmunka a vizsgálati ciklusban |
| WF | WF | — | Súlyozó tényező |
| w | w | g/g | Tömeghányad |
| X
   (5) | c | mol/mol, térfogatszázalék | Az anyagmennyiség mólfrakciója (6)/koncentráció (μmol/mol = ppm is lehet a mértékegység) |
| | | mol/mol | Az áramlással súlyozott átlagos koncentráció |
| y | | — | Általános változó |
| | | — | Számtani közép |
| Z | | — | Kompressziós tényező |

A.7. függelék (1)

A.8. függelék

Mértékegység

Mennyiség

A

m2

Terület

A
  t

m2

A Venturi-cső torokkeresztmetszetének területe

a
  0

b, D
  0

m.v. (7)

A regressziós egyenes állandója (y), a térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrációs állandója

a
  1

m

m.v. (7)

A regressziós egyenes meredeksége

β

r
  D

m/m

Az átmérők aránya

C

—

Együttható

C
  d

C
  d

—

Átfolyási tényező

C
  f

—

Áramlási együttható

d

d

m

Átmérő

DR

r
  d

—

Hígítási arány (2)

e

e

g/kWh

Fékpadi fajlagos kibocsátás alapértéke

e
  gas

e
  gas

g/kWh

A gáznemű összetevők fajlagos kibocsátása

e
  PM

e
  PM

g/kWh

A részecskék fajlagos kibocsátása

f

Hz

Gyakoriság

f
  n

n

min-1, s-1

Fordulatszám-frekvencia (tengely)

γ

—

A fajhők aránya

K

Korrekciós tényező

K
  s

X
  0

s/rev

A térfogat-kiszorításos szivattyú csúszásának korrekciós tényezője

k
  Dr

k
  Dr

—

Lefelé módosító korrekciós tényező

k
  h

Páratartalom-korrekciós tényező NOx esetén

k
  r

k
  r

—

Multiplikatív regenerációs tényező

k
  Ur

k
  Ur

—

Felfelé módosító korrekciós tényező

μ

μ

kg/(m·s)

Dinamikus viszkozitás

M

M

g/mol

Moláris tömeg (3)

M
  gas
   (4)

M
  gas

g/mol

A gáznemű összetevők moláris tömege

m

m

kg

Tömeg

Image

q
  m

kg/s

Tömegáram

ν

m2/s

Kinematikai viszkozitás

N

A sorozat teljes darabszáma

n

mol

Anyagmennyiség

Image

mol/s

Anyagmennyiség sebessége

P

P

kW

Teljesítmény

p

p

kPa

Nyomás

p
  abs

p
  p

kPa

Abszolút nyomás

p
  H2O

p
  r

kPa

Gőznyomás

PF

1 – E

százalék

Penetrációs hányados (E = átalakítási hatásfok)

Image

qV

m3/s

Térfogatáram

ρ

ρ

kg/m3

Tömegsűrűség

r

—

A nyomások aránya

Ra

μm

Átlagos felületi érdesség

Re
  #

Re

—

Reynolds-szám

RH%

RH

százalék

Relatív páratartalom

σ

σ

—

Szórás

S

K

Sutherland-állandó

T

T
  a

K

Abszolút hőmérséklet

T

T

°C

Hőmérséklet

T

N·m

A motor nyomatéka

t

t

s

Idő

Δt

Δt

s

Időintervallum

V

V

m3

Térfogat

Image

qV

m3/s

Térfogatáram

W

W

kWh

Munka

W
  act

W
  act

kWh

Tényleges ciklusmunka a vizsgálati ciklusban

WF

WF

—

Súlyozó tényező

w

w

g/g

Tömeghányad

X
   (5)

c

mol/mol, térfogatszázalék

Az anyagmennyiség mólfrakciója (6)/koncentráció (μmol/mol = ppm is lehet a mértékegység)

Formula

mol/mol

Az áramlással súlyozott átlagos koncentráció

y

—

Általános változó

Formula

—

Számtani közép

Z

—

Kompressziós tényező

A.7.0.2.   Indexek

| A.7. függelék | A.8. függelék (8) | Mennyiség |
| --- | --- | --- |
| abs | | Abszolút mennyiség |
| act | act | Tényleges mennyiség |
| air | | Levegő, száraz |
| atmos | | Légköri |
| bkgnd | | Háttér |
| C | | Szén |
| cal | | Kalibrációs mennyiség |
| CFV | | Kritikus áramlású Venturi-cső |
| cor | | Korrigált mennyiség |
| dil | | Hígítólevegő |
| dexh | | Hígított kipufogógáz |
| száraz | | Száraz mennyiség |
| exh | | Hígítatlan kipufogógáz |
| exp | | Várható mennyiség |
| eq | | Egyenértékű mennyiség |
| fuel | | Tüzelőanyag |
| | i | Pillanatnyi mérés (pl. 1 Hz) |
| i | | Sorozat tagja |
| idle | | Üresjárati állapot |
| in | | Bemeneti mennyiség |
| init | | Kezdeti mennyiség, általában a kibocsátásvizsgálat előtt |
| max | | Legnagyobb érték (csúcsérték) |
| meas | | Mért mennyiség |
| min | | Legkisebb érték |
| mix | | A levegő moláris tömege |
| out | | Kimeneti mennyiség |
| part | | Részleges mennyiség |
| PDP | | Térfogat-kiszorításos szivattyú |
| raw | | Hígítatlan kipufogógáz |
| ref | | Referenciamennyiség |
| rev | | Fordulatszám |
| sat | | Telített állapot |
| slip | | A térfogat-kiszorításos szivattyú csúszása |
| smpl | | Mintavétel |
| span | | A mérési tartomány terjedelme |
| SSV | | Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső |
| std | | Szabványos mennyiség |
| test | | Vizsgálati mennyiség |
| total | | Összes mennyiség |
| uncor | | Korrigálatlan mennyiség |
| vac | | Vákuum alatti mennyiség |
| Tömeg | | Kalibrálósúly |
| wet | | Vizes mennyiség |
| zero | | Zérus mennyiség |

A.7. függelék

A.8. függelék (8)

Mennyiség

abs

Abszolút mennyiség

act

act

Tényleges mennyiség

air

Levegő, száraz

atmos

Légköri

bkgnd

Háttér

C

Szén

cal

Kalibrációs mennyiség

CFV

Kritikus áramlású Venturi-cső

cor

Korrigált mennyiség

dil

Hígítólevegő

dexh

Hígított kipufogógáz

száraz

Száraz mennyiség

exh

Hígítatlan kipufogógáz

exp

Várható mennyiség

eq

Egyenértékű mennyiség

fuel

Tüzelőanyag

i

Pillanatnyi mérés (pl. 1 Hz)

i

Sorozat tagja

idle

Üresjárati állapot

in

Bemeneti mennyiség

init

Kezdeti mennyiség, általában a kibocsátásvizsgálat előtt

max

Legnagyobb érték (csúcsérték)

meas

Mért mennyiség

min

Legkisebb érték

mix

A levegő moláris tömege

out

Kimeneti mennyiség

part

Részleges mennyiség

PDP

Térfogat-kiszorításos szivattyú

raw

Hígítatlan kipufogógáz

ref

Referenciamennyiség

rev

Fordulatszám

sat

Telített állapot

slip

A térfogat-kiszorításos szivattyú csúszása

smpl

Mintavétel

span

A mérési tartomány terjedelme

SSV

Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső

std

Szabványos mennyiség

test

Vizsgálati mennyiség

total

Összes mennyiség

uncor

Korrigálatlan mennyiség

vac

Vákuum alatti mennyiség

Tömeg

Kalibrálósúly

wet

Vizes mennyiség

zero

Zérus mennyiség

A.7.0.3.   A kémiai összetevőkre vonatkozó (indexként is használt) jelölések és rövidítések

| A.7. függelék | A.8. függelék | Mennyiség |
| --- | --- | --- |
| Ar | Ar | Argon |
| C1 | C1 | Szén 1 egyenértékű szénhidrogén |
| CH4 | CH4 | Metán |
| C2H6 | C2H6 | Etán |
| C3H8 | C3H8 | Propán |
| CO | CO | Szén-monoxid |
| CO2 | CO2 | Szén-dioxid |
| DOP | DOP | Dioktilftalát |
| H | | Atomos hidrogén |
| H2 | | Molekuláris hidrogén |
| HC | HC | Szénhidrogén |
| H2O | H2O | Víz |
| He | | Hélium |
| N | | Atomos nitrogén |
| N2 | | Molekuláris nitrogén |
| NMHC | NMHC | Metántól különböző szénhidrogén |
| NOx | NOx | Nitrogén-oxidok |
| NO | NO | Nitrogén-monoxid |
| NO2 | NO2 | Nitrogén-dioxid |
| O | | Atomos oxigén |
| PM | PM | Részecske |
| S | | Kén |

A.7. függelék

A.8. függelék

Mennyiség

Ar

Ar

Argon

C1

C1

Szén 1 egyenértékű szénhidrogén

CH4

CH4

Metán

C2H6

C2H6

Etán

C3H8

C3H8

Propán

CO

CO

Szén-monoxid

CO2

CO2

Szén-dioxid

DOP

DOP

Dioktilftalát

H

Atomos hidrogén

H2

Molekuláris hidrogén

HC

HC

Szénhidrogén

H2O

H2O

Víz

He

Hélium

N

Atomos nitrogén

N2

Molekuláris nitrogén

NMHC

NMHC

Metántól különböző szénhidrogén

NOx

NOx

Nitrogén-oxidok

NO

NO

Nitrogén-monoxid

NO2

NO2

Nitrogén-dioxid

O

Atomos oxigén

PM

PM

Részecske

S

Kén

A.7.0.4.   A tüzelőanyag-összetételre vonatkozó jelölések és rövidítések

| A.7. függelék (9) | A.8. függelék (10) | Mennyiség |
| --- | --- | --- |
| wC

   (12) | wC

   (12) | A tüzelőanyag széntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék] |
| wH | wH | A tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék] |
| wN | wN | A tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék] |
| wO | wO | A tüzelőanyag oxigéntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék] |
| wS | wS | A tüzelőanyag kéntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék] |
| α | α | Atomos hidrogén-szén arány (H/C) |
| β | ε | Atomos oxigén-szén arány (O/C) (11) |
| γ | γ | Atomos kén-szén arány (S/C) |
| δ | δ | Atomos nitrogén-szén arány (N/C) |

A.7. függelék (9)

A.8. függelék (10)

Mennyiség

wC

   (12)

wC

   (12)

A tüzelőanyag széntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék]

wH

wH

A tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék]

wN

wN

A tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék]

wO

wO

A tüzelőanyag oxigéntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék]

wS

wS

A tüzelőanyag kéntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék]

α

α

Atomos hidrogén-szén arány (H/C)

β

ε

Atomos oxigén-szén arány (O/C) (11)

γ

γ

Atomos kén-szén arány (S/C)

δ

δ

Atomos nitrogén-szén arány (N/C)

A.7.0.5.   Az A.7. függelékben a kémiai egyenletekhez használt jelölések

| x
  dil/exh | = | A hígított gáz vagy levegőfelesleg mennyisége / a kipufogógáz mólszáma |
| --- | --- | --- |
| x
  H2Oexh | = | A kipufogógázban lévő víz mennyisége / a kipufogógáz mólszáma |
| x
  Ccombdry | = | A szén mennyisége a kipufogógázban lévő tüzelőanyagban / a száraz kipufogógáz mólszáma |
| x
  H2Oexhdry | = | A víz mennyisége a kipufogógázban / a száraz kipufogógáz száraz mólszáma |
| x
  prod/intdry | = | A száraz sztöchiometriai termékek mennyisége / a beszívott levegő száraz mólszáma |
| x
  dil/exh | = | A gáz és/vagy levegőfelesleg mennyisége / a száraz kipufogógáz mólszáma |
| x
  int/exhdry | = | A tényleges égéstermék létrehozásához szükséges beszívott levegő mennyisége / a száraz (hígítatlan vagy hígított) kipufogógáz mólszáma |
| x
  raw/exhdry | = | A levegőfelesleg nélküli hígítatlan kipufogógáz mennyisége / a száraz (hígítatlan vagy hígított) kipufogógáz mólszáma |
| x
  O2intdry | = | Az O2 mennyisége a beszívott levegőben / a száraz beszívott levegő mólszáma |
| x
  CO2intdry | = | A CO2 mennyisége a beszívott levegőben / a száraz beszívott levegő mólszáma |
| x
  H2Ointdry | = | A H2O mennyisége a beszívott levegőben / a száraz beszívott levegő mólszáma |
| x
  CO2int | = | A CO2 mennyisége a beszívott levegőben / a beszívott levegő mólszáma |
| x
  CO2dil | = | A CO2 mennyisége a hígítógázban / a hígítógáz mólszáma |
| x
  CO2dildry | = | A CO2 mennyisége a hígítógázban / a száraz hígítógáz mólszáma |
| x
  H2Odildry | = | A H2O mennyisége a hígítógázban / a száraz hígítógáz mólszáma |
| x
  H2Odil | = | A H2O mennyisége a hígítógázban / a hígítógáz mólszáma |
| x
  [emission]meas | = | A mintában található kibocsátásnak a megfelelő gázelemző készüléknél mért mennyisége |
| x
  [emission]dry | = | A kibocsátás mennyisége / a száraz minta száraz mólszáma |
| x
  H2O[emission]meas | = | A mintában lévő víz mennyisége a kibocsátás észlelésének helyén |
| x
  H2Oint | = | A beszívott levegőben lévő víz mennyisége a beszívott levegő páratartalmának mérése alapján |

x
  dil/exh

=

A hígított gáz vagy levegőfelesleg mennyisége / a kipufogógáz mólszáma

x
  H2Oexh

=

A kipufogógázban lévő víz mennyisége / a kipufogógáz mólszáma

x
  Ccombdry

=

A szén mennyisége a kipufogógázban lévő tüzelőanyagban / a száraz kipufogógáz mólszáma

x
  H2Oexhdry

=

A víz mennyisége a kipufogógázban / a száraz kipufogógáz száraz mólszáma

x
  prod/intdry

=

A száraz sztöchiometriai termékek mennyisége / a beszívott levegő száraz mólszáma

x
  dil/exh

=

A gáz és/vagy levegőfelesleg mennyisége / a száraz kipufogógáz mólszáma

x
  int/exhdry

=

A tényleges égéstermék létrehozásához szükséges beszívott levegő mennyisége / a száraz (hígítatlan vagy hígított) kipufogógáz mólszáma

x
  raw/exhdry

=

A levegőfelesleg nélküli hígítatlan kipufogógáz mennyisége / a száraz (hígítatlan vagy hígított) kipufogógáz mólszáma

x
  O2intdry

=

Az O2 mennyisége a beszívott levegőben / a száraz beszívott levegő mólszáma

x
  CO2intdry

=

A CO2 mennyisége a beszívott levegőben / a száraz beszívott levegő mólszáma

x
  H2Ointdry

=

A H2O mennyisége a beszívott levegőben / a száraz beszívott levegő mólszáma

x
  CO2int

=

A CO2 mennyisége a beszívott levegőben / a beszívott levegő mólszáma

x
  CO2dil

=

A CO2 mennyisége a hígítógázban / a hígítógáz mólszáma

x
  CO2dildry

=

A CO2 mennyisége a hígítógázban / a száraz hígítógáz mólszáma

x
  H2Odildry

=

A H2O mennyisége a hígítógázban / a száraz hígítógáz mólszáma

x
  H2Odil

=

A H2O mennyisége a hígítógázban / a hígítógáz mólszáma

x
  [emission]meas

=

A mintában található kibocsátásnak a megfelelő gázelemző készüléknél mért mennyisége

x
  [emission]dry

=

A kibocsátás mennyisége / a száraz minta száraz mólszáma

x
  H2O[emission]meas

=

A mintában lévő víz mennyisége a kibocsátás észlelésének helyén

x
  H2Oint

=

A beszívott levegőben lévő víz mennyisége a beszívott levegő páratartalmának mérése alapján

A.7.1.   Alapvető paraméterek és összefüggések

A.7.1.1.   Száraz levegő és kémiai anyagok

E melléklet a következő értékeket használja a száraz levegő összetételének tekintetében:

| x
  O2airdry | = | 0,209445 mol/mol |
| --- | --- | --- |
| x
  CO2airdry | = | 0,000375 mol/mol |

x
  O2airdry

=

0,209445 mol/mol

x
  CO2airdry

=

0,000375 mol/mol

E melléklet a következő moláris tömegeket vagy tényleges moláris tömegeket használja kémiai anyagok tekintetében:

| M
  air | = | 28,96559 g/mol (száraz levegő) |
| --- | --- | --- |
| M
  Ar | = | 39,948 g/mol (argon) |
| M
  C | = | 12,0107 g/mol (szén) |
| M
  CO | = | 28,0101 g/mol (szén-monoxid) |
| M
  CO2 | = | 44,0095 g/mol (szén-dioxid) |
| M
  H | = | 1,00794 g/mol (atomos hidrogén) |
| M
  H2 | = | 2,01588 g/mol (molekuláris hidrogén) |
| M
  H2O | = | 18,01528 g/mol (víz) |
| M
  He | = | 4,002602 g/mol (hélium) |
| M
  N | = | 14,0067 g/mol (atomos nitrogén) |
| M
  N2 | = | 28,0134 g/mol (molekuláris nitrogén) |
| M
  NMHC | = | 13,875389 g/mol (metántól különböző szénhidrogének (13)) |
| M
  NOx | = | 46,0055 g/mol (nitrogénoxidok (14)) |
| M
  O | = | 15,9994 g/mol (atomos oxigén) |
| M
  O2 | = | 31,9988 g/mol (molekuláris oxigén) |
| M
  C3H8 | = | 44,09562 g/mol (propán) |
| M
  S | = | 32,065 g/mol (kén) |
| M
  THC | = | 13,875389 g/mol (összes szénhidrogén (13)) |

M
  air

=

28,96559 g/mol (száraz levegő)

M
  Ar

=

39,948 g/mol (argon)

M
  C

=

12,0107 g/mol (szén)

M
  CO

=

28,0101 g/mol (szén-monoxid)

M
  CO2

=

44,0095 g/mol (szén-dioxid)

M
  H

=

1,00794 g/mol (atomos hidrogén)

M
  H2

=

2,01588 g/mol (molekuláris hidrogén)

M
  H2O

=

18,01528 g/mol (víz)

M
  He

=

4,002602 g/mol (hélium)

M
  N

=

14,0067 g/mol (atomos nitrogén)

M
  N2

=

28,0134 g/mol (molekuláris nitrogén)

M
  NMHC

=

13,875389 g/mol (metántól különböző szénhidrogének (13))

M
  NOx

=

46,0055 g/mol (nitrogénoxidok (14))

M
  O

=

15,9994 g/mol (atomos oxigén)

M
  O2

=

31,9988 g/mol (molekuláris oxigén)

M
  C3H8

=

44,09562 g/mol (propán)

M
  S

=

32,065 g/mol (kén)

M
  THC

=

13,875389 g/mol (összes szénhidrogén (13))

A melléklet a következő R állandót alkalmazza az ideális gázokra vonatkozóan:

Formula

E melléklet a fajhők következő γ arányait Formula alkalmazza a hígítólevegőre és a hígított kipufogógázra:

| γ
  air | = | 1,399 (a fajhők aránya a beszívott levegőre vagy a hígítólevegőre vonatkozóan) |
| --- | --- | --- |
| γ
  dil | = | 1,399 (a fajhők aránya a hígított kipufogógázra vonatkozóan) |
| γ
  dil | = | 1,385 (a fajhők aránya a hígítatlan kipufogógázra vonatkozóan) |

γ
  air

=

1,399 (a fajhők aránya a beszívott levegőre vagy a hígítólevegőre vonatkozóan)

γ
  dil

=

1,399 (a fajhők aránya a hígított kipufogógázra vonatkozóan)

γ
  dil

=

1,385 (a fajhők aránya a hígítatlan kipufogógázra vonatkozóan)

A.7.1.2.   Nedves levegő

E szakasz az ideális gázban lévő víz mennyiségének kiszámítási módját adja meg.

A.7.1.2.1.   A víz gőznyomása

A víz gőznyomását, a p
  H2O-t [kPa] egy adott telítési hőmérséklet, a T
  sat [K] mellett, a következőképpen kell kiszámítani:

| a) | A 0–100 °C közötti környezeti hőmérséklet mellett végzett páratartalom-mérések és a – 50– 0 °C közötti környezeti hőmérséklet mellett, túlhűtött vízen végzett páratartalom-mérések esetén: | (A.7-1.) |
| --- | --- | --- |

a)

A 0–100 °C közötti környezeti hőmérséklet mellett végzett páratartalom-mérések és a – 50– 0 °C közötti környezeti hőmérséklet mellett, túlhűtött vízen végzett páratartalom-mérések esetén:

Formula

(A.7-1.)

ahol:

| p
  H2O | = | a víz gőznyomása az adott telítési hőmérséklet mellett [kPa] |
| --- | --- | --- |
| T
  sat | = | a víz telítési hőmérséklete a mérési körülmények között [K] |

p
  H2O

=

a víz gőznyomása az adott telítési hőmérséklet mellett [kPa]

T
  sat

=

a víz telítési hőmérséklete a mérési körülmények között [K]

| b) | A – 100– 0 °C közötti környezeti hőmérséklet mellett, jégen végzett páratartalom-mérések esetén: | (A.7-2.) |
| --- | --- | --- |

b)

A – 100– 0 °C közötti környezeti hőmérséklet mellett, jégen végzett páratartalom-mérések esetén:

Formula

(A.7-2.)

ahol:

T
  sat= a víz telítési hőmérséklete a mérési körülmények között [K]

A.7.1.2.2.   Harmatpont

Ha a páratartalmat a harmatpont mérésével állapítják meg, az ideális gáz víztartalmát, az x
  H2O-t [mol/mol] a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.7-3.) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-3.)

ahol:

| x
  H2O | = | az ideális gáz víztartalma [mol/mol] |
| --- | --- | --- |
| p
  H2O | = | a víz gőznyomása a mért harmatponton, T
  sat=T
  dew [kPa] |
| p
  abs | = | nedves statikus abszolút nyomás a harmatpont mérésének helyén [kPa] |

x
  H2O

=

az ideális gáz víztartalma [mol/mol]

p
  H2O

=

a víz gőznyomása a mért harmatponton, T
  sat=T
  dew [kPa]

p
  abs

=

nedves statikus abszolút nyomás a harmatpont mérésének helyén [kPa]

A.7.1.2.3.   Relatív páratartalom

Ha a páratartalmat a relatív páratartalom, az RH% mérésével állapítják meg, az ideális gáz víztartalmát, az x
  H2O-t [mol/mol] a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.7-4.) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-4.)

ahol:

| RH% | = | relatív páratartalom [%] |
| --- | --- | --- |
| p
  H2O | = | a víz gőznyomása 100 % relatív páratartalom mellett, a relatív páratartalom mérésének helyén, T
  sat=T
  amb [kPa] |
| p
  abs | = | nedves statikus abszolút nyomás a relatív páratartalom mérésének helyén [kPa] |

RH%

=

relatív páratartalom [%]

p
  H2O

=

a víz gőznyomása 100 % relatív páratartalom mellett, a relatív páratartalom mérésének helyén, T
  sat=T
  amb [kPa]

p
  abs

=

nedves statikus abszolút nyomás a relatív páratartalom mérésének helyén [kPa]

A.7.1.3.   A tüzelőanyag tulajdonságai

A tüzelőanyag általános kémiai képlete: CHαOβSγNδ, ahol α az atomos hidrogén-szén arányt (H/C), β az atomos oxigén-szén arányt (O/C), γ az atomos kén-szén arányt (S/C) és δ az atomos nitrogén-szén arányt (N/C) jelenti. Ezen képlet alapján kiszámítható a tüzelőanyag széntartalmának w
  C tömeghányada. Dízel esetében az egyszerű CHαOβ képletet lehet alkalmazni. A tüzelőanyag összetételére vonatkozó alapértelmezett értékek az alábbi táblázatban találhatók.

A.7.1.   táblázat

Alapértelmezett értékek az α atomos hidrogén-szén arányra, a β atomos oxigén-szén arányra és a tüzelőanyag széntartalmának w
  C tömeghányadára vonatkozóan dízel tüzelőanyagok esetében

| Tüzelőanyag | Az atomos hidrogén-szén és az atomos oxigén-szén arány
  CHαOβ | A szén tömegkoncentrációja, wC

  [g/g] |
| --- | --- | --- |
| Dízel | CH1,85O0 | 0,866 |

Tüzelőanyag

Az atomos hidrogén-szén és az atomos oxigén-szén arány

CHαOβ

A szén tömegkoncentrációja, wC

[g/g]

Dízel

CH1,85O0

0,866

A.7.1.4.   Az összes szénhidrogén és a metántól különböző szénhidrogének koncentrációja

A.7.1.4.1.   Az összes szénhidrogén meghatározása és az összes szénhidrogén/CH4-re vonatkozó kezdeti szennyezettségi korrekciók

| a) | Ha meg kell határozni az összesszénhidrogén-kibocsátást, az x
  THC[THC-FID] értékét a 7.3.1.2. szakaszban szereplő, összes szénhidrogénre vonatkozó kezdeti szennyezettségi koncentrációval, x
  THC[THC-FID]init-tel kell kiszámítani a következőképpen: | (A.7-5.) |
| --- | --- | --- |

a)

Ha meg kell határozni az összesszénhidrogén-kibocsátást, az x
  THC[THC-FID] értékét a 7.3.1.2. szakaszban szereplő, összes szénhidrogénre vonatkozó kezdeti szennyezettségi koncentrációval, x
  THC[THC-FID]init-tel kell kiszámítani a következőképpen:

Formula

(A.7-5.)

ahol:

| x
  THC[THC-FID]cor | = | az összes szénhidrogén koncentrációja, a szennyezettséggel korrigálva [mol/mol] |
| --- | --- | --- |
| x
  THC[THC-FID]uncorr | = | az összes szénhidrogén koncentrációja korrekció nélkül [mol/mol] |
| x
  THC[THC-FID]init | = | az összes szénhidrogén kezdeti szennyezettségi koncentrációja [mol/mol] |

x
  THC[THC-FID]cor

=

az összes szénhidrogén koncentrációja, a szennyezettséggel korrigálva [mol/mol]

x
  THC[THC-FID]uncorr

=

az összes szénhidrogén koncentrációja korrekció nélkül [mol/mol]

x
  THC[THC-FID]init

=

az összes szénhidrogén kezdeti szennyezettségi koncentrációja [mol/mol]

| b) | A metántól különböző szénhidrogéneknek az A.7.1.4.2. szakaszban leírt meghatározásához az x
  THC[THC-FID]-et korrigálni kell a kezdeti szénhidrogén-szennyezettséggel az (A.7-5.) egyenlet alapján. A CH4 mintasorozat kezdeti szennyezettségét szintén az (A.7-5.) egyenlettel lehet korrigálni oly módon, hogy a CH4 koncentrációkat kell alkalmazni az összes szénhidrogén helyett. |
| --- | --- |

b)

A metántól különböző szénhidrogéneknek az A.7.1.4.2. szakaszban leírt meghatározásához az x
  THC[THC-FID]-et korrigálni kell a kezdeti szénhidrogén-szennyezettséggel az (A.7-5.) egyenlet alapján. A CH4 mintasorozat kezdeti szennyezettségét szintén az (A.7-5.) egyenlettel lehet korrigálni oly módon, hogy a CH4 koncentrációkat kell alkalmazni az összes szénhidrogén helyett.

A.7.1.4.2.   A metántól különböző szénhidrogének meghatározása

A metántól különböző szénhidrogének koncentrációját, az x
  NMHC-t az alábbi módszerek valamelyikével kell megállapítani:

| a) | Ha nem végeznek CH4-mérést, a metántól különböző szénhidrogének koncentrációját az alábbi módszerrel lehet meghatározni:
  A metántól különböző szénhidrogének háttér-koncentrációval korrigált tömegét össze kell hasonlítani az összes szénhidrogén háttér-koncentrációval korrigált tömegével. Ha a metántól különböző szénhidrogének háttér-koncentrációval korrigált tömege nagyobb az összes szénhidrogén háttér-koncentrációval korrigált tömegének 0,98-szorosánál, akkor a metántól különböző szénhidrogének háttér-koncentrációval korrigált tömegét egyenlőnek kell tekinteni az összes szénhidrogén háttér-koncentrációval korrigált tömegének 0,98-szorosával. Amennyiben a metántól különböző szénhidrogénekre vonatkozó számításokat kihagyják, akkor a metántól különböző szénhidrogének háttér-koncentrációval korrigált tömegét egyenlőnek kell tekinteni az összes szénhidrogén háttér-koncentrációval korrigált tömegének 0,98-szorosával; |
| --- | --- |

a)

Ha nem végeznek CH4-mérést, a metántól különböző szénhidrogének koncentrációját az alábbi módszerrel lehet meghatározni:

A metántól különböző szénhidrogének háttér-koncentrációval korrigált tömegét össze kell hasonlítani az összes szénhidrogén háttér-koncentrációval korrigált tömegével. Ha a metántól különböző szénhidrogének háttér-koncentrációval korrigált tömege nagyobb az összes szénhidrogén háttér-koncentrációval korrigált tömegének 0,98-szorosánál, akkor a metántól különböző szénhidrogének háttér-koncentrációval korrigált tömegét egyenlőnek kell tekinteni az összes szénhidrogén háttér-koncentrációval korrigált tömegének 0,98-szorosával. Amennyiben a metántól különböző szénhidrogénekre vonatkozó számításokat kihagyják, akkor a metántól különböző szénhidrogének háttér-koncentrációval korrigált tömegét egyenlőnek kell tekinteni az összes szénhidrogén háttér-koncentrációval korrigált tömegének 0,98-szorosával;

| b) | Metánkiválasztó használata esetén az x
  NMHC-t a metánkiválasztó CH4-re és C2H6-ra vonatkozó, a 8.1.10.3. szakasz szerinti penetrációs hányadaival (PF), valamint az összes szénhidrogénnek a szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció utáni koncentrációjával, az x
  THC[THC-FID]cor-ral kell kiszámítani, az A.7.1.4.1. szakasz a) pontja szerint:






  i. | A 8.1.10.3.4.1. szakasz szerinti, metánkiválasztót tartalmazó elrendezés használatával meghatározott penetrációs hányadosokhoz a következő egyenletet kell alkalmazni: | (A.7-6.) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Metánkiválasztó használata esetén az x
  NMHC-t a metánkiválasztó CH4-re és C2H6-ra vonatkozó, a 8.1.10.3. szakasz szerinti penetrációs hányadaival (PF), valamint az összes szénhidrogénnek a szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció utáni koncentrációjával, az x
  THC[THC-FID]cor-ral kell kiszámítani, az A.7.1.4.1. szakasz a) pontja szerint:

i.

A 8.1.10.3.4.1. szakasz szerinti, metánkiválasztót tartalmazó elrendezés használatával meghatározott penetrációs hányadosokhoz a következő egyenletet kell alkalmazni:

Formula

(A.7-6.)

ahol:

| x
  NMHC | = | a metántól különböző szénhidrogének koncentrációja |
| --- | --- | --- |
| x
  THC[THC-FID]cor | = | az összes szénhidrogén koncentrációja a szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció után, az összes szénhidrogén FID-je által a mintavétel közben, a metánkiválasztó megkerülésekor mérve |
| x
  THC[NMC-FID] | = | az összes szénhidrogén koncentrációja a (nem kötelező) szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció után, a metánkiválasztó FID-je által a mintavétel közben, a metánkiválasztón való áthaladáskor mérve |
| RF
  CH4[THC-FID] | = | az összes szénhidrogén FID-jének a metánra vonatkozó választényezője, a 8.1.10.1.4. szakasznak megfelelően |
| RFPF
  C2H6[NMC-FID] | = | a metánkiválasztónak az etánra vonatkozó kombinált választényezője és penetrációs hányadosa, a 8.1.10.3.4.1. szakasznak megfelelően |

x
  NMHC

=

a metántól különböző szénhidrogének koncentrációja

x
  THC[THC-FID]cor

=

az összes szénhidrogén koncentrációja a szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció után, az összes szénhidrogén FID-je által a mintavétel közben, a metánkiválasztó megkerülésekor mérve

x
  THC[NMC-FID]

=

az összes szénhidrogén koncentrációja a (nem kötelező) szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció után, a metánkiválasztó FID-je által a mintavétel közben, a metánkiválasztón való áthaladáskor mérve

RF
  CH4[THC-FID]

=

az összes szénhidrogén FID-jének a metánra vonatkozó választényezője, a 8.1.10.1.4. szakasznak megfelelően

RFPF
  C2H6[NMC-FID]

=

a metánkiválasztónak az etánra vonatkozó kombinált választényezője és penetrációs hányadosa, a 8.1.10.3.4.1. szakasznak megfelelően

| ii. | A 8.1.10.3.4.2. szakasz szerinti, metánkiválasztót tartalmazó elrendezés használatával meghatározott penetrációs hányadosokhoz a következő egyenletet kell alkalmazni: | (A.7-7.) |
| --- | --- | --- |

ii.

A 8.1.10.3.4.2. szakasz szerinti, metánkiválasztót tartalmazó elrendezés használatával meghatározott penetrációs hányadosokhoz a következő egyenletet kell alkalmazni:

Formula

(A.7-7.)

ahol:

| x
  NMHC | = | a metántól különböző szénhidrogének koncentrációja |
| --- | --- | --- |
| x
  THC[THC-FID]cor | = | az összes szénhidrogén koncentrációja a szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció után, az összes szénhidrogén FID-je által a mintavétel közben, a metánkiválasztó megkerülésekor mérve |
| PF
  CH4[NMC-FID] | = | a metánkiválasztó CH4-re vonatkozó penetrációs hányadosa, a 8.1.10.3.4.2. szakasznak megfelelően |
| x
  THC[NMC-FID] | = | az összes szénhidrogén koncentrációja a (nem kötelező) szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció után, a metánkiválasztó FID-je által a mintavétel közben, a metánkiválasztón való áthaladáskor mérve |
| PF
  C2H6[NMC-FID] | = | a metánkiválasztó etánra vonatkozó penetrációs hányadosa, a 8.1.10.3.4.2. szakasznak megfelelően |

x
  NMHC

=

a metántól különböző szénhidrogének koncentrációja

x
  THC[THC-FID]cor

=

az összes szénhidrogén koncentrációja a szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció után, az összes szénhidrogén FID-je által a mintavétel közben, a metánkiválasztó megkerülésekor mérve

PF
  CH4[NMC-FID]

=

a metánkiválasztó CH4-re vonatkozó penetrációs hányadosa, a 8.1.10.3.4.2. szakasznak megfelelően

x
  THC[NMC-FID]

=

az összes szénhidrogén koncentrációja a (nem kötelező) szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció után, a metánkiválasztó FID-je által a mintavétel közben, a metánkiválasztón való áthaladáskor mérve

PF
  C2H6[NMC-FID]

=

a metánkiválasztó etánra vonatkozó penetrációs hányadosa, a 8.1.10.3.4.2. szakasznak megfelelően

| iii. | A 8.1.10.3.4.3. szakasz szerinti, metánkiválasztót tartalmazó elrendezés használatával meghatározott penetrációs hányadosokhoz a következő egyenletet kell alkalmazni: | (A.7-8.) |
| --- | --- | --- |

iii.

A 8.1.10.3.4.3. szakasz szerinti, metánkiválasztót tartalmazó elrendezés használatával meghatározott penetrációs hányadosokhoz a következő egyenletet kell alkalmazni:

Formula

(A.7-8.)

ahol:

| x
  NMHC | = | a metántól különböző szénhidrogének koncentrációja |
| --- | --- | --- |
| x
  THC[THC-FID]cor | = | az összes szénhidrogén koncentrációja a szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció után, az összes szénhidrogén FID-je által a mintavétel közben, a metánkiválasztó megkerülésekor mérve |
| PF
  CH4[NMC-FID] | = | a metánkiválasztó CH4-re vonatkozó penetrációs hányadosa, a 8.1.10.3.4.3. szakasznak megfelelően |
| x
  THC[NMC-FID] | = | az összes szénhidrogén koncentrációja a (nem kötelező) szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció után, a metánkiválasztó FID-je által a mintavétel közben, a metánkiválasztón való áthaladáskor mérve |
| RFPF
  C2H6[NMC-FID] | = | a metánkiválasztónak az etánra vonatkozó kombinált választényezője és penetrációs hányadosa, a 8.1.10.3.4.3. szakasznak megfelelően |
| RF
  CH4[THC-FID] | = | az összes szénhidrogén FID-jének a CH4-re vonatkozó választényezője, a 8.1.10.1.4. szakasznak megfelelően |

x
  NMHC

=

a metántól különböző szénhidrogének koncentrációja

x
  THC[THC-FID]cor

=

az összes szénhidrogén koncentrációja a szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció után, az összes szénhidrogén FID-je által a mintavétel közben, a metánkiválasztó megkerülésekor mérve

PF
  CH4[NMC-FID]

=

a metánkiválasztó CH4-re vonatkozó penetrációs hányadosa, a 8.1.10.3.4.3. szakasznak megfelelően

x
  THC[NMC-FID]

=

az összes szénhidrogén koncentrációja a (nem kötelező) szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció után, a metánkiválasztó FID-je által a mintavétel közben, a metánkiválasztón való áthaladáskor mérve

RFPF
  C2H6[NMC-FID]

=

a metánkiválasztónak az etánra vonatkozó kombinált választényezője és penetrációs hányadosa, a 8.1.10.3.4.3. szakasznak megfelelően

RF
  CH4[THC-FID]

=

az összes szénhidrogén FID-jének a CH4-re vonatkozó választényezője, a 8.1.10.1.4. szakasznak megfelelően

| c) | Gázkromatográf használata esetén az x
  NMHC-t az összes szénhidrogén gázelemző készülékének a CH4-re adott, a 8.1.10.1.4. szakasz szerinti választényezőjével (RF), valamint az összes szénhidrogénnek a szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció utáni kezdeti koncentrációjával, az x
  THC[THC-FID]cor-ral kell kiszámítani, a fenti a) szakasza szerint: | (A.7-9.) |
| --- | --- | --- |

c)

Gázkromatográf használata esetén az x
  NMHC-t az összes szénhidrogén gázelemző készülékének a CH4-re adott, a 8.1.10.1.4. szakasz szerinti választényezőjével (RF), valamint az összes szénhidrogénnek a szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció utáni kezdeti koncentrációjával, az x
  THC[THC-FID]cor-ral kell kiszámítani, a fenti a) szakasza szerint:

Formula

(A.7-9.)

ahol:

| x
  NMHC | = | a metántól különböző szénhidrogének koncentrációja |
| --- | --- | --- |
| x
  THC[THC-FID]cor | = | az összes szénhidrogén koncentrációja a szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció után, az összes szénhidrogén FID-je által mérve |
| x
  CH4 | = | a CH4 koncentrációja a (nem kötelező) szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció után, a gázkromatográf FID-je által mérve |
| RF
  CH4[THC-FID] | = | az összes szénhidrogén FID-jének a CH4-re vonatkozó választényezője |

x
  NMHC

=

a metántól különböző szénhidrogének koncentrációja

x
  THC[THC-FID]cor

=

az összes szénhidrogén koncentrációja a szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció után, az összes szénhidrogén FID-je által mérve

x
  CH4

=

a CH4 koncentrációja a (nem kötelező) szénhidrogén-szennyezettségi és a száraz-nedves korrekció után, a gázkromatográf FID-je által mérve

RF
  CH4[THC-FID]

=

az összes szénhidrogén FID-jének a CH4-re vonatkozó választényezője

A.7.1.4.3.   A metántól különböző szénhidrogének becsült mennyisége az összes szénhidrogén alapján

A metántól különböző szénhidrogének kibocsátása közelítőleg egyenlő az összes szénhidrogén 98 százalékával.

A.7.1.5.   Az áramlással súlyozott átlagos koncentráció

E melléklet egyes szakaszainál szükség lehet az áramlással súlyozott átlag kiszámítására annak érdekében, hogy bizonyos előírások alkalmazhatóságát meg lehessen állapítani. Az áramlással súlyozott átlag egy adott mennyiségnek a vonatkozó áramlási sebességgel arányosan történő lemérése után megállapított átlaga. Ha például egy gáz koncentrációját folyamatosan mérik a motor hígítatlan kipufogógázában, a gáz áramlással súlyozott átlagos koncentrációját a következőképp lehet kiszámítani: össze kell adni a rögzített koncentrációk és a vonatkozó moláris áramlási sebességek szorzatait, majd elosztani a rögzített áramlási sebességek értékének összegével. Egy további példa az állandó térfogatú mintavételi rendszerben lévő zsákos koncentráció, ami azonos az áramlással súlyozott átlagos koncentrációval, mivel az állandó térfogatú mintavételi rendszer maga végzi a zsákos koncentráció áramlással való súlyozását. Egy kibocsátás adott áramlással súlyozott átlagos koncentrációja már előre látható lehet a hasonló motorokkal vagy hasonló rendszerrel és műszerekkel végzett korábbi vizsgálatok alapján.

A.7.2.   A tüzelőanyag, a beszívott levegő és a kipufogógáz kémiai egyenlete

A.7.2.1.   Általános előírások

A tüzelőanyag, a beszívott levegő és a kipufogógáz kémiai egyenletének segítségével kiszámíthatók az anyagáramok, az anyagáramokban található víz mennyisége és az anyagáramok összetevőinek nedves alapú koncentrációja. Amennyiben a tüzelőanyag, a beszívott levegő vagy a kipufogógáz áramlási sebességéből legalább egy ismert, a másik kettő kémiai egyenletek révén kiszámítható. Például a kémiai egyenletek és a beszívott levegő vagy a tüzelőanyag áramlási sebességének ismeretében meghatározható a hígítatlan kipufogógáz áramlási sebessége.

A.7.2.2.   Kémiai egyenleteket igénylő eljárások

A következők meghatározásához kémiai egyenletek használata szükséges:

| a) | x
  H2Oexh, a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz-áramban található víz mennyisége, amennyiben a mintavételi rendszer által eltávolított víz korrekciójára szolgáló vízmennyiség mérésére nem kerül sor; |
| --- | --- |

a)

x
  H2Oexh, a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz-áramban található víz mennyisége, amennyiben a mintavételi rendszer által eltávolított víz korrekciójára szolgáló vízmennyiség mérésére nem kerül sor;

| b) | x
  dil/exh, a hígított kipufogógázban található hígítólevegő áramlással súlyozott átlagos hányada, amennyiben a háttér-kibocsátások korrekciójára szolgáló hígítólevegő-árammérésre nem kerül sor. Fontos megjegyezni, hogy amennyiben e célból kémiai egyenletek használatára kerül sor, a kipufogógázt mindenképpen sztöchiometriainak kell tekinteni, akkor is, ha valójában nem az. |
| --- | --- |

b)

x
  dil/exh, a hígított kipufogógázban található hígítólevegő áramlással súlyozott átlagos hányada, amennyiben a háttér-kibocsátások korrekciójára szolgáló hígítólevegő-árammérésre nem kerül sor. Fontos megjegyezni, hogy amennyiben e célból kémiai egyenletek használatára kerül sor, a kipufogógázt mindenképpen sztöchiometriainak kell tekinteni, akkor is, ha valójában nem az.

A.7.2.3.   A kémiai egyenleteknél használandó eljárás

A kémiai egyenleteknél használt számítások egy iterációs eljárást igénylő egyenletrendszerből állnak. Meg kell becsülni legfeljebb három mennyiség kezdeti értékét: x
  H2Oexh-t, a mért anyagáramban található víz mennyiségét, x
  dil/exh-t, a hígított kipufogógázban található hígítólevegő (vagy a hígítatlan kipufogógázban található levegőfelesleg) hányadát, és x
  Ccombdry-t, a termékek egyes szénszám alapú mennyiségének a száraz alapon mért anyagáram egy móljára eső részét. A kémiai egyenletben használhatók az égési levegő páratartalmának és a hígítólevegő páratartalmának idővel súlyozott átlagai, amennyiben az égési levegő és a hígítólevegő páratartalma ± 0,0025 mol/mol-os tűréssel a vonatkozó átlagértéken belül marad a vizsgálati időköz során. Valamennyi x kibocsátási koncentrációra és x
  H2Oexh vízmennyiségre vonatkozóan meg kell határozni a teljesen száraz koncentrációt, x
  dry-t és x
  H2Oexhdry-t. Szintén szükség van az α atomos hidrogén-szén arányra, a β atomos oxigén/szén arányra és a w
  C-re, a tüzelőanyag széntartalmának tömeghányadára. A vizsgálathoz használt tüzelőanyagnál α-t és β-t vagy a 7.1. táblázatban megadott alapértelmezett értékeket lehet használni.

A kémiai egyenlet felírásához a következő lépéseket kell végrehajtani:

| a) | A koncentrációk mért értékét, például az x
  CO2meas-t, az x
  NOmeas-t és az x
  H2Oint-et száraz koncentrációkká kell alakítani oly módon, hogy elosztjuk őket az adott mérésnél jelen lévő vízmennyiség 1-ből kivont értékével, így például a következőket kapjuk: x
  H2OxCO2meas, x
  H2OxNOmeas és x
  H2Oint. Amennyiben a valamelyik „nedves” mérésnél jelen lévő víz mennyisége megegyezik az x
  H2Oexh-val, a kipufogógáz-áramban jelen lévő víz ismeretlen mennyiségével, az adott értéket az egyenletrendszer segítségével, iterációs eljárással kell meghatározni. Ha csak az NOx-et mérik meg, nem pedig külön az NO-t és az NO2-t, a kémiai egyenletekhez a helyes műszaki gyakorlat alapján meg kell becsülni a teljes NOx koncentrációnak NO-ból és NO2-ből álló részét. Az NOx moláris koncentrációjához, az x
  NOx-hez megfelelő becslés a 75 %-os NO és a 25 %-os NO2 arány. Az NO2-t tároló utókezelő rendszerekhez az x
  NOx-re vonatkozóan megfelelő becslés a 25 %-os NO és a 75 %-os NO2 arány. Az NOx kibocsátások tömegének kiszámításához valamennyi NOx anyag tényleges moláris tömege esetében az NO2 moláris tömegét kell használni, tekintet nélkül az NOx tényleges NO2 hányadára; |
| --- | --- |

a)

A koncentrációk mért értékét, például az x
  CO2meas-t, az x
  NOmeas-t és az x
  H2Oint-et száraz koncentrációkká kell alakítani oly módon, hogy elosztjuk őket az adott mérésnél jelen lévő vízmennyiség 1-ből kivont értékével, így például a következőket kapjuk: x
  H2OxCO2meas, x
  H2OxNOmeas és x
  H2Oint. Amennyiben a valamelyik „nedves” mérésnél jelen lévő víz mennyisége megegyezik az x
  H2Oexh-val, a kipufogógáz-áramban jelen lévő víz ismeretlen mennyiségével, az adott értéket az egyenletrendszer segítségével, iterációs eljárással kell meghatározni. Ha csak az NOx-et mérik meg, nem pedig külön az NO-t és az NO2-t, a kémiai egyenletekhez a helyes műszaki gyakorlat alapján meg kell becsülni a teljes NOx koncentrációnak NO-ból és NO2-ből álló részét. Az NOx moláris koncentrációjához, az x
  NOx-hez megfelelő becslés a 75 %-os NO és a 25 %-os NO2 arány. Az NO2-t tároló utókezelő rendszerekhez az x
  NOx-re vonatkozóan megfelelő becslés a 25 %-os NO és a 75 %-os NO2 arány. Az NOx kibocsátások tömegének kiszámításához valamennyi NOx anyag tényleges moláris tömege esetében az NO2 moláris tömegét kell használni, tekintet nélkül az NOx tényleges NO2 hányadára;

| b) | Az A.7.2.3. szakasz d) pontjában szereplő (A.7-10.)–(A.7-26.) egyenleteket be kell táplálni egy számítógépes programba, és ily módon, iterációs eljárással kell meghatározni x
  H2Oexh, x
  Ccombdry és x
  dil/exh értékét. Az x
  H2Oexh, x
  Ccombdry és x
  dil/exh kezdeti értékét a helyes műszaki gyakorlat alapján kell megbecsülni. A kezdeti vízmennyiség becslésénél ajánlott a beszívott levegőben vagy a hígítólevegőben található víz mennyiségének körülbelül kétszeresét venni. Az x
  Ccombdry kezdeti értékének becslésénél ajánlott a CO2, a CO és az összes szénhidrogén mért értékének összegét venni. Az x
  dil kezdeti értékének becslésénél ajánlott 0,75 és 0,95 (0,75 < xdil < 0,95) közötti értéket, például 0,8-at venni. Az egyenletrendszer értékeinél addig kell alkalmazni az iterációs eljárást, amíg valamennyi legutóbb frissített becslés legfeljebb ± 1 %-os eltérést nem mutat a legutóbb kiszámított vonatkozó értékhez képest; |
| --- | --- |

b)

Az A.7.2.3. szakasz d) pontjában szereplő (A.7-10.)–(A.7-26.) egyenleteket be kell táplálni egy számítógépes programba, és ily módon, iterációs eljárással kell meghatározni x
  H2Oexh, x
  Ccombdry és x
  dil/exh értékét. Az x
  H2Oexh, x
  Ccombdry és x
  dil/exh kezdeti értékét a helyes műszaki gyakorlat alapján kell megbecsülni. A kezdeti vízmennyiség becslésénél ajánlott a beszívott levegőben vagy a hígítólevegőben található víz mennyiségének körülbelül kétszeresét venni. Az x
  Ccombdry kezdeti értékének becslésénél ajánlott a CO2, a CO és az összes szénhidrogén mért értékének összegét venni. Az x
  dil kezdeti értékének becslésénél ajánlott 0,75 és 0,95 (0,75 < xdil < 0,95) közötti értéket, például 0,8-at venni. Az egyenletrendszer értékeinél addig kell alkalmazni az iterációs eljárást, amíg valamennyi legutóbb frissített becslés legfeljebb ± 1 %-os eltérést nem mutat a legutóbb kiszámított vonatkozó értékhez képest;

| c) | Az e szakasz c) pontjában szereplő egyenletrendszer a következő jelöléseket és indexeket használja, melyeknél az x mértékegysége mol/mol:






  Jel | Leírás |
| --- | --- | --- |
| xdil/exh | A hígítógáz vagy a levegőfelesleg mennyisége / a kipufogógáz mólszáma |
| xH2Oexh | A H2O mennyisége a kipufogógázban / a kipufogógáz mólszáma |
| xCcombdry | A szén mennyisége a kipufogógázban lévő tüzelőanyagban / a száraz kipufogógáz mólszáma |
| xH2Oexhdry | A víz mennyisége a kipufogógázban / a száraz kipufogógáz száraz mólszáma |
| xprod/intdry | A száraz sztöchiometriai termékek mennyisége / a beszívott levegő száraz mólszáma |
| x
  dil/exhdry | A hígítógáz és/vagy a levegőfelesleg mennyisége / a száraz kipufogógáz mólszáma |
| x
  int/exhdry | A tényleges égéstermék létrehozásához szükséges beszívott levegő mennyisége / a száraz (hígítatlan vagy hígított) kipufogógáz mólszáma |
| x
  raw/exhdry | A levegőfelesleg nélküli hígítatlan kipufogógáz mennyisége / a száraz (hígítatlan vagy hígított) kipufogógáz mólszáma |
| x
  O2intdry | A beszívott levegő O2 tartalma / a beszívott levegő mólszáma; becslésként x
  O2intdry = 0,209445 mol/mol használható |
| x
  CO2intdry | A CO2 mennyisége a beszívott levegőben / a száraz beszívott levegő mólszáma. x
  CO2intdry = 375 μmol/mol használható, de ajánlott megmérni a tényleges koncentrációt a beszívott levegőben |
| x
  H2Ointdry | A H2O mennyisége a beszívott levegőben / a száraz beszívott levegő mólszáma |
| x
  CO2int | A CO2 mennyisége a beszívott levegőben / a beszívott levegő mólszáma |
| x
  CO2dil | A CO2 mennyisége a hígítógázban / a hígítógáz mólszáma |
| x
  CO2dildry | A CO2 mennyisége a hígítógázban / a száraz hígítógáz mólszáma. Ha a hígításhoz levegőt használnak,

  x
  CO2dildry = 375 μmol/mol használható, de ajánlott megmérni a tényleges koncentrációt a beszívott levegőben |
| x
  H2Odildry | A H2O mennyisége a hígítógázban / a száraz hígítógáz mólszáma |
| x
  H2Odil | A H2O mennyisége a hígítógázban / a hígítógáz mólszáma |
| x
  [emission]meas | A mintában található kibocsátásnak a megfelelő gázelemző készüléknél mért mennyisége |
| x
  [emission]dry | A kibocsátás mennyisége / a száraz minta száraz mólszáma |
| x
  H2O[emission]meas | A mintában lévő víz mennyisége a kibocsátás észlelésének helyén Ezeket az értékeket a 9.3.2.3.1. szakasznak megfelelően kell megmérni vagy megbecsülni. |
| x
  H2Oint | A beszívott levegőben lévő víz mennyisége a beszívott levegő páratartalmának mérése alapján |
| α | A felhasznált, (CHα Oβ) képletű tüzelőanyag-keverék atomos hidrogén-szén aránya a moláris fogyasztással súlyozva |
| β | A felhasznált, (CHα Oβ) képletű tüzelőanyag-keverék atomos oxigén-szén aránya a moláris fogyasztással súlyozva |

c)

Az e szakasz c) pontjában szereplő egyenletrendszer a következő jelöléseket és indexeket használja, melyeknél az x mértékegysége mol/mol:

Jel

Leírás

xdil/exh

A hígítógáz vagy a levegőfelesleg mennyisége / a kipufogógáz mólszáma

xH2Oexh

A H2O mennyisége a kipufogógázban / a kipufogógáz mólszáma

xCcombdry

A szén mennyisége a kipufogógázban lévő tüzelőanyagban / a száraz kipufogógáz mólszáma

xH2Oexhdry

A víz mennyisége a kipufogógázban / a száraz kipufogógáz száraz mólszáma

xprod/intdry

A száraz sztöchiometriai termékek mennyisége / a beszívott levegő száraz mólszáma

x
  dil/exhdry

A hígítógáz és/vagy a levegőfelesleg mennyisége / a száraz kipufogógáz mólszáma

x
  int/exhdry

A tényleges égéstermék létrehozásához szükséges beszívott levegő mennyisége / a száraz (hígítatlan vagy hígított) kipufogógáz mólszáma

x
  raw/exhdry

A levegőfelesleg nélküli hígítatlan kipufogógáz mennyisége / a száraz (hígítatlan vagy hígított) kipufogógáz mólszáma

x
  O2intdry

A beszívott levegő O2 tartalma / a beszívott levegő mólszáma; becslésként x
  O2intdry = 0,209445 mol/mol használható

x
  CO2intdry

A CO2 mennyisége a beszívott levegőben / a száraz beszívott levegő mólszáma. x
  CO2intdry = 375 μmol/mol használható, de ajánlott megmérni a tényleges koncentrációt a beszívott levegőben

x
  H2Ointdry

A H2O mennyisége a beszívott levegőben / a száraz beszívott levegő mólszáma

x
  CO2int

A CO2 mennyisége a beszívott levegőben / a beszívott levegő mólszáma

x
  CO2dil

A CO2 mennyisége a hígítógázban / a hígítógáz mólszáma

x
  CO2dildry

A CO2 mennyisége a hígítógázban / a száraz hígítógáz mólszáma. Ha a hígításhoz levegőt használnak,

x
  CO2dildry = 375 μmol/mol használható, de ajánlott megmérni a tényleges koncentrációt a beszívott levegőben

x
  H2Odildry

A H2O mennyisége a hígítógázban / a száraz hígítógáz mólszáma

x
  H2Odil

A H2O mennyisége a hígítógázban / a hígítógáz mólszáma

x
  [emission]meas

A mintában található kibocsátásnak a megfelelő gázelemző készüléknél mért mennyisége

x
  [emission]dry

A kibocsátás mennyisége / a száraz minta száraz mólszáma

x
  H2O[emission]meas

A mintában lévő víz mennyisége a kibocsátás észlelésének helyén Ezeket az értékeket a 9.3.2.3.1. szakasznak megfelelően kell megmérni vagy megbecsülni.

x
  H2Oint

A beszívott levegőben lévő víz mennyisége a beszívott levegő páratartalmának mérése alapján

α

A felhasznált, (CHα Oβ) képletű tüzelőanyag-keverék atomos hidrogén-szén aránya a moláris fogyasztással súlyozva

β

A felhasznált, (CHα Oβ) képletű tüzelőanyag-keverék atomos oxigén-szén aránya a moláris fogyasztással súlyozva

| d) | Az x
  dil/exh, az x
  H2Oexh és az x
  Ccombdry értékének kiszámításához a következő egyenleteket kell megoldani iterációs eljárással: | (A.7-10.) |
| --- | --- | --- |
| | (A.7-11.) |
| | (A.7-12.) |
| | (A.7-13.) |
| | (A.7-14.) |

d)

Az x
  dil/exh, az x
  H2Oexh és az x
  Ccombdry értékének kiszámításához a következő egyenleteket kell megoldani iterációs eljárással:

Formula

(A.7-10.)

Formula

(A.7-11.)

Formula

(A.7-12.)

Formula

(A.7-13.)

Formula

(A.7-14.)

(A.7-15.)

(A.7-16.)

| | (A.7-17.) |
| --- | --- |
| | (A.7-18.) |
| | (A.7-19.) |
| | (A.7-20.) |
| | (A.7-21.) |
| | (A.7-22.) |
| | (A.7-23.) |
| | (A.7-24.) |
| | (A.7-25.) |
| | (A.7-26.) |

Formula

(A.7-17.)

Formula

(A.7-18.)

Formula

(A.7-19.)

Formula

(A.7-20.)

Formula

(A.7-21.)

Formula

(A.7-22.)

Formula

(A.7-23.)

Formula

(A.7-24.)

Formula

(A.7-25.)

Formula

(A.7-26.)

A kémiai egyenlet végén azImage moláris áramlási sebességet kapjuk az A.7.3.3. és A.7.4.3. szakaszoknak megfelelően.

A.7.2.4.   Az NOx korrekciója a páratartalommal

Valamennyi NOx-koncentrációt, a hígítólevegő háttér-koncentrációját is beleértve, korrigálni kell a beszívott levegő páratartalmával a következő egyenlet szerint:

| | (A.7-27.) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-27.)

ahol:

| x
  NOxuncor | = | az NOx korrekció nélküli moláris koncentrációja a kipufogógázban [μmol/mol] |
| --- | --- | --- |
| x
  H2O | = | a beszívott levegő víztartalma [mol/mol] |

x
  NOxuncor

=

az NOx korrekció nélküli moláris koncentrációja a kipufogógázban [μmol/mol]

x
  H2O

=

a beszívott levegő víztartalma [mol/mol]

A.7.3.   Hígítatlan gáznemű kibocsátások

A.7.3.1.   A gáznemű kibocsátások tömege

Az m
  gas [g/vizsgálat], azaz a gáznemű kibocsátás vizsgálatonkénti teljes tömegének kiszámításához a gáznemű kibocsátás moláris koncentrációját meg kell szorozni a hozzá tartozó moláris anyagárammal és a kipufogógáz moláris tömegével, majd integrálni kell a vizsgálati ciklussal:

| | (A.7-28.) |
| --- | --- |

Image

(A.7-28.)

ahol:

| M
  gas | = | az általános gáznemű kibocsátás moláris tömege [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| | = | a kipufogógáz pillanatnyi moláris áramlási sebessége nedves alapon [mol/s] |
| x
  gas | = | a gáz pillanatnyi általános moláris koncentrációja nedves alapon [mol/mol] |
| t | = | idő [s] |

M
  gas

=

az általános gáznemű kibocsátás moláris tömege [g/mol]

Image

=

a kipufogógáz pillanatnyi moláris áramlási sebessége nedves alapon [mol/s]

x
  gas

=

a gáz pillanatnyi általános moláris koncentrációja nedves alapon [mol/mol]

t

=

idő [s]

Mivel az (A.7-28.) egyenletnél numerikus integrálást kell végezni, az egyenlet átalakítható a következőképpen:

| | (A.7-29.) |
| --- | --- |

Image

(A.7-29.)

ahol:

| M
  gas | = | az általános kibocsátás moláris tömege [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| | = | a kipufogógáz pillanatnyi moláris áramlási sebessége nedves alapon [mol/s] |
| x
  gasi | = | a gáz pillanatnyi általános moláris koncentrációja nedves alapon [mol/mol] |
| f | = | adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz] |
| N | = | a mérések száma [-] |

M
  gas

=

az általános kibocsátás moláris tömege [g/mol]

Image

=

a kipufogógáz pillanatnyi moláris áramlási sebessége nedves alapon [mol/s]

x
  gasi

=

a gáz pillanatnyi általános moláris koncentrációja nedves alapon [mol/mol]

f

=

adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz]

N

=

a mérések száma [-]

Az általános egyenletet módosítani lehet az alkalmazott (szakaszos vagy folyamatos mintavételt biztosító) mérési rendszernek megfelelően, illetve az alapján, hogy változó vagy állandó áramlási sebesség mellett kerül sor a mintavételre.

| a) | Folyamatos mintavétel mellett, az alapesetnek számító változó áramlási sebességnél az m
  gas-t [g/vizsgálat], a gáznemű kibocsátás tömegét a következő egyenlettel kell kiszámítani: | (A.7-30.) |
| --- | --- | --- |

a)

Folyamatos mintavétel mellett, az alapesetnek számító változó áramlási sebességnél az m
  gas-t [g/vizsgálat], a gáznemű kibocsátás tömegét a következő egyenlettel kell kiszámítani:

Image

(A.7-30.)

ahol:

| M
  gas | = | az általános kibocsátás moláris tömege [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| | = | a kipufogógáz pillanatnyi moláris áramlási sebessége nedves alapon [mol/s] |
| x
  gasi | = | a pillanatnyi gáznemű kibocsátás mólfrakciója nedves alapon [mol/mol] |
| f | = | adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz] |
| N | = | a mérések száma [-] |

M
  gas

=

az általános kibocsátás moláris tömege [g/mol]

Image

=

a kipufogógáz pillanatnyi moláris áramlási sebessége nedves alapon [mol/s]

x
  gasi

=

a pillanatnyi gáznemű kibocsátás mólfrakciója nedves alapon [mol/mol]

f

=

adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz]

N

=

a mérések száma [-]

| b) | Szintén folyamatos mintavétel mellett, de a különleges esetnek számító állandó áramlási sebességnél az m
  gas-t [g/vizsgálat], a gáznemű kibocsátás tömegét a következő egyenlettel kell kiszámítani: | (A.7-31.) |
| --- | --- | --- |

b)

Szintén folyamatos mintavétel mellett, de a különleges esetnek számító állandó áramlási sebességnél az m
  gas-t [g/vizsgálat], a gáznemű kibocsátás tömegét a következő egyenlettel kell kiszámítani:

Image

(A.7-31.)

ahol:

| M
  gas | = | az általános kibocsátás moláris tömege [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| | = | a kipufogógáz moláris áramlási sebessége nedves alapon [mol/s] |
| | = | az átlagos gáznemű kibocsátás mólfrakciója nedves alapon [mol/mol] |
| Δt | = | a vizsgálati időköz időtartama |

M
  gas

=

az általános kibocsátás moláris tömege [g/mol]

Image

=

a kipufogógáz moláris áramlási sebessége nedves alapon [mol/s]

Formula

=

az átlagos gáznemű kibocsátás mólfrakciója nedves alapon [mol/mol]

Δt

=

a vizsgálati időköz időtartama

| c) | Szakaszos mintavételnél, függetlenül attól, hogy az áramlási sebesség változó vagy állandó-e, az (A.7-30.) egyenletet a következőképpen lehet egyszerűsíteni: | (A.7-32.) |
| --- | --- | --- |

c)

Szakaszos mintavételnél, függetlenül attól, hogy az áramlási sebesség változó vagy állandó-e, az (A.7-30.) egyenletet a következőképpen lehet egyszerűsíteni:

Image

(A.7-32.)

ahol:

| M
  gas | = | az általános kibocsátás moláris tömege [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| | = | a kipufogógáz pillanatnyi moláris áramlási sebessége nedves alapon [mol/s] |
| | = | az átlagos gáznemű kibocsátás mólfrakciója nedves alapon [mol/mol] |
| F | = | adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz] |
| N | = | a mérések száma [-] |

M
  gas

=

az általános kibocsátás moláris tömege [g/mol]

Image

=

a kipufogógáz pillanatnyi moláris áramlási sebessége nedves alapon [mol/s]

Formula

=

az átlagos gáznemű kibocsátás mólfrakciója nedves alapon [mol/mol]

F

=

adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz]

N

=

a mérések száma [-]

A.7.3.2.   A koncentrációk átszámítása szárazról nedves alapra

Az e szakaszban szereplő paraméterek az A.7.2. szakaszban kiszámított kémiai egyenlet eredményeiből következnek. A mért anyagáramban lévő gázok száraz és nedves alapon mért moláris koncentrációja, az x
  gasdry és az x
  gas [mol/mol] között a következő összefüggés áll fenn:

| | (A.7-33.) |
| --- | --- |
| | (A.7-34.) |

Formula

(A.7-33.)

Formula

(A.7-34.)

ahol:

| x
  H2O | = | a víz mólfrakciója a mért anyagáramban nedves alapon [mol/mol] |
| --- | --- | --- |
| x
  H2Odry | = | a víz mólfrakciója a mért anyagáramban száraz alapon [mol/mol] |

x
  H2O

=

a víz mólfrakciója a mért anyagáramban nedves alapon [mol/mol]

x
  H2Odry

=

a víz mólfrakciója a mért anyagáramban száraz alapon [mol/mol]

A gáznemű kibocsátásoknál az x [mol/mol] általános koncentrációt korrigálni kell az eltávolított vízzel az alábbiak szerint:

| | (A.7-35.) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-35.)

ahol:

| x
  [emission]meas | = | a kibocsátás mólfrakciója a mért anyagáramban a mérés helyén [mol/mol] |
| --- | --- | --- |
| x
  H2O[emission]meas | = | a vízmennyiség mólfrakciója a mért anyagáramban a koncentrációmérés helyén [mol/mol] |
| x
  H2Oexh | = | a vízmennyiség az áramlásmérőnél [mol/mol] |

x
  [emission]meas

=

a kibocsátás mólfrakciója a mért anyagáramban a mérés helyén [mol/mol]

x
  H2O[emission]meas

=

a vízmennyiség mólfrakciója a mért anyagáramban a koncentrációmérés helyén [mol/mol]

x
  H2Oexh

=

a vízmennyiség az áramlásmérőnél [mol/mol]

A.7.3.3.   A kipufogógáz moláris áramlási sebessége

A hígítatlan kipufogógázok áramlási sebességét meg lehet állapítani közvetlenül, méréssel, vagy ki lehet számítani az A.7.2.3. szakaszban meghatározott kémiai egyenlet alapján. A hígítatlan kipufogógázok áramlási sebességének számítását a beszívott levegő moláris áramlási sebességének vagy a tüzelőanyag tömegáramának mért értéke alapján kell elvégezni. A hígítatlan kipufogógáz moláris áramlási sebessége kiszámítható azImage kibocsátási mintákból a beszívott levegőImage moláris áramlási sebességének vagy a tüzelőanyagImage tömegáramának mért értéke alapján, az A.7.2.3. szakaszban megadott kémiai egyenlettel kiszámított értékek felhasználásával. Az A.7.2.3. szakaszban megadott kémiai egyenletet olyan gyakorisággal kell elvégezni, amilyen gyakorisággal azImage vagy azImage frissítése és rögzítése történik.

| a) | Áramlási sebesség a forgattyúsháznál A hígítatlan kipufogógáz áramlási sebességét csak akkor lehet

  vagy

  alapján kiszámítani, ha az alábbi állítások közül legalább egy igaz a forgattyúsházból származó kibocsátásra:





  i. | A vizsgált motor olyan zárt forgattyúházas, kibocsátásszabályozó rendszerrel rendelkezik, amely a forgattyúsházból származó áramlást visszavezeti a beszívott levegőbe, a beszívott levegő áramlásmérője után; |
| --- | --- | --- |

a)

Image

Image

i.

A vizsgált motor olyan zárt forgattyúházas, kibocsátásszabályozó rendszerrel rendelkezik, amely a forgattyúsházból származó áramlást visszavezeti a beszívott levegőbe, a beszívott levegő áramlásmérője után;

| ii. | A kibocsátásvizsgálat során a nyitott forgattyúsházból származó anyagáramot a 6.10. szakasznak megfelelően a kipufogógázba vezetik; |
| --- | --- |

ii.

A kibocsátásvizsgálat során a nyitott forgattyúsházból származó anyagáramot a 6.10. szakasznak megfelelően a kipufogógázba vezetik;

| iii. | A nyitott forgattyúsházból származó kibocsátásokat és anyagáramot megmérik és hozzáadják a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások számításaihoz; |
| --- | --- |

iii.

A nyitott forgattyúsházból származó kibocsátásokat és anyagáramot megmérik és hozzáadják a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások számításaihoz;

| iv. | A kibocsátási adatok vagy műszaki elemzés segítségével kimutatható, hogy a nyitott forgattyúsházból származó kibocsátások áramlási sebességének figyelmen kívül hagyása nem befolyásolja hátrányosan a vonatkozó szabványoknak való megfelelést; |
| --- | --- |

iv.

A kibocsátási adatok vagy műszaki elemzés segítségével kimutatható, hogy a nyitott forgattyúsházból származó kibocsátások áramlási sebességének figyelmen kívül hagyása nem befolyásolja hátrányosan a vonatkozó szabványoknak való megfelelést;

| b) | A moláris áramlási sebesség kiszámítása a beszívott levegő alapján.
  Az alapján a kipufogógáz moláris áramlási sebességét, az-t [mol/s] a következőképpen kell kiszámítani: | (A.7-36.) |
| --- | --- | --- |

b)

A moláris áramlási sebesség kiszámítása a beszívott levegő alapján.

AzImage alapján a kipufogógáz moláris áramlási sebességét, azImage-t [mol/s] a következőképpen kell kiszámítani:

Image

(A.7-36.)

ahol:

| | = | a hígítatlan kipufogógáz moláris áramlási sebessége, amely a kibocsátások mérésének alapja [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| | = | a beszívott levegő moláris áramlási sebesség, beleértve a beszívott levegő páratartalmát [mol/s] |
| x
  int/exhdry | = | a tényleges égéstermék létrehozásához szükséges beszívott levegő mennyisége / a száraz (hígítatlan vagy hígított) kipufogógáz mólszáma [mol/mol] |
| x
  raw/exhdry | = | a levegőfelesleg nélküli hígítatlan kipufogógáz mennyisége / a száraz (hígítatlan vagy hígított) kipufogógáz mólszáma [mol/mol] |
| x
  H2Oexhdry | = | a víz mennyisége a kipufogógázban / a száraz kipufogógáz mólszáma [mol/mol] |

Image

=

a hígítatlan kipufogógáz moláris áramlási sebessége, amely a kibocsátások mérésének alapja [mol/s]

Image

=

a beszívott levegő moláris áramlási sebesség, beleértve a beszívott levegő páratartalmát [mol/s]

x
  int/exhdry

=

a tényleges égéstermék létrehozásához szükséges beszívott levegő mennyisége / a száraz (hígítatlan vagy hígított) kipufogógáz mólszáma [mol/mol]

x
  raw/exhdry

=

a levegőfelesleg nélküli hígítatlan kipufogógáz mennyisége / a száraz (hígítatlan vagy hígított) kipufogógáz mólszáma [mol/mol]

x
  H2Oexhdry

=

a víz mennyisége a kipufogógázban / a száraz kipufogógáz mólszáma [mol/mol]

| c) | A moláris áramlási sebesség kiszámítása a tüzelőanyag tömegárama alapján
  Az alapján a következőképpen kell kiszámítani az-t [mol/s]: | (A.7-37.) |
| --- | --- | --- |

c)

A moláris áramlási sebesség kiszámítása a tüzelőanyag tömegárama alapján

AzImage alapján a következőképpen kell kiszámítani azImage-t [mol/s]:

Image

(A.7-37.)

ahol:

| | = | a hígítatlan kipufogógáz moláris áramlási sebessége, amely a kibocsátások mérésének alapja |
| --- | --- | --- |
| | = | a tüzelőanyag áramlási sebessége, beleértve a beszívott levegő páratartalmát [g/s] |
| w
  C | = | az adott tüzelőanyag szénre vonatkozó tömeghányada [g/g] |
| x
  H2Oexhdry | = | a H2O mennyisége / a mért anyagáram száraz mólszáma [mol/mol] |
| M
  C | = | a szén moláris tömege, 12,0107 g/mol |
| x
  Ccombdry | = | a szén mennyisége a kipufogógázban lévő tüzelőanyagban / a száraz kipufogógáz mólszáma [mol/mol] |

Image

=

a hígítatlan kipufogógáz moláris áramlási sebessége, amely a kibocsátások mérésének alapja

Image

=

a tüzelőanyag áramlási sebessége, beleértve a beszívott levegő páratartalmát [g/s]

w
  C

=

az adott tüzelőanyag szénre vonatkozó tömeghányada [g/g]

x
  H2Oexhdry

=

a H2O mennyisége / a mért anyagáram száraz mólszáma [mol/mol]

M
  C

=

a szén moláris tömege, 12,0107 g/mol

x
  Ccombdry

=

a szén mennyisége a kipufogógázban lévő tüzelőanyagban / a száraz kipufogógáz mólszáma [mol/mol]

A.7.4.   Hígított gáznemű kibocsátások

A.7.4.1.   A kibocsátások tömegének kiszámítása és háttérkorrekciója

Az m
  gas-t [g/vizsgálat], a gáznemű kibocsátások tömegét a kibocsátások moláris áramlási sebességének függvényeként a következő egyenletekkel kell kiszámolni:

| a) | Folyamatos mintavétel, változó áramlási sebesség | (lásd: A.7-29.) |
| --- | --- | --- |

a)

Folyamatos mintavétel, változó áramlási sebesség

Image

(lásd: A.7-29.)

ahol:

| M
  gas | = | az általános kibocsátás moláris tömege [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| | = | a kipufogógáz pillanatnyi moláris áramlási sebessége nedves alapon [mol/s] |
| m
  gasi | = | a gáz pillanatnyi általános moláris koncentrációja nedves alapon [mol/mol] |
| f | = | adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz] |
| N | = | a mérések száma [-] |

M
  gas

=

az általános kibocsátás moláris tömege [g/mol]

Image

=

a kipufogógáz pillanatnyi moláris áramlási sebessége nedves alapon [mol/s]

m
  gasi

=

a gáz pillanatnyi általános moláris koncentrációja nedves alapon [mol/mol]

f

=

adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz]

N

=

a mérések száma [-]

Folyamatos mintavétel, állandó áramlási sebesség

| | (lásd: A.7-31.) |
| --- | --- |

Image

(lásd: A.7-31.)

ahol:

| M
  gas | = | az általános kibocsátás moláris tömege [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| | = | a kipufogógáz moláris áramlási sebessége nedves alapon [mol/s] |
| | = | az átlagos gáznemű kibocsátás mólfrakciója nedves alapon [mol/mol] |
| Δt | = | a vizsgálati időköz időtartama |

M
  gas

=

az általános kibocsátás moláris tömege [g/mol]

Image

=

a kipufogógáz moláris áramlási sebessége nedves alapon [mol/s]

Formula

=

az átlagos gáznemű kibocsátás mólfrakciója nedves alapon [mol/mol]

Δt

=

a vizsgálati időköz időtartama

| b) | Szakaszos mintavételnél, függetlenül attól, hogy az áramlási sebesség változó vagy állandó-e, a következő egyenletet kell használni: | (lásd: A.7-32.) |
| --- | --- | --- |

b)

Szakaszos mintavételnél, függetlenül attól, hogy az áramlási sebesség változó vagy állandó-e, a következő egyenletet kell használni:

Image

(lásd: A.7-32.)

ahol:

| M
  gas | = | az általános kibocsátás moláris tömege [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| | = | a kipufogógáz pillanatnyi moláris áramlási sebessége nedves alapon [mol/s] |
| | = | az átlagos gáznemű kibocsátás mólfrakciója nedves alapon [mol/mol] |
| f | = | adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz] |
| N | = | a mérések száma [-] |

M
  gas

=

az általános kibocsátás moláris tömege [g/mol]

Image

=

a kipufogógáz pillanatnyi moláris áramlási sebessége nedves alapon [mol/s]

Formula

=

az átlagos gáznemű kibocsátás mólfrakciója nedves alapon [mol/mol]

f

=

adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz]

N

=

a mérések száma [-]

| c) | Hígított kipufogógázok esetében a szennyező anyagok tömegének számított értékeit a hígítólevegő függvényében korrigálni kell oly módon, hogy kivonjuk a háttérkibocsátások tömegét:






  i. | Először meg kell határozni az

  , a hígítólevegő moláris áramlási sebességének értékét [mol/s] a vizsgálati időköz során. Ezt meg lehet állapítani méréssel vagy számítással, a hígított kipufogógáz-áram és az

  , a hígított kipufogógázban lévő hígítólevegő áramlással súlyozott átlagos hányada alapján számítva; |
| --- | --- | --- |

c)

Hígított kipufogógázok esetében a szennyező anyagok tömegének számított értékeit a hígítólevegő függvényében korrigálni kell oly módon, hogy kivonjuk a háttérkibocsátások tömegét:

i.

Image

Formula

| ii. | A hígítólevegő teljes anyagáramát, az n
  airdil-t [mol] meg kell szorozni a háttérkibocsátás átlagos koncentrációjával. Ez utóbbi átlag lehet idővel vagy áramlással súlyozott is (pl. arányos háttérmintavétel). Az n
  airdil és a háttérkibocsátás átlagos koncentrációjának szorzata adja meg a háttérkibocsátás teljes mennyiségét; |
| --- | --- |

ii.

A hígítólevegő teljes anyagáramát, az n
  airdil-t [mol] meg kell szorozni a háttérkibocsátás átlagos koncentrációjával. Ez utóbbi átlag lehet idővel vagy áramlással súlyozott is (pl. arányos háttérmintavétel). Az n
  airdil és a háttérkibocsátás átlagos koncentrációjának szorzata adja meg a háttérkibocsátás teljes mennyiségét;

| iii. | Ha az eredmény moláris mennyiség, ezt át kell alakítani a háttérkibocsátás tömegévé, az m
  bkgnd-vé [g] oly módon, hogy megszorozzuk az M
  gas-zal [g/mol], a kibocsátás moláris tömegével; |
| --- | --- |

iii.

Ha az eredmény moláris mennyiség, ezt át kell alakítani a háttérkibocsátás tömegévé, az m
  bkgnd-vé [g] oly módon, hogy megszorozzuk az M
  gas-zal [g/mol], a kibocsátás moláris tömegével;

| iv. | A teljes háttértömeget ki kell vonni a teljes tömegből, így korrigálva a háttérkibocsátásokat; |
| --- | --- |

iv.

A teljes háttértömeget ki kell vonni a teljes tömegből, így korrigálva a háttérkibocsátásokat;

| v. | A hígítólevegő teljes anyagáramát közvetlen áramlásméréssel is meg lehet állapítani. Ez esetben ki kell számítani a teljes háttértömeget a hígítólevegő anyagáramának, az n
  airdil-nek a segítségével. A háttértömeget ki kell vonni a teljes tömegből. A számítás eredményét fel kell használni a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások számításai során; |
| --- | --- |

v.

A hígítólevegő teljes anyagáramát közvetlen áramlásméréssel is meg lehet állapítani. Ez esetben ki kell számítani a teljes háttértömeget a hígítólevegő anyagáramának, az n
  airdil-nek a segítségével. A háttértömeget ki kell vonni a teljes tömegből. A számítás eredményét fel kell használni a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások számításai során;

| vi. | A hígítólevegő teljes anyagárama meghatározható a hígított kipufogógáz teljes anyagárama és az A.7.2. szakaszban szereplő, a tüzelőanyagra, a beszívott levegőre és a kipufogógázra vonatkozó kémiai egyenlet alapján. Ez esetben ki kell számítani a teljes háttértömeget a hígított kipufogógáz teljes anyagáramának, az n
  dexh-nek a segítségével. Ezt követően az eredményt meg kell szorozni a hígított kipufogógázban lévő hígítólevegő áramlással súlyozott átlagos hányadával,

  -val. |
| --- | --- |

vi.

Formula

Figyelembe véve az v. és vi. esetet a következő egyenleteket kell alkalmazni:

| vagy | (A.7-38.) |
| --- | --- |
| | (A.7-39.) |

Formula

Formula

(A.7-38.)

Formula

(A.7-39.)

ahol:

| m
  gas | = | a gáznemű kibocsátás teljes tömege [g] |
| --- | --- | --- |
| m
  bkgnd | = | a teljes háttértömegek [g] |
| m
  gascor | = | a gáz háttérkibocsátásokkal korrigált tömege [g] |
| M
  gas | = | az általános gáznemű kibocsátás moláris tömege [g/mol] |
| x
  gasdil | = | a gáznemű kibocsátás koncentrációja a hígítólevegőben [mol/mol] |
| n
  airdil | = | a hígítólevegő moláris anyagárama [mol] |
| | = | a hígítólevegő áramlással súlyozott átlagos hányada a hígított kipufogógázban [mol/mol] |
| | = | a háttér gázaránya [mol/mol] |
| n
  dexh | = | a hígított kipufogógáz teljes anyagárama [mol] |

m
  gas

=

a gáznemű kibocsátás teljes tömege [g]

m
  bkgnd

=

a teljes háttértömegek [g]

m
  gascor

=

a gáz háttérkibocsátásokkal korrigált tömege [g]

M
  gas

=

az általános gáznemű kibocsátás moláris tömege [g/mol]

x
  gasdil

=

a gáznemű kibocsátás koncentrációja a hígítólevegőben [mol/mol]

n
  airdil

=

a hígítólevegő moláris anyagárama [mol]

Formula

=

a hígítólevegő áramlással súlyozott átlagos hányada a hígított kipufogógázban [mol/mol]

Formula

=

a háttér gázaránya [mol/mol]

n
  dexh

=

a hígított kipufogógáz teljes anyagárama [mol]

A.7.4.2.   A száraz és nedves koncentrációk átszámítása

A hígított minták száraz-nedves átszámítására is a hígítatlan gázokra vonatkozó összefüggéseket (A.7.3.2. szakasz) kell alkalmazni. A hígítólevegő vízgőztartalma, az x
  H2Odildry [mol/mol] kiszámítása érdekében páratartalom-mérést kell végezni:

| | (lásd A.7-21.) |
| --- | --- |

Formula

(lásd A.7-21.)

ahol:

x
  H2Odil= a víz mólfrakciója a hígítólevegő anyagáramában [mol/mol]

A.7.4.3.   Moláris áramlási sebesség a kipufogónál

| a) | Kémiai egyenlettel való számítás;
  Az [mol/s] moláris áramlási sebességet az, a tüzelőanyag tömegárama alapján lehet kiszámolni: | (lásd: A.7-37.) |
| --- | --- | --- |

a)

Kémiai egyenlettel való számítás;

AzImage [mol/s] moláris áramlási sebességet azImage, a tüzelőanyag tömegárama alapján lehet kiszámolni:

Image

(lásd: A.7-37.)

ahol:

| | = | a hígítatlan kipufogógáz moláris áramlási sebessége, amely a kibocsátások mérésének alapja |
| --- | --- | --- |
| | = | a tüzelőanyag áramlási sebessége, beleértve a beszívott levegő páratartalmát [g/s] |
| w
  C | = | az adott tüzelőanyag szénre vonatkozó tömeghányada [g/g] |
| x
  H2Oexhdry | = | a H2O mennyisége / a mért anyagáram száraz mólszáma [mol/mol] |
| M
  C | = | a szén moláris tömege, 12,0107 g/mol |
| x
  Ccombdry | = | a szén mennyisége a kipufogógázban lévő tüzelőanyagban / a száraz kipufogógáz mólszáma [mol/mol] |

Image

=

a hígítatlan kipufogógáz moláris áramlási sebessége, amely a kibocsátások mérésének alapja

Image

=

a tüzelőanyag áramlási sebessége, beleértve a beszívott levegő páratartalmát [g/s]

w
  C

=

az adott tüzelőanyag szénre vonatkozó tömeghányada [g/g]

x
  H2Oexhdry

=

a H2O mennyisége / a mért anyagáram száraz mólszáma [mol/mol]

M
  C

=

a szén moláris tömege, 12,0107 g/mol

x
  Ccombdry

=

a szén mennyisége a kipufogógázban lévő tüzelőanyagban / a száraz kipufogógáz mólszáma [mol/mol]

| b) | Mérés
  A kipufogógáz moláris áramlási sebességét az alábbi három rendszerrel lehet megmérni:






  i. | A térfogat-kiszorításos szivattyú moláris áramlási sebessége. A térfogat-kiszorításos szivattyúnak a vizsgálati időköz alatti sebessége alapján az e melléklet 1. függelékében szereplő számítási eljárással kapott vonatkozó meredekséget, a
  1-et és állandót, a
  0-t [-] kell használni az

  [mol/s], a moláris áramlási sebesség alábbi módon való kiszámításához: | (A.7-40.) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Mérés

A kipufogógáz moláris áramlási sebességét az alábbi három rendszerrel lehet megmérni:

i.

Image

Image

(A.7-40.)

ahol:

| | (A.7-41.) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-41.)

ahol:

| a
  1 | = | kalibrációs együttható [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| a
  0 | = | kalibrációs együttható [m3/rev] |
| p
  in, pout | = | bemeneti/kimeneti nyomás [Pa] |
| R | = | moláris gázállandó [J/(mol K)] |
| T
  in | = | bemeneti hőmérséklet [K] |
| V
  rev | = | a térfogat-kiszorításos szivattyú által szállított térfogat [m3/ford] |
| f
  n.,PDP | = | a térfogat-kiszorításos szivattyú sebessége [ford/s] |

a
  1

=

kalibrációs együttható [m3/s]

a
  0

=

kalibrációs együttható [m3/rev]

p
  in, pout

=

bemeneti/kimeneti nyomás [Pa]

R

=

moláris gázállandó [J/(mol K)]

T
  in

=

bemeneti hőmérséklet [K]

V
  rev

=

a térfogat-kiszorításos szivattyú által szállított térfogat [m3/ford]

f
  n.,PDP

=

a térfogat-kiszorításos szivattyú sebessége [ford/s]

| ii. | Moláris áramlási sebesség a hangsebesség alatti áramlású Venturi-csőnél. Az e melléklet 1. függelékének megfelelően meghatározott C
  d – R
  e
  # egyenlet alapján a hangsebesség alatti áramlású Venturi-csőnek a vizsgálati időköz alatti moláris áramlási sebességét, az

  -t [mol/s] a következőképpen kell kiszámítani: | (A.7-42.) |
| --- | --- | --- |

ii.

Image

Image

(A.7-42.)

ahol:

| p
  in | = | bemeneti nyomás [Pa] |
| --- | --- | --- |
| A
  t | = | A Venturi-cső torokkeresztmetszetének területe [m2] |
| R | = | moláris gázállandó [J/(mol K)] |
| T
  in | = | bemeneti hőmérséklet [K] |
| Z | = | kompressziós tényező |
| M
  mix | = | a hígított kipufogógáz moláris tömege [kg/mol] |
| C
  d | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője [-] |
| C
  f | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső áramlási tényezője [-] |

p
  in

=

bemeneti nyomás [Pa]

A
  t

=

A Venturi-cső torokkeresztmetszetének területe [m2]

R

=

moláris gázállandó [J/(mol K)]

T
  in

=

bemeneti hőmérséklet [K]

Z

=

kompressziós tényező

M
  mix

=

a hígított kipufogógáz moláris tömege [kg/mol]

C
  d

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője [-]

C
  f

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső áramlási tényezője [-]

| iii. | Moláris áramlási sebesség a kritikus áramlású Venturi-csőnél. Egy Venturi-csövön vagy Venturi-csövek kombinációján áthaladó áram moláris áramlási sebességének kiszámításához annak vonatkozó átlagát, C
  d-t és egyéb állandókat kell alkalmazni, melyeket e melléklet 1. függelékével összhangban kell meghatározni. A Venturi-cső egy kibocsátásvizsgálat alatti moláris áramlási sebességét, az

  -t [mol/s] a következőképpen kell kiszámítani: | (A.7-43.) |
| --- | --- | --- |

iii.

Image

Image

(A.7-43.)

ahol:

| p
  in | = | bemeneti nyomás [Pa] |
| --- | --- | --- |
| A

  t | = | A Venturi-cső torokkeresztmetszetének területe [m2] |
| R | = | moláris gázállandó [J/(mol K)] |
| T
  in | = | bemeneti hőmérséklet [K] |
| Z | = | kompressziós tényező |
| M
  mix | = | a hígított kipufogógáz moláris tömege [kg/mol] |
| C
  d | = | a kritikus áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője [-] |
| C
  f | = | a kritikus áramlású Venturi-cső áramlási tényezője [-] |

p
  in

=

bemeneti nyomás [Pa]

A

  t

=

A Venturi-cső torokkeresztmetszetének területe [m2]

R

=

moláris gázállandó [J/(mol K)]

T
  in

=

bemeneti hőmérséklet [K]

Z

=

kompressziós tényező

M
  mix

=

a hígított kipufogógáz moláris tömege [kg/mol]

C
  d

=

a kritikus áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője [-]

C
  f

=

a kritikus áramlású Venturi-cső áramlási tényezője [-]

A.7.4.4.   A részecskék tömegének meghatározása

A.7.4.4.1.   Mintavétel

| a) | Mintavétel változó áramlási sebesség mellett:
  Ha a kipufogógáz áramlási sebessége változó és így történik a mintavétel, a mintát a változó sebességgel arányosan kell felvenni. A teljes áram meghatározásához integrálni kell az áramlási sebességet egy vizsgálati időközre. Az átlagos részecskekoncentrációt (amely már tömeg / a minta mólszáma formában van megadva) meg kell szorozni a teljes anyagárammal, így kapjuk meg a részecskék teljes tömegét, az m
  PM-et [g]: | (A.7-44.) |
| --- | --- | --- |

a)

Mintavétel változó áramlási sebesség mellett:

Ha a kipufogógáz áramlási sebessége változó és így történik a mintavétel, a mintát a változó sebességgel arányosan kell felvenni. A teljes áram meghatározásához integrálni kell az áramlási sebességet egy vizsgálati időközre. Az Formula átlagos részecskekoncentrációt (amely már tömeg / a minta mólszáma formában van megadva) meg kell szorozni a teljes anyagárammal, így kapjuk meg a részecskék teljes tömegét, az m
  PM-et [g]:

Image

(A.7-44.)

ahol:

| | = | a kipufogógáz pillanatnyi moláris áramlási sebessége [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| | = | átlagos részecskekoncentráció [g/mol] |
| Dti | = | mintavételi időköz [s] |

Image

=

a kipufogógáz pillanatnyi moláris áramlási sebessége [mol/s]

Formula

=

átlagos részecskekoncentráció [g/mol]

Dti

=

mintavételi időköz [s]

| b) | Mintavétel állandó áramlási sebesség mellett
  Ha a kipufogógáz áramlási sebessége állandó és így történik a mintavétel, meg kell határozni az átlagos moláris áramlási sebességet, amelyből a mintát veszik. Az m
  PM [g], a teljes részecsketömeg kiszámításához az átlagos részecskekoncentrációt meg kell szorozni a teljes anyagárammal: | (A.7-45.) |
| --- | --- | --- |

b)

Mintavétel állandó áramlási sebesség mellett

Ha a kipufogógáz áramlási sebessége állandó és így történik a mintavétel, meg kell határozni az átlagos moláris áramlási sebességet, amelyből a mintát veszik. Az m
  PM [g], a teljes részecsketömeg kiszámításához az átlagos részecskekoncentrációt meg kell szorozni a teljes anyagárammal:

Image

(A.7-45.)

ahol:

| | = | a kipufogógáz moláris áramlási sebessége [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| | = | átlagos részecskekoncentráció [g/mol] |
| Δt | = | a vizsgálati időköz időtartama [s] |

Image

=

a kipufogógáz moláris áramlási sebessége [mol/s]

Formula

=

átlagos részecskekoncentráció [g/mol]

Δt

=

a vizsgálati időköz időtartama [s]

Állandó hígítási arány melletti mintavétel esetén az m
  PM-et [g] a következő egyenlettel kell kiszámítani:

| | (A.7-46.) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-46.)

ahol:

| m
  PMdil | = | részecskék tömege a hígítólevegőben [g] |
| --- | --- | --- |
| DR | = | hígítási arány [-], a kibocsátás m tömegének és a hígított kipufogógáz m
  dil/exh tömegének aránya ().
  A DR hígítási arány felírható az x
  dil/exh függvényeként: | (A.7-47.) |

m
  PMdil

=

részecskék tömege a hígítólevegőben [g]

DR

=

hígítási arány [-], a kibocsátás m tömegének és a hígított kipufogógáz m
  dil/exh tömegének aránya (Formula).

A DR hígítási arány felírható az x
  dil/exh függvényeként:

Formula

(A.7-47.)

A.7.4.4.2.   Háttérkorrekció

A részecsketömeg háttérkorrekciójának elvégzéséhez az A.7.4.1. szakaszban leírt megközelítést kell alkalmazni. Az Formula-t a hígítólevegő teljes anyagáramával megszorozva megkapjuk a részecskék teljes háttértömegét (m
  PMbkgnd [g]). A teljes tömegből ki kell vonni a teljes háttértömeget, így kapjuk meg a részecskék háttérrel korrigált tömegét, az m
  PMcor-t [g]:

| | (A.7-48.) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-48.)

ahol:

| m
  PMuncor | = | a részecskék korrekció nélküli tömege [g] |
| --- | --- | --- |
| | = | átlagos részecskekoncentráció a hígítólevegőben [g/mol] |
| n
  airdil | = | a hígítólevegő moláris anyagárama [mol] |

m
  PMuncor

=

a részecskék korrekció nélküli tömege [g]

Formula

=

átlagos részecskekoncentráció a hígítólevegőben [g/mol]

n
  airdil

=

a hígítólevegő moláris anyagárama [mol]

A.7.5.   Ciklusmunka és fajlagos kibocsátások

A.7.5.1.   Gáznemű kibocsátások

A.7.5.1.1.   Tranziens és átmeneteket magában foglaló vizsgálati ciklus

A hígítatlan kipufogógázzal kapcsolatban lásd az A.7.3.1., a hígított kipufogógázzal kapcsolatban pedig az A.7.4.1. szakaszt. Az eredményként kapott, teljesítményre vonatkozó P
  i [kW] értékeket integrálni kell egy vizsgálati időközre. A W
  act [kWh] tényleges munkát a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.7-49.) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-49.)

ahol:

| P
  i | = | pillanatnyi motorteljesítmény [kW] |
| --- | --- | --- |
| n
  i | = | pillanatnyi motor-fordulatszám [min-1] |
| T
  i | = | pillanatnyi motornyomaték [N·m] |
| W
  act | = | tényleges ciklusmunka [kWh] |
| f | = | adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz] |
| N | = | a mérések száma [-] |

P
  i

=

pillanatnyi motorteljesítmény [kW]

n
  i

=

pillanatnyi motor-fordulatszám [min-1]

T
  i

=

pillanatnyi motornyomaték [N·m]

W
  act

=

tényleges ciklusmunka [kWh]

f

=

adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz]

N

=

a mérések száma [-]

Az e
  gas [g/kWh] fajlagos kibocsátást az alábbi módokon kell kiszámítani a vizsgálati ciklus típusától függően.

| | (A.7-50.) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-50.)

ahol:

| m
  gas | = | a kibocsátás teljes tömege [g/vizsgálat] |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | ciklusmunka [kWh] |

m
  gas

=

a kibocsátás teljes tömege [g/vizsgálat]

W
  act

=

ciklusmunka [kWh]

Tranziens ciklus esetében a vizsgálat végeredményét, az e
  gas-t [g/kWh] a hidegindítással történő vizsgálat és a melegindítással történő vizsgálat adatainak súlyozott átlagaként kell kiszámítani a következő egyenlettel:

| | (A.7-51.) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-51.)

Időszakos (nem gyakori) kipufogógáz-regeneráció esetén (6.6.2. szakasz) a fajlagos kibocsátásokat korrigálni kell a k
  r multiplikatív korrekciós tényezővel ((6-4.) egyenlet) vagy a két pár additív korrekciós tényezővel, a k
  Ur-rel (a (6-5.) egyenlet felfelé módosító tényezőjével) és a k
  Dr-rel (a (6-6.) egyenlet lefelé módosító tényezőjével).

A.7.5.1.2.   Állandósult üzemállapotú, különálló vizsgálati ciklus

Az e
  gas [g/kWh] fajlagos kibocsátást a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.7-52.) |
| --- | --- |

Image

(A.7-52.)

ahol:

| | = | átlagos kibocsátási tömegáram i üzemmódban [g/h] |
| --- | --- | --- |
| P
  i | = | motorteljesítmény az i üzemmódban [kW], ahol (lásd a 6.3. és a 7.7.1.2. szakaszt) |
| WF
  i | = | az i üzemmód súlyozó tényezője [-] |

Image

=

átlagos kibocsátási tömegáram i üzemmódban [g/h]

P
  i

=

motorteljesítmény az i üzemmódban [kW], ahol Formula (lásd a 6.3. és a 7.7.1.2. szakaszt)

WF
  i

=

az i üzemmód súlyozó tényezője [-]

A.7.5.2.   Részecskekibocsátás

A.7.5.2.1.   Tranziens és átmeneteket magában foglaló vizsgálati ciklusok

A fajlagos részecskekibocsátásokat az (A.7-50.) egyenlettel kell kiszámítani, ahol az e
  gas [g/kWh] és az m
  gas [g/vizsgálat] tényezőket az e
  PM [g/kWh] és az m
  PM [g/vizsgálat] tényezőkkel kell helyettesíteni:

| | (A.7-53.) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-53.)

ahol:

| m
  PM | = | a részecskekibocsátás teljes tömege az A.8.3.4. szakasz szerinti számítás alapján [g/vizsgálat] |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | ciklusmunka [kWh] |

m
  PM

=

a részecskekibocsátás teljes tömege az A.8.3.4. szakasz szerinti számítás alapján [g/vizsgálat]

W
  act

=

ciklusmunka [kWh]

A tranziens összetett (azaz hideg és meleg fázisból álló) ciklus kibocsátásait az A.7.5.1. szakasznak megfelelően kell kiszámítani.

A.7.5.2.2.   Állandósult üzemállapotú, különálló vizsgálati ciklus

Az e
  PM
  [g/kWh] fajlagos részecskekibocsátást a következőképpen kell kiszámítani:

A.7.5.2.2.1.   Egyszűrős módszer esetén

| | (A.7-54.) |
| --- | --- |

Image

(A.7-54.)

ahol:

| P
  i | = | motorteljesítmény az i üzemmódban [kW], ahol (lásd a 6.3. és a 7.7.1.2. szakaszt) |
| --- | --- | --- |
| WF
  i | = | az i üzemmód súlyozó tényezője [-] |
| | = | részecske-tömegáram [g/h] |

P
  i

=

motorteljesítmény az i üzemmódban [kW], ahol Formula (lásd a 6.3. és a 7.7.1.2. szakaszt)

WF
  i

=

az i üzemmód súlyozó tényezője [-]

Image

=

részecske-tömegáram [g/h]

A.7.5.2.2.2.   Többszűrős módszer esetén

| | (A.7-55.) |
| --- | --- |

Image

(A.7-55.)

ahol:

| P
  i | = | motorteljesítmény az i üzemmódban [kW], ahol (lásd a 6.3. és a 7.7.1.2. szakaszt) |
| --- | --- | --- |
| WF
  i | = | az i üzemmód súlyozó tényezője [-] |
| | = | részecske-tömegáram i üzemmódban [g/h] |

P
  i

=

motorteljesítmény az i üzemmódban [kW], ahol Formula (lásd a 6.3. és a 7.7.1.2. szakaszt)

WF
  i

=

az i üzemmód súlyozó tényezője [-]

Image

=

részecske-tömegáram i üzemmódban [g/h]

Egyszűrős módszer esetén a WF
  effi tényleges súlyozó tényező az egyes üzemmódokban a következő módon számítható ki:

| | (A.7-56.) |
| --- | --- |

Image

(A.7-56.)

ahol:

| m
  smpldexhi | = | a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege az i üzemmódban [kg] |
| --- | --- | --- |
| m
  smpldexh | = | a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege [kg] |
| | = | az egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama i módban [kg/s] |
| | = | az egyenértékű hígított kipufogógáz átlagos tömegárama [kg/s] |

m
  smpldexhi

=

a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege az i üzemmódban [kg]

m
  smpldexh

=

a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege [kg]

Image

=

az egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama i módban [kg/s]

Image

=

az egyenértékű hígított kipufogógáz átlagos tömegárama [kg/s]

A tényleges súlyozó tényezők értéke nem térhet el ± 0,005-nél nagyobb mértékben (abszolút érték) az 5. mellékletben felsorolt súlyozási tényezőktől.

---

(1)  Lásd az indexeket, például:Image a száraz levegő tömegárama,Image a tüzelőanyag tömegárama esetében.

(2)  A hígítási arány jelölése az A.8. függelékben rd, az A.7. függelékben DR, de mindkettő ugyanazt jelenti és ugyanaz az egyenlet vonatkozik rá. A hígítási tényező jelölése az A.8. függelékben, az A.7. függelékben x
  dil/exh, de ugyanazt a fizikai jelentést hordozzák; az x
  dil/exh és a DR közötti összefüggést az (A.7-47.) egyenlet tartalmazza.

(3)  A moláris tömegekhez használandó értékekért lásd e fejezet A.7.1.1. szakaszát. NOx és szénhidrogén esetében az előírások a tényleges összetétel helyett a becsült összetételre alapuló tényleges moláris tömegeket határozzák meg.

(4)  Lásd a kémiai összetevőkre vonatkozó jelöléseket és rövidítéseket.

(5)  Lásd a kémiai egyenletekhez használt jelölések táblázatát.

(6)  Az összes szénhidrogén és a metántól különböző szénhidrogének mólfrakciói C1 egyenérték alapján vannak megadva.

(7)

m.v.= meghatározásra vár.

(8)  Az A.8. függelékben az alsó index jelentését a hozzá tartozó mennyiség határozza meg; az alsó indexben szereplő „d” betű például a következőket jelentheti: szárazon mért: „c
  d = szárazon mért koncentráció”, hígítólevegő: „p
  d = a hígítólevegő telített gőznyomása” vagy „k
  w,d = száraz-nedves korrekciós tényező a hígítólevegőre”, hígítási arány: „r
  d”. Ez magyarázza, miért üres szinte teljesen az A.8. függelékre vonatkozó oszlop.

(9)  CHαOβSγNδ kémiai összetételű tüzelőanyagra vonatkozik.

(10)  CHαOεNδSγ kémiai összetételű tüzelőanyagra vonatkozik.

(11)  Különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a β szimbólum eltérő jelentéssel rendelkezik a kibocsátásszámításokkal foglalkozó két függelékben. Az A.8. függelékben a CHαSγNδOε kémiai összetételű tüzelőanyagra vonatkozik (vagyis a CβHαSγNδOε képletben szerepel, ahol β = 1, molekulánként egy szénatomot feltételezve), az A.7. függelékben viszont a CHαOβSγNδ oxigén-szén arányára utal. Az A.7. függelékben szereplő β tehát azonos az A.8. függelékben szereplő ε-nal.

(12)  A tömeghányad w jelét alsó indexben követi a kémiai összetevő szimbóluma.

(13)  A teljes szénhidrogén és a metántól különböző szénhidrogének tényleges moláris tömegét az 1,85 értékű α atomos hidrogén-szén arány határozza meg;

(14)  Az NOx tényleges moláris tömegét a nitrogén-dioxid (NO2) moláris tömege határozza meg.

A.7.1. függelék

A hígított kipufogógáz-áram kalibrálása (állandó térfogatú mintavételnél)

Ezen 1. függelék a különböző áramlásmérők kalibrálásához szükséges számításokat tartalmazza. Ezen függelék A.7.6.1. szakasza először azt mutatja be, hogyan kell átállítani a referencia-áramlásmérők kimeneti jeleit a kalibrációs egyenletekben való használathoz, amelyek moláris alapon számolnak. A további szakaszok azokat a kalibrációs számításokat tartalmazzák, melyek az áramlásmérők bizonyos típusaira vonatkoznak.

A.7.6.1.   A referenciamérők átállítása

Az ebben a részben szereplő kalibrációs egyenletek a moláris áramlási sebességet használjákImage referenciamennyiségként. Ha az elfogadott referenciamérő ettől eltérő mennyiségként adja meg az áramlási sebességet, példáulImage standard térfogatáramként,Image tényleges térfogatáramként vagyImage tömegáramként, akkor a referenciamérő kimeneti jelét át kell alakítani moláris áramlási sebességgé a következő egyenletek segítségével. Ennek során figyelembe kell venni, hogy bár a kibocsátásvizsgálat során a térfogatáram, a tömegáram, a nyomás, a hőmérséklet és a moláris tömeg értékei változhatnak, az áramlásmérők kalibrálásához a lehető legállandóbb szinten kell tartani őket valamennyi beállítási pont vonatkozásában:

| | (A.7-57.) |
| --- | --- |

Image

(A.7-57.)

ahol:

| | = | a moláris áramlási sebesség referenciaértéke [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| | = | a referencia-térfogatáram standard nyomásra és hőmérsékletre korrigálva [m3/s] |
| | = | a referencia-térfogatáram a tényleges nyomás és hőmérséklet mellett [m3/s] |
| | = | referencia-tömegáram [g/s] |
| p
  stf | = | standard nyomás [Pa] |
| p
  act | = | a gáz tényleges nyomása [Pa] |
| T
  std | = | standard hőmérséklet [K] |
| T
  act | = | a gáz tényleges hőmérséklete [K] |
| R | = | moláris gázállandó |
| M
  mix | = | a gáz moláris tömege [g/mol] |

Image

=

a moláris áramlási sebesség referenciaértéke [mol/s]

Image

=

a referencia-térfogatáram standard nyomásra és hőmérsékletre korrigálva [m3/s]

Image

=

a referencia-térfogatáram a tényleges nyomás és hőmérséklet mellett [m3/s]

Image

=

referencia-tömegáram [g/s]

p
  stf

=

standard nyomás [Pa]

p
  act

=

a gáz tényleges nyomása [Pa]

T
  std

=

standard hőmérséklet [K]

T
  act

=

a gáz tényleges hőmérséklete [K]

R

=

moláris gázállandó

M
  mix

=

a gáz moláris tömege [g/mol]

A.7.6.2.   A térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási számításai

Valamennyi fojtószelep-pozíció tekintetében ki kell számítani a következő értékeket a 8.1.8.4. szakaszban meghatározott átlagértékekből a következőképpen:

| a) | a térfogat-kiszorításos szivattyú által fordulatonként szállított gáztérfogat, V
  rev (m3/ford): | (A.7-58.) |
| --- | --- | --- |

a)

a térfogat-kiszorításos szivattyú által fordulatonként szállított gáztérfogat, V
  rev (m3/ford):

Image

(A.7-58.)

ahol:

| | = | a moláris áramlási referenciasebesség átlaga [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| R | = | moláris gázállandó |
| | = | átlagos bemeneti hőmérséklet [K] |
| | = | átlagos bemeneti nyomás [Pa] |
| | = | átlagos fordulatszám [ford/s] |

Image

=

a moláris áramlási referenciasebesség átlaga [mol/s]

R

=

moláris gázállandó

Formula

=

átlagos bemeneti hőmérséklet [K]

Formula

=

átlagos bemeneti nyomás [Pa]

Formula

=

átlagos fordulatszám [ford/s]

| b) | a térfogat-kiszorításos szivattyú csúszásának korrekciós tényezője, Ks [s/ford]: | (A.7-59.) |
| --- | --- | --- |

b)

a térfogat-kiszorításos szivattyú csúszásának korrekciós tényezője, Ks [s/ford]:

Formula

(A.7-59.)

ahol:

| | = | a moláris áramlási sebesség átlagos referenciaértéke [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| | = | átlagos bemeneti hőmérséklet [K] |
| [Pa] | = | átlagos bemeneti nyomás |
| | = | átlagos kimeneti nyomás [Pa] |
| | = | a térfogat-kiszorításos szivattyú átlagos fordulatszáma [ford/s] |
| R | = | moláris gázállandó |

Image

=

a moláris áramlási sebesség átlagos referenciaértéke [mol/s]

Formula

=

átlagos bemeneti hőmérséklet [K]

Formula

=

átlagos bemeneti nyomás

Formula

=

átlagos kimeneti nyomás [Pa]

Formula

=

a térfogat-kiszorításos szivattyú átlagos fordulatszáma [ford/s]

R

=

moláris gázállandó

| c) | A térfogat-kiszorításos szivattyú által fordulatonként szállított gáztérfogat, a V
  rev és a térfogat-kiszorításos szivattyú csúszásának korrekciós tényezője, a K
  s legkisebb négyzetek módszerével végzett regresszióját az a
  1 meredekség és az, a
  0 állandó kiszámításával kell elvégezni a 4B. melléklet A.2. függelékének megfelelően; |
| --- | --- |

c)

A térfogat-kiszorításos szivattyú által fordulatonként szállított gáztérfogat, a V
  rev és a térfogat-kiszorításos szivattyú csúszásának korrekciós tényezője, a K
  s legkisebb négyzetek módszerével végzett regresszióját az a
  1 meredekség és az, a
  0 állandó kiszámításával kell elvégezni a 4B. melléklet A.2. függelékének megfelelően;

| d) | Az a)–c) pontban leírt eljárást meg kell ismételni a térfogat-kiszorításos szivattyú valamennyi sebességére vonatkozóan; |
| --- | --- |

d)

Az a)–c) pontban leírt eljárást meg kell ismételni a térfogat-kiszorításos szivattyú valamennyi sebességére vonatkozóan;

| e) | Az alábbi táblázat ezeket a számításokat mutatja be az

  különböző értékeire vonatkozóan:
  A.7.2.   táblázat


  Példák a térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrációs adataira












  [ford/perc] | [ford/s] | a1 [m3/perc] | a1 [m3/s] | a0 [m3/ford] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 755,0 | 12,58 | 50,43 | 0,8405 | 0,056 |
| 987,6 | 16,46 | 49,86 | 0,831 | –0,013 |
| 1 254,5 | 20,9 | 48,54 | 0,809 | 0,028 |
| 1 401,3 | 23,355 | 47,30 | 0,7883 | –0,061 |

e)

Formula

A.7.2.   táblázat

Példák a térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrációs adataira

Formula

Formula

a1 [m3/perc]

a1 [m3/s]

a0 [m3/ford]

755,0

12,58

50,43

0,8405

0,056

987,6

16,46

49,86

0,831

–0,013

1 254,5

20,9

48,54

0,809

0,028

1 401,3

23,355

47,30

0,7883

–0,061

| f) | A térfogat-kiszorításos szivattyú működtetéséhez alkalmazott valamennyi fordulatszámra vonatkozóan a megfelelő a
  1 meredekséget és a
  0 állandót kell használni a kibocsátásvizsgálat alatti áramlási sebesség A.7.4.3. b) szakasz szerinti kiszámításához. |
| --- | --- |

f)

A térfogat-kiszorításos szivattyú működtetéséhez alkalmazott valamennyi fordulatszámra vonatkozóan a megfelelő a
  1 meredekséget és a
  0 állandót kell használni a kibocsátásvizsgálat alatti áramlási sebesség A.7.4.3. b) szakasz szerinti kiszámításához.

A.7.6.3.   A Venturi-csőre vonatkozó irányító egyenletek és megengedett feltevések

E szakasz a Venturi-cső kalibrálására és az anyagáram Venturi-csővel való kiszámítására vonatkozó irányító egyenleteket és megengedett feltevéseket tartalmazza. Mivel a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső és a kritikus áramlású Venturi-cső működése hasonló, a rájuk vonatkozó irányító egyenletek is szinte megegyeznek, az r nyomásarányt (vagyis az r
  SSV–r
  CFV arányt ) leíró egyenlet kivételével. Ezek az egyenletek valamely ideális gáz egydimenziós, adiabatikus, kis viszkozitású, kompresszibilis áramlását feltételezik. Az A.7.6.3. d) szakasz tartalmazza a további megengedett feltevéseket. Amennyiben a mért anyagáram esetében nem megengedett az ideális gázra vonatkozó feltevés, az irányító egyenletek a reális gáz viselkedésére vonatkozóan egy elsőrendű korrekciót tartalmaznak, mégpedig a Z kompressziós tényezőt. Ha a helyes műszaki gyakorlat alapján a Z = 1-től eltérő érték alkalmazására van szükség, a Z értékének meghatározására használható olyan megfelelő állapotegyenlet, amely a mért nyomások és hőmérsékletek függvényeként határozza meg a kérdéses értéket, vagy a helyes műszaki gyakorlat alapján speciális kalibrációs egyenletek is kidolgozhatók. Fontos megjegyezni, hogy a C
  f áramlási tényező azon az ideális gázra vonatkozó feltevésre alapul, hogy az γ adiabatikus kitevő egyenlő a fajhők c
  p/c
  V
  arányával. Ha a helyes műszaki gyakorlat alapján a reális gázra vonatkozó adiabatikus kitevő alkalmazására van szükség, a γ értékének meghatározására használható olyan megfelelő állapotegyenlet, amely a mért nyomások és hőmérsékletek függvényeként határozza meg a kérdéses értéket, vagy speciális kalibrációs egyenletek is kidolgozhatók. AzImage [mol/s] moláris áramlási sebességet a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.7-60.) |
| --- | --- |

Image

(A.7-60.)

ahol:

| C
  d | = | átfolyási tényező, az A.7.6.3. a) szakasz meghatározása szerint [–] |
| --- | --- | --- |
| C
  f | = | áramlási tényező, az A.7.6.3. b) szakasz meghatározása szerint [–] |
| A
  t | = | A Venturi-cső torokkeresztmetszetének területe [m2] |
| p
  in | = | statikus nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál [Pa] |
| Z | = | kompressziós tényező [–] |
| M
  mix | = | a gázkeverék moláris tömege [kg/mol] |
| R | = | moláris gázállandó |
| T
  in | = | abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál [K] |

C
  d

=

átfolyási tényező, az A.7.6.3. a) szakasz meghatározása szerint [–]

C
  f

=

áramlási tényező, az A.7.6.3. b) szakasz meghatározása szerint [–]

A
  t

=

A Venturi-cső torokkeresztmetszetének területe [m2]

p
  in

=

statikus nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál [Pa]

Z

=

kompressziós tényező [–]

M
  mix

=

a gázkeverék moláris tömege [kg/mol]

R

=

moláris gázállandó

T
  in

=

abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál [K]

| a) | A 8.1.8.4. szakasz alapján gyűjtött adatok alapján a C
  d értékét a következő egyenlettel kell kiszámítani: | (A.7–61) |
| --- | --- | --- |

a)

A 8.1.8.4. szakasz alapján gyűjtött adatok alapján a C
  d értékét a következő egyenlettel kell kiszámítani:

Image

(A.7–61)

ahol:

| | = | a moláris áramlási sebesség referenciaértéke [mol/s] |
| --- | --- | --- |

Image

=

a moláris áramlási sebesség referenciaértéke [mol/s]

A további szimbólumok jelentését lásd az (A.7-60.) egyenletnél.

| b) | A C
  f értékét az alábbi módszerek valamelyikével kell meghatározni:






  i. | Kizárólag a kritikus áramlású Venturi-csővel működő áramlásmérők esetében a CfCFV értékét az alábbi táblázatból lehet megállapítani, a β (a Venturi-cső torokátmérőjének és belépőnyílás-átmérőjének aránya) és a γ (a gázkeverék fajhőinek aránya) alapján, lineáris interpolációt alkalmazva a köztes értékek meghatározására:

  A.7.3.   táblázat



  C
  fCFV értékek β és γ szerint a kritikus áramlású Venturi-csővel működő áramlásmérők esetében









  C
  fCFV |
| --- | --- | --- |
| β | γ
  exh = 1,385 | γ
  dexh = γ
  air = 1,399 |
| 0,000 | 0,6822 | 0,6846 |
| 0,400 | 0,6857 | 0,6881 |
| 0,500 | 0,6910 | 0,6934 |
| 0,550 | 0,6953 | 0,6977 |
| 0,600 | 0,7011 | 0,7036 |
| 0,625 | 0,7047 | 0,7072 |
| 0,650 | 0,7089 | 0,7114 |
| 0,675 | 0,7137 | 0,7163 |
| 0,700 | 0,7193 | 0,7219 |
| 0,720 | 0,7245 | 0,7271 |
| 0,740 | 0,7303 | 0,7329 |
| 0,760 | 0,7368 | 0,7395 |
| 0,770 | 0,7404 | 0,7431 |
| 0,780 | 0,7442 | 0,7470 |
| 0,790 | 0,7483 | 0,7511 |
| 0,800 | 0,7527 | 0,7555 |
| 0,810 | 0,7573 | 0,7602 |
| 0,820 | 0,7624 | 0,7652 |
| 0,830 | 0,7677 | 0,7707 |
| 0,840 | 0,7735 | 0,7765 |
| 0,850 | 0,7798 | 0,7828 |

b)

A C
  f értékét az alábbi módszerek valamelyikével kell meghatározni:

i.

Kizárólag a kritikus áramlású Venturi-csővel működő áramlásmérők esetében a CfCFV értékét az alábbi táblázatból lehet megállapítani, a β (a Venturi-cső torokátmérőjének és belépőnyílás-átmérőjének aránya) és a γ (a gázkeverék fajhőinek aránya) alapján, lineáris interpolációt alkalmazva a köztes értékek meghatározására:

A.7.3.   táblázat

C
  fCFV értékek β és γ szerint a kritikus áramlású Venturi-csővel működő áramlásmérők esetében

C
  fCFV

β

γ
  exh = 1,385

γ
  dexh = γ
  air = 1,399

0,000

0,6822

0,6846

0,400

0,6857

0,6881

0,500

0,6910

0,6934

0,550

0,6953

0,6977

0,600

0,7011

0,7036

0,625

0,7047

0,7072

0,650

0,7089

0,7114

0,675

0,7137

0,7163

0,700

0,7193

0,7219

0,720

0,7245

0,7271

0,740

0,7303

0,7329

0,760

0,7368

0,7395

0,770

0,7404

0,7431

0,780

0,7442

0,7470

0,790

0,7483

0,7511

0,800

0,7527

0,7555

0,810

0,7573

0,7602

0,820

0,7624

0,7652

0,830

0,7677

0,7707

0,840

0,7735

0,7765

0,850

0,7798

0,7828

| ii. | Az alábbi egyenlet bármely kritikus áramlású Venturi-csővel vagy hangsebesség alatti áramlású Venturi-csővel működő áramlásmérő esetében alkalmazható a C
  f értékének meghatározására: | (A.7-62.) |
| --- | --- | --- |

ii.

Az alábbi egyenlet bármely kritikus áramlású Venturi-csővel vagy hangsebesség alatti áramlású Venturi-csővel működő áramlásmérő esetében alkalmazható a C
  f értékének meghatározására:

Formula

(A.7-62.)

ahol:

| γ | = | adiabatikus kitevő [-]. Ideális gázok esetében ez megegyezik a gázkeverék fajhőinek arányával: cp
  /c
  V |
| --- | --- | --- |
| r | = | nyomásarány, ezen rész c) 3. pontja alapján |
| β | = | a Venturi-cső torokátmérőjének és belépőnyílás-átmérőjének aránya |

γ

=

adiabatikus kitevő [-]. Ideális gázok esetében ez megegyezik a gázkeverék fajhőinek arányával: cp
  /c
  V

r

=

nyomásarány, ezen rész c) 3. pontja alapján

β

=

a Venturi-cső torokátmérőjének és belépőnyílás-átmérőjének aránya

| c) | Az r nyomásarányt a következőképpen kell kiszámítani:






  i. | Kizárólag a hangsebesség alatti áramlású Venturi-csővel működő rendszerek esetében az r
  SSV értékét a következő egyenlettel kell kiszámítani: | (A.7-63.) |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Az r nyomásarányt a következőképpen kell kiszámítani:

i.

Kizárólag a hangsebesség alatti áramlású Venturi-csővel működő rendszerek esetében az r
  SSV értékét a következő egyenlettel kell kiszámítani:

Formula

(A.7-63.)

ahol:

| Δp
  SSV | = | statikusnyomás-különbség; a Venturi-cső belépőnyílása mínusz a Venturi-cső torka [Pa] |
| --- | --- | --- |

Δp
  SSV

=

statikusnyomás-különbség; a Venturi-cső belépőnyílása mínusz a Venturi-cső torka [Pa]

| ii. | Kizárólag a kritikus áramlású Venturi-csővel működő rendszerek esetében az r
  CFV értékét iterációs eljárással, a következő egyenlettel kell kiszámítani: | (A.7-64.) |
| --- | --- | --- |

ii.

Kizárólag a kritikus áramlású Venturi-csővel működő rendszerek esetében az r
  CFV értékét iterációs eljárással, a következő egyenlettel kell kiszámítani:

Formula

(A.7-64.)

| d) | Az irányító egyenletekre vonatkozóan az alábbi, egyszerűsítéseket tartalmazó feltevések bármelyike megengedett, vagy a helyes műszaki gyakorlat alapján egyéb megfelelő értékek is kidolgozhatók a vizsgálathoz:






  i. | A hígítatlan és hígított kipufogógáz, valamint a hígítólevegő teljes tartományain végzett kibocsátásvizsgálat esetében feltételezhető, hogy a gázkeverék ideális gázként viselkedik; Z = 1; |
| --- | --- | --- |

d)

Az irányító egyenletekre vonatkozóan az alábbi, egyszerűsítéseket tartalmazó feltevések bármelyike megengedett, vagy a helyes műszaki gyakorlat alapján egyéb megfelelő értékek is kidolgozhatók a vizsgálathoz:

i.

A hígítatlan és hígított kipufogógáz, valamint a hígítólevegő teljes tartományain végzett kibocsátásvizsgálat esetében feltételezhető, hogy a gázkeverék ideális gázként viselkedik; Z = 1;

| ii. | A hígítatlan kipufogógáz teljes tartománya esetében feltételezhető, hogy a fajhők aránya, a γ állandó értéke 1,385; |
| --- | --- |

ii.

A hígítatlan kipufogógáz teljes tartománya esetében feltételezhető, hogy a fajhők aránya, a γ állandó értéke 1,385;

| iii. | A hígított kipufogógáz és a levegő (például kalibráló- vagy hígítólevegő) teljes tartománya esetében feltételezhető, hogy a fajhők aránya, a γ állandó értéke 1,399; |
| --- | --- |

iii.

A hígított kipufogógáz és a levegő (például kalibráló- vagy hígítólevegő) teljes tartománya esetében feltételezhető, hogy a fajhők aránya, a γ állandó értéke 1,399;

| iv. | A hígított kipufogógáz és a levegő teljes tartománya esetében megengedett, hogy az M
  mix-et [g/mol], a gázkeverék moláris tömegét csak a hígítólevegő vagy a kalibrálólevegő víztartalmának, az A.7.1.2. szakasz szerint meghatározott x
  H2O-nak függvényeként értelmezzék a következőképpen: | (A.7-65.) |
| --- | --- | --- |

iv.

A hígított kipufogógáz és a levegő teljes tartománya esetében megengedett, hogy az M
  mix-et [g/mol], a gázkeverék moláris tömegét csak a hígítólevegő vagy a kalibrálólevegő víztartalmának, az A.7.1.2. szakasz szerint meghatározott x
  H2O-nak függvényeként értelmezzék a következőképpen:

Formula

(A.7-65.)

ahol:

| M
  air | = | 28,96559 g/mol |
| --- | --- | --- |
| M
  H2O | = | 18,01528 g/mol |
| x
  H2O | = | a hígítólevegő vagy a kalibrálólevegő víztartalma [mol/mol] |

M
  air

=

28,96559 g/mol

M
  H2O

=

18,01528 g/mol

x
  H2O

=

a hígítólevegő vagy a kalibrálólevegő víztartalma [mol/mol]

| v. | A hígított kipufogógáz és a levegő teljes tartománya esetében feltételezhető, hogy a gázkeverék M
  mix állandó moláris tömege állandó valamennyi kalibrációra és vizsgálatra vonatkozóan, amennyiben a feltételezett moláris tömeg legfeljebb ± 1 %-kal tér el a becsült legkisebb és legnagyobb moláris tömegtől a kalibrálás és a vizsgálat során. Ez a feltevés akkor megengedett, ha biztosítható a kalirálólevegő és a hígítólevegő víztartalmának megfelelő szabályozása, vagy ha mind a kalibrálólevegőből, mind a hígítólevegőből kellő mennyiségű vizet távolítanak el. Az alábbi táblázat példákat mutat a hígítólevegő és a kalibrálólevegő harmatpontjának megengedhető tartományaira. |
| --- | --- |

v.

A hígított kipufogógáz és a levegő teljes tartománya esetében feltételezhető, hogy a gázkeverék M
  mix állandó moláris tömege állandó valamennyi kalibrációra és vizsgálatra vonatkozóan, amennyiben a feltételezett moláris tömeg legfeljebb ± 1 %-kal tér el a becsült legkisebb és legnagyobb moláris tömegtől a kalibrálás és a vizsgálat során. Ez a feltevés akkor megengedett, ha biztosítható a kalirálólevegő és a hígítólevegő víztartalmának megfelelő szabályozása, vagy ha mind a kalibrálólevegőből, mind a hígítólevegőből kellő mennyiségű vizet távolítanak el. Az alábbi táblázat példákat mutat a hígítólevegő és a kalibrálólevegő harmatpontjának megengedhető tartományaira.

A.7.4.   táblázat

Példák a hígítólevegő és a kalibrálólevegő azon harmatpontjaira, melyek mellett állandó M
  mix értéket lehet feltételezni

| Ha a kalibrálólevegő Tdew harmatpontja (°C) ... | a feltételezhető állandó Mmix (g/mol) | a Tdew (°C) következő tartományaira a kibocsátásvizsgálatok során (1) |
| --- | --- | --- |
| száraz | 28,96559 | száraztól 18-ig |
| 0 | 28,89263 | száraztól 21-ig |
| 5 | 28,86148 | száraztól 22-ig |
| 10 | 28,81911 | száraztól 24-ig |
| 15 | 28,76224 | száraztól 26-ig |
| 20 | 28,68685 | – 8–28 |
| 25 | 28,58806 | 12–31 |
| 30 | 28,46005 | 23–34 |

Ha a kalibrálólevegő Tdew harmatpontja (°C) ...

a feltételezhető állandó Mmix (g/mol)

a Tdew (°C) következő tartományaira a kibocsátásvizsgálatok során (1)

száraz

28,96559

száraztól 18-ig

0

28,89263

száraztól 21-ig

5

28,86148

száraztól 22-ig

10

28,81911

száraztól 24-ig

15

28,76224

száraztól 26-ig

20

28,68685

– 8–28

25

28,58806

12–31

30

28,46005

23–34

A.7.6.4   A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső kalibrálása

| a) | Moláris alapú megközelítés A hangsebesség alatti áramlású Venturi-csővel működő áramlásmérő kalibrálásához a következő lépésket kell elvégezni:






  i. | Minden moláris áramlási referenciasebességre ki kell számítani az Re
  # Reynolds-számot a d
  t, a Venturi-cső torokátmérőjének segítségével. Mivel a μ dinamikus viszkozitásra szükség van az Re
  # kiszámításához, a helyes műszaki gyakorlat alapján egyedi viszkozitási modell használható a kalibrálógázra (általában levegőre) vonatkozó μ meghatározásához. Alternatív megoldásként a Sutherland háromtényezős viszkozitási modell is alkalmazható a μ közelítő értékének meghatározásához: | (A.7-66.) |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Moláris alapú megközelítés A hangsebesség alatti áramlású Venturi-csővel működő áramlásmérő kalibrálásához a következő lépésket kell elvégezni:

i.

Minden moláris áramlási referenciasebességre ki kell számítani az Re
  # Reynolds-számot a d
  t, a Venturi-cső torokátmérőjének segítségével. Mivel a μ dinamikus viszkozitásra szükség van az Re
  # kiszámításához, a helyes műszaki gyakorlat alapján egyedi viszkozitási modell használható a kalibrálógázra (általában levegőre) vonatkozó μ meghatározásához. Alternatív megoldásként a Sutherland háromtényezős viszkozitási modell is alkalmazható a μ közelítő értékének meghatározásához:

Image

(A.7-66.)

ahol:

| d
  t | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője [m] |
| --- | --- | --- |
| M
  mix | = | a keverék moláris tömege [kg/mol] |
| | = | a moláris áramlási sebesség referenciaértéke [mol/s] |

d
  t

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője [m]

M
  mix

=

a keverék moláris tömege [kg/mol]

Image

=

a moláris áramlási sebesség referenciaértéke [mol/s]

A Sutherland háromtényezős viszkozitási modell alapján:

| | (A.7-67.) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-67.)

ahol:

| μ | = | a kalibrálógáz dinamikus viszkozitása [kg/(m·s)] |
| --- | --- | --- |
| μ
  0 | = | a viszkozitás Sutherland-referenciaértéke [kg/(m·s)] |
| S | = | Sutherland-állandó [K] |
| T
  0 | = | a hőmérséklet Sutherland-referenciaértéke [K] |
| T
  in | = | abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál [K] |

μ

=

a kalibrálógáz dinamikus viszkozitása [kg/(m·s)]

μ
  0

=

a viszkozitás Sutherland-referenciaértéke [kg/(m·s)]

S

=

Sutherland-állandó [K]

T
  0

=

a hőmérséklet Sutherland-referenciaértéke [K]

T
  in

=

abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál [K]

A.7.5.   táblázat

A Sutherland háromtényezős viszkozitási modell paraméterei

| Gáz (2) | μ0 | T0 | S | Hőmérséklettartomány, ± 2 %-os hibával | Nyomás határértéke |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | kg /(m·s) | K | K | K | kPa |
| Levegő | 1,716 × 10–5 | 273 | 111 | 170–1 900 | ≤ 1 800 |
| CO2 | 1,370 × 10–5 | 273 | 222 | 190–1 700 | ≤ 3 600 |
| H2O | 1,12 × 10–5 | 350 | 1 064 | 360–1 500 | ≤ 10 000 |
| O2 | 1,919 × 10–5 | 273 | 139 | 190–2 000 | ≤ 2 500 |
| N2 | 1,663 × 10–5 | 273 | 107 | 100–1 500 | ≤ 1 600 |

Gáz (2)

μ0

T0

S

Hőmérséklettartomány, ± 2 %-os hibával

Nyomás határértéke

kg /(m·s)

K

K

K

kPa

Levegő

1,716 × 10–5

273

111

170–1 900

≤ 1 800

CO2

1,370 × 10–5

273

222

190–1 700

≤ 3 600

H2O

1,12 × 10–5

350

1 064

360–1 500

≤ 10 000

O2

1,919 × 10–5

273

139

190–2 000

≤ 2 500

N2

1,663 × 10–5

273

107

100–1 500

≤ 1 600

| ii. | Fel kell írni a Cd és Re
  # értékekre vonatkozó egyenletet az (Re
  #, C
  d) páros értékeit felhasználva. A C
  d-t az (A.7-61.) egyenlettel kell kiszámítani, ahol a Cf -et vagy az (A.7-62.) egyenlet adja meg, vagy bármilyen matematikai kifejezés használható helyette, beleértve a többtagú kifejezéseket és az exponenciális sorokat is. A következő egyenletben arra látható példa, hogy milyen általánosan használt matematikai kifejezést lehet alkalmazni a C
  d és az Re
  # viszonyának kifejezésére; | (A.7-68.) |
| --- | --- | --- |

ii.

Fel kell írni a Cd és Re
  # értékekre vonatkozó egyenletet az (Re
  #, C
  d) páros értékeit felhasználva. A C
  d-t az (A.7-61.) egyenlettel kell kiszámítani, ahol a Cf -et vagy az (A.7-62.) egyenlet adja meg, vagy bármilyen matematikai kifejezés használható helyette, beleértve a többtagú kifejezéseket és az exponenciális sorokat is. A következő egyenletben arra látható példa, hogy milyen általánosan használt matematikai kifejezést lehet alkalmazni a C
  d és az Re
  # viszonyának kifejezésére;

Formula

(A.7-68.)

| iii. | Az egyenlet legmegfelelőbb együtthatóinak meghatározásához és az egyenlet regressziós statisztikáinak, az SEE-nek, a becslés szórásának és az r
  2 determinációs együtthatónak a kiszámításához a legkisebb négyzetek módszerével végzett regresszióanalízist kell végrehajtani a 4B. melléklet A.2. függelékének megfelelően; |
| --- | --- |

iii.

Az egyenlet legmegfelelőbb együtthatóinak meghatározásához és az egyenlet regressziós statisztikáinak, az SEE-nek, a becslés szórásának és az r
  2 determinációs együtthatónak a kiszámításához a legkisebb négyzetek módszerével végzett regresszióanalízist kell végrehajtani a 4B. melléklet A.2. függelékének megfelelően;

| iv. | Amennyiben az egyenlet megfelelel az

  (vagy

  ) és az r
  2 ≥ 0,995 feltételeknek, akkor az egyenlet felhasználható a C
  d meghatározására a kibocsátásvizsgálatok során az A.7.4.3. b) szakaszban leírtak szerint; |
| --- | --- |

iv.

Image

Image

| v. | Ha az SEE és az r
  2 feltételei nem teljesülnek, a regressziós statisztikák teljesítése érdekében a helyes műszaki gyakorlat alapján elhagyhatók kalibrációs adatpontok. A feltételek teljesítéséhez legalább hét kalibrációs adatpontot kell használni; |
| --- | --- |

v.

Ha az SEE és az r
  2 feltételei nem teljesülnek, a regressziós statisztikák teljesítése érdekében a helyes műszaki gyakorlat alapján elhagyhatók kalibrációs adatpontok. A feltételek teljesítéséhez legalább hét kalibrációs adatpontot kell használni;

| vi. | Ha a pontok elhagyása nem oldja meg a kiugró értékek problémáját, korrekciós intézkedést kell alkalmazni. Például más matematikai kifejezést kell választani a C
  d és az Re
  # egyenletéhez, ellenőrizni kell a szivárgást vagy meg kell ismételni a kalibrálási eljárást. Amennyiben meg kell ismételni az eljárást, szigorúbb tűréshatárokat kell alkalmazni a méréseknél és több időt kell hagyni az anyagáramok stabilizálására; |
| --- | --- |

vi.

Ha a pontok elhagyása nem oldja meg a kiugró értékek problémáját, korrekciós intézkedést kell alkalmazni. Például más matematikai kifejezést kell választani a C
  d és az Re
  # egyenletéhez, ellenőrizni kell a szivárgást vagy meg kell ismételni a kalibrálási eljárást. Amennyiben meg kell ismételni az eljárást, szigorúbb tűréshatárokat kell alkalmazni a méréseknél és több időt kell hagyni az anyagáramok stabilizálására;

| vii. | Miután az egyenlet teljesíti a regressziós feltételeket, az egyenletet csak olyan áramlási sebességek meghatározására lehet használni, amelyek a C
  d és az Re
  # egyenlet regressziós feltételeinek teljesítéséhez használt áramlási referenciasebességek tartományán belül vannak. |
| --- | --- |

vii.

Miután az egyenlet teljesíti a regressziós feltételeket, az egyenletet csak olyan áramlási sebességek meghatározására lehet használni, amelyek a C
  d és az Re
  # egyenlet regressziós feltételeinek teljesítéséhez használt áramlási referenciasebességek tartományán belül vannak.

A.7.6.5.   A kritikus áramlású Venturi-cső kalibrálása

| a) | Moláris alapú megközelítés A kritikus áramlású Venturi-csővel működő áramlásmérők állhatnak egy vagy több Venturi-csőből is, utóbbiak esetében a Venturi-csövek különböző kombinációit használják a különböző áramlási sebességek méréséhez. Azon kritikus áramlású Venturi-csővel működő áramlásmérők esetében, amelyek több Venturi-csőből állnak, a kalibrálás elvégezhető egymástól függetlenül minden egyes Venturi-csőre a saját C
  d átfolyási tényezőjük megállapítása érdekében, vagy a Venturi-csövek minden egyes kombinációja egy csőként is kalibrálható. Amennyiben a Venturi-csövek valamely kombinációjának kalibrálására kerül sor, az aktív Venturi-csövek torkánál mért területek összegét, az A
  t-t kell használni; az aktív Venturi-csövek torokátmérőinek négyzetét össze kell adni, majd ennek négyzetgyökét kell venni és ezt a d
  t értéket kell alkalmazni; valamint a Venturi-cső torokátmérőjének és belépőnyílás-átmérőjének arányát úgy kell értelmezni, mint az aktív Venturi-csövek torokátmérőinek összegéből számított négyzetgyöknek (d
  t) és az összes Venturi-cső közös bemeneti átmérőjének (D) arányát. Egyetlen Venturi-cső vagy Venturi-csőkombináció esetében a C
  d meghatározásához a következő lépéseket kell elvégezni:






  i. | Az összes kalibrációs beállítási pontnál gyűjtött adatok segítségével valamennyi pontra vonatkozóan ki kell számítani a C
  d értékét az (A.7-60.) egyenlet alkalmazásával; |
| --- | --- | --- |

a)

Moláris alapú megközelítés A kritikus áramlású Venturi-csővel működő áramlásmérők állhatnak egy vagy több Venturi-csőből is, utóbbiak esetében a Venturi-csövek különböző kombinációit használják a különböző áramlási sebességek méréséhez. Azon kritikus áramlású Venturi-csővel működő áramlásmérők esetében, amelyek több Venturi-csőből állnak, a kalibrálás elvégezhető egymástól függetlenül minden egyes Venturi-csőre a saját C
  d átfolyási tényezőjük megállapítása érdekében, vagy a Venturi-csövek minden egyes kombinációja egy csőként is kalibrálható. Amennyiben a Venturi-csövek valamely kombinációjának kalibrálására kerül sor, az aktív Venturi-csövek torkánál mért területek összegét, az A
  t-t kell használni; az aktív Venturi-csövek torokátmérőinek négyzetét össze kell adni, majd ennek négyzetgyökét kell venni és ezt a d
  t értéket kell alkalmazni; valamint a Venturi-cső torokátmérőjének és belépőnyílás-átmérőjének arányát úgy kell értelmezni, mint az aktív Venturi-csövek torokátmérőinek összegéből számított négyzetgyöknek (d
  t) és az összes Venturi-cső közös bemeneti átmérőjének (D) arányát. Egyetlen Venturi-cső vagy Venturi-csőkombináció esetében a C
  d meghatározásához a következő lépéseket kell elvégezni:

i.

Az összes kalibrációs beállítási pontnál gyűjtött adatok segítségével valamennyi pontra vonatkozóan ki kell számítani a C
  d értékét az (A.7-60.) egyenlet alkalmazásával;

| ii. | Ki kell számítani az összes C
  d érték középeltérését és szórását az (A.2-1.) és (A.2-2.) egyenletek segítségével; |
| --- | --- |

ii.

Ki kell számítani az összes C
  d érték középeltérését és szórását az (A.2-1.) és (A.2-2.) egyenletek segítségével;

| iii. | Ha valamennyi C
  d érték szórása kisebb vagy egyenlő a C
  d átlagának 0,3 százalékával, akkor a C
  d átlagát kell használni az (A.7-43.) egyenletben, a kritikus áramlású Venturi-csövet pedig csak a kalibrálás során mért legalacsonyabb r alatt lehet használni; | (A.7-69.) |
| --- | --- | --- |

iii.

Ha valamennyi C
  d érték szórása kisebb vagy egyenlő a C
  d átlagának 0,3 százalékával, akkor a C
  d átlagát kell használni az (A.7-43.) egyenletben, a kritikus áramlású Venturi-csövet pedig csak a kalibrálás során mért legalacsonyabb r alatt lehet használni;

Formula

(A.7-69.)

| iv. | Ha valamennyi C
  d érték szórása meghaladja a C
  d átlagának 0,3 százalékát, akkor a kalibrálás során mért legalacsonyabb r-nél gyűjtött adatpontokhoz tartozó C
  d értékeket figyelmen kívül kell hagyni; |
| --- | --- |

iv.

Ha valamennyi C
  d érték szórása meghaladja a C
  d átlagának 0,3 százalékát, akkor a kalibrálás során mért legalacsonyabb r-nél gyűjtött adatpontokhoz tartozó C
  d értékeket figyelmen kívül kell hagyni;

| v. | Ha a megmaradó adatpontok száma hétnél kevesebb, korrekciós intézkedést alkalmazni: ellenőrizni kell a kalibrációs adatokat vagy meg kell ismételni a kalibrálási eljárást. Amennyiben meg kell ismételni a kalibrálási eljárást, ajánlatos ellenőrizni a szivárgást, szigorúbb tűréshatárokat alkalmazni a méréseknél és több időt hagyni az anyagáramok stabilizálására. |
| --- | --- |

v.

Ha a megmaradó adatpontok száma hétnél kevesebb, korrekciós intézkedést alkalmazni: ellenőrizni kell a kalibrációs adatokat vagy meg kell ismételni a kalibrálási eljárást. Amennyiben meg kell ismételni a kalibrálási eljárást, ajánlatos ellenőrizni a szivárgást, szigorúbb tűréshatárokat alkalmazni a méréseknél és több időt hagyni az anyagáramok stabilizálására.

| vi. | Ha a megmaradó C
  d értékek száma hét vagy több, akkor a megmaradó C
  d értékek középeltérését és szórását újra kell számítani; |
| --- | --- |

vi.

Ha a megmaradó C
  d értékek száma hét vagy több, akkor a megmaradó C
  d értékek középeltérését és szórását újra kell számítani;

| vii. | Ha a megmaradó C
  d értékek szórása kisebb vagy egyenlő a C
  d átlagának 0,3 százalékával, akkor ezt a C
  d-átlagot kell használni az (A.7-43.) egyenletben és a kritikus áramlású Venturi-cső értékeit csak a megmaradó C
  d -hez társított legalacsonyabb r alatt lehet használni; |
| --- | --- |

vii.

Ha a megmaradó C
  d értékek szórása kisebb vagy egyenlő a C
  d átlagának 0,3 százalékával, akkor ezt a C
  d-átlagot kell használni az (A.7-43.) egyenletben és a kritikus áramlású Venturi-cső értékeit csak a megmaradó C
  d -hez társított legalacsonyabb r alatt lehet használni;

| viii. | Ha a megmaradó C
  d szórása még mindig meghaladja a megmaradó C
  d értékek átlagának 0,3 százalékát, meg kell ismételni az e rész a) pontjában megadott iv–viii. lépést. |
| --- | --- |

viii.

Ha a megmaradó C
  d szórása még mindig meghaladja a megmaradó C
  d értékek átlagának 0,3 százalékát, meg kell ismételni az e rész a) pontjában megadott iv–viii. lépést.

---

(1)  A tartomány valamennyi kalibrálásra és kibocsátásvizsgálatra érvényes a légköri nyomás tartományában (80 000–103 325 kPa).

(2)  A táblázatban szereplő paraméterek csak a felsorolt tiszta gázok esetében alkalmazhatók. A gázkeverékek viszkozitásának kiszámítására a paraméterek nem kombinálhatók.

A.7.2. függelék

Eltolódási korrekció

A.7.7.1.   Alkalmazási kör és gyakoriság

A 2. függelékben szereplő egyenletek elvégzésének célja annak megállapítása, hogy a gázelemző készülék eltolódása érvényteleníti-e egy vizsgálati időköz eredményeit. Amennyiben az eltolódás nem érvényteleníti a vizsgálati időköz eredményeit, akkor a vizsgálati időköz során a gázelemző készüléktől kapott válaszokat korrigálni kell az eltolódással a 2. függeléknek megfelelően. A gázelemző készüléknek ezeket az eltolódással korrigált válaszait kell alkalmazni minden további kibocsátási számítás során. A gázelemző készülék egy vizsgálati időköz alatti elfogadható eltolódásának határértékét a 8.2.2.2. szakasz határozza meg.

A.7.7.2.   A korrekció alapelvei

A 2. függelékben szereplő számítások a gázelemző készüléknek az analitikai gázok nullázó és mérésitartomány-kalibráló referenciakoncentrációira adott, egy vizsgálati időköz előtt és után meghatározott válaszait veszik alapul. A számítások korrigálják a gázelemző készülék vizsgálati időköz során rögzített válaszait. A korrekció a gázelemző készüléknek a nullázó és mérésitartomány-kalibráló gázokra adott átlagos válaszain, valamint a nullázó és mérésitartomány-kalibráló gázok referenciakoncentrációin alapul. Az eltolódás hitelesítését és korrekcióját a következőképpen kell végrehajtani:

A.7.7.3.   Az eltolódás hitelesítése

Miután az eltolódás korrekcióján kívül minden egyéb korrekciót elvégeztek valamennyi gázelemző készülék jelén, ki kell számítani a fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátásokat a 4B. melléklet A.7. függelékének A.7.5. szakasza alapján. Ezután valamennyi gázelemző készülék jelét korrigálni kell az eltolódással e függeléknek megfelelően. A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátásokat újra ki kell számítani a gázelemző készülékek eltolódással korrigált jeleit felhasználva. A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások eredményeit hitelesíteni kell és fel kell jegyezni az eltolódási korrekció előtt és után a 8.2.2.2. szakasznak megfelelően.

A.7.7.4.   Eltolódási korrekció

Valamennyi gázelemző készülék jelét korrigálni kell a következőképpen:

| a) | Valamennyi rögzített x
  i koncentrációt korrigálni kell a folyamatos vagy a szakaszos mintavétellel

  ; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | Az eltolódás korrekcióját az alábbi egyenletek valamelyikével kell elvégezni:

  ahol:

  x
  idriftcor= az eltolódással korrigált koncentráció [μmol/mol]

  x
  refzero= a nullázógáz referenciakoncentrációja, ami egyéb adat hiányában általában nulla [μmol/mol]

  x
  refspan= a mérésitartomány-kalibráló gáz referenciakoncentrációja [μmol/mol]

  x
  prespan= a gázelemző készülék vizsgálati időköz előtti válasza a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációjára [μmol/mol]

  x
  postspan= a gázelemző készülék vizsgálati időköz utáni válasza a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációjára [μmol/mol]
  x
  i vagy

  = a rögzített, azaz a vizsgálat alatt mért, az eltolódási korrekció előtti koncentráció [μmol/mol]
  x
  prezero= a gázelemző készülék vizsgálati időköz előtti válasza a nullázógáz koncentrációjára [μmol/mol]

  x
  postzero= a gázelemző készülék vizsgálati időköz utáni válasza a nullázógáz koncentrációjára [μmol/mol] |
| --- | --- |

b)

Az eltolódás korrekcióját az alábbi egyenletek valamelyikével kell elvégezni:

ahol:

x
  idriftcor= az eltolódással korrigált koncentráció [μmol/mol]

x
  refzero= a nullázógáz referenciakoncentrációja, ami egyéb adat hiányában általában nulla [μmol/mol]

x
  refspan= a mérésitartomány-kalibráló gáz referenciakoncentrációja [μmol/mol]

x
  prespan= a gázelemző készülék vizsgálati időköz előtti válasza a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációjára [μmol/mol]

x
  postspan= a gázelemző készülék vizsgálati időköz utáni válasza a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációjára [μmol/mol]

Formula

x
  prezero= a gázelemző készülék vizsgálati időköz előtti válasza a nullázógáz koncentrációjára [μmol/mol]

x
  postzero= a gázelemző készülék vizsgálati időköz utáni válasza a nullázógáz koncentrációjára [μmol/mol]

| c) | A vizsgálati időköz előtti valamennyi koncentráció esetében a legutoljára meghatározott koncentrációkat kell alkalmazni. Egyes vizsgálati időközöknél előfordulhat, hogy a vizsgálati időköz előtti legutolsó nullázó vagy mérésitartomány-kalibráló gázra adott válasz egy vagy több korábbi vizsgálati időköz előtt történik; |
| --- | --- |

c)

A vizsgálati időköz előtti valamennyi koncentráció esetében a legutoljára meghatározott koncentrációkat kell alkalmazni. Egyes vizsgálati időközöknél előfordulhat, hogy a vizsgálati időköz előtti legutolsó nullázó vagy mérésitartomány-kalibráló gázra adott válasz egy vagy több korábbi vizsgálati időköz előtt történik;

| d) | A vizsgálati időköz utáni valamennyi koncentráció esetében a legelőször meghatározott koncentrációkat kell alkalmazni. Egyes vizsgálati időközöknél előfordulhat, hogy a vizsgálati időköz utáni legelső nullázó vagy mérésitartomány-kalibráló gázra adott válasz egy vagy több későbbi vizsgálati időköz után történik; |
| --- | --- |

d)

A vizsgálati időköz utáni valamennyi koncentráció esetében a legelőször meghatározott koncentrációkat kell alkalmazni. Egyes vizsgálati időközöknél előfordulhat, hogy a vizsgálati időköz utáni legelső nullázó vagy mérésitartomány-kalibráló gázra adott válasz egy vagy több későbbi vizsgálati időköz után történik;

| e) | Ha a gázelemző készülékek bármely, vizsgálati időköz előtti, a mérésitartomány-kalibráló gázra adott válasza, az x
  prespan nem kerül rögzítésre, az x
  prespan-t egyenlőnek kell venni a mérésitartomány-kalibráló gáz referenciakoncentrációjával: x
  prespan = x
  refspan; |
| --- | --- |

e)

Ha a gázelemző készülékek bármely, vizsgálati időköz előtti, a mérésitartomány-kalibráló gázra adott válasza, az x
  prespan nem kerül rögzítésre, az x
  prespan-t egyenlőnek kell venni a mérésitartomány-kalibráló gáz referenciakoncentrációjával: x
  prespan = x
  refspan;

| f) | Ha a gázelemző készülékek bármely, vizsgálati időköz előtti, a nullázógázra adott válasza, az x
  prezero nem kerül rögzítésre, az x
  prezero-t egyenlőnek kell venni a nullázógáz referenciakoncentrációjával: x
  prezero = x
  refzero; |
| --- | --- |

f)

Ha a gázelemző készülékek bármely, vizsgálati időköz előtti, a nullázógázra adott válasza, az x
  prezero nem kerül rögzítésre, az x
  prezero-t egyenlőnek kell venni a nullázógáz referenciakoncentrációjával: x
  prezero = x
  refzero;

| g) | A nullázógáz x
  refzero referenciakoncentrációja általában nulla: x
  refzero = 0 μmol/mol. Egyes esetekben azonban előfordulhat, hogy az x
  refzero nullától eltérő koncentrációval rendelkezik. Például ha a CO2 gázelemző készüléket környezeti levegővel nullázzák, a környezeti levegő alapértelmezett CO2-koncentrációját, 375 μmol/mol-t lehet használni. Ebben az esetben x
  refzero = 375 μmol/mol. Ha egy gázelemző készüléket nullától eltérő x
  refzero gázzal nulláznak, a gázelemző készüléket úgy kell beállítani, hogy az általa szolgáltatott adat a tényleges x
  refzero koncentráció legyen. Ha például x
  refzero = 375 μmol/mol, a gázelemző készüléket úgy kell beállítani, hogy az általa szolgáltatott adat 375 μmol/mol legyen, amikor a nullázógáz áramlik át rajta. |
| --- | --- |

g)

A nullázógáz x
  refzero referenciakoncentrációja általában nulla: x
  refzero = 0 μmol/mol. Egyes esetekben azonban előfordulhat, hogy az x
  refzero nullától eltérő koncentrációval rendelkezik. Például ha a CO2 gázelemző készüléket környezeti levegővel nullázzák, a környezeti levegő alapértelmezett CO2-koncentrációját, 375 μmol/mol-t lehet használni. Ebben az esetben x
  refzero = 375 μmol/mol. Ha egy gázelemző készüléket nullától eltérő x
  refzero gázzal nulláznak, a gázelemző készüléket úgy kell beállítani, hogy az általa szolgáltatott adat a tényleges x
  refzero koncentráció legyen. Ha például x
  refzero = 375 μmol/mol, a gázelemző készüléket úgy kell beállítani, hogy az általa szolgáltatott adat 375 μmol/mol legyen, amikor a nullázógáz áramlik át rajta.

A.8. függelék

Tömegalapú kibocsátásszámítások

A.8.0.   A jelölések magyarázata

A.8.0.1.   Általános jelölések

| A.8. függelék | A.7. függelék | Mértékegység | Mennyiség |
| --- | --- | --- | --- |
| b, D
  0 | a
  0 | m.v. (3) | a regressziós egyenes állandója (az egyenes és az y tengely metszéspontja) |
| m | a
  1 | m.v. (3) | A regressziós egyenes meredeksége |
| A/F
  st | | — | Sztöchiometrikus levegő-tüzelőanyag arány |
| C
  d | C
  d | — | Átfolyási tényező |
| c | x | ppm, térf. % | Koncentráció (μmol/mol = ppm) |
| c
  d | 1 | ppm, térf. % | Szárazon mért koncentráció |
| c
  w | 1 | ppm, térf. % | Nedvesen mért koncentráció |
| c
  b | 1 | ppm, térf. % | Háttér-koncentráció |
| D | x
  dil | — | Hígítási tényező (2) |
| D
  0 | | m3/ford | térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási állandója |
| d | d | m | Átmérő |
| d
  V | | m | Venturi-torok átmérője |
| e | e | g/kWh | Fékpadi fajlagos kibocsátás alapértéke |
| e
  gas | e
  gas | g/kWh | A gáznemű összetevők fajlagos kibocsátása |
| e
  PM | e
  PM | g/kWh | A részecskék fajlagos kibocsátása |
| E | 1 – PF | százalék | Átalakítási hatásfok (PF = penetrációs hányados) |
| F
  s | | — | Sztöchiometriai együttható |
| f
  c | | — | Szénspecifikus tényező |
| H | | g/kg | Abszolút páratartalom |
| K
  V | | | A kritikus áramlású Venturi-cső kalibrálási függvénye |
| k
  f | | m3/tüzelőanyag kg | Tüzelőanyag-specifikus tényező |
| k
  h | | — | Páratartalom-korrekciós tényező NOx-re dízelmotorok esetén |
| k
  Dr | k
  Dr | — | Lefelé módosító korrekciós tényező |
| k
  r | k
  r | — | Multiplikatív regenerációs tényező |
| k
  Ur | k
  Ur | — | Felfelé módosító korrekciós tényező |
| k
  w,a | | — | Száraz-nedves korrekciós tényező a beszívott levegőre |
| k
  w,d | | — | Száraz-nedves korrekciós tényező a hígítólevegőre |
| k
  w,e | | — | Száraz-nedves korrekciós tényező a hígított kipufogógázra |
| k
  w,r | | — | Száraz-nedves korrekciós tényező a hígítatlan kipufogógázra |
| μ | μ | kg/(m · s) | Dinamikus viszkozitás |
| M | M | g/mol | Moláris tömeg (3) |
| M
  a | 1 | g/mol | A beszívott levegő moláris tömege |
| M
  e | 1 | g/mol | A kipufogógáz moláris tömege |
| M
  gas | M
  gas | g/mol | A gáznemű összetevők moláris tömege |
| m | m | kg | Tömeg |
| q
  m | | kg/s | Tömegáram |
| m
  d | 1 | kg | A részecske-mintavevő szűrőkön áthaladó hígítólevegő tömege |
| m
  ed | 1 | kg | Az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban |
| m
  edf | 1 | kg | Az egyenértékű hígított kipufogógáz tömege a ciklusban |
| m
  ew | 1 | kg | Az összes kipufogógáz tömege a ciklusban |
| m
  f | 1 | mg | Az összegyűjtött részecskeminta tömege |
| m
  f,d | 1 | mg | A hígítólevegőből összegyűjtött részecskeminta tömege |
| m
  gas | m
  gas | g | A gáznemű kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban |
| m
  PM | m
  PM | g | A részecskekibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban |
| m
  se | 1 | kg | A kipufogógáz-minta tömege a vizsgálati ciklusban |
| m
  sed | 1 | kg | A hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege |
| m
  sep | 1 | kg | A részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege |
| m
  ssd | | kg | A másodlagos hígítólevegő tömege |
| n | f
  n | min–1 | A motor fordulatszáma |
| n
  p | | r/s | A térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma |
| P | P | kW | Teljesítmény |
| p | p | kPa | Nyomás |
| p
  a | | kPa | Száraz légköri nyomás |
| p
  b | | kPa | Teljes légköri nyomás |
| p
  d | | kPa | A hígítólevegő telített gőznyomása |
| p
  p | p
  abs | kPa | Abszolút nyomás |
| p
  r | p
  H2O | kPa | Gőznyomás |
| p
  s | | kPa | Száraz légköri nyomás |
| 1 – E | PF | százalék | Penetrációs hányados |
| q
  mad | (1) | kg/s | A beszívott levegő tömegárama száraz alapon |
| q
  maw | (1) | kg/s | a beszívott levegő tömegárama nedves alapon |
| q
  mCe | (1) | kg/s | A szén tömegárama a hígítatlan kipufogógázban |
| q
  mCf | (1) | kg/s | A motorba belépő szén tömegárama |
| q
  mCp | (1) | kg/s | A szén tömegárama a részáramú hígítórendszerben |
| q
  mdew | (1) | kg/s | A hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| q
  mdw | (1) | kg/s | A hígítólevegő tömegárama nedves alapon |
| q
  medf | (1) | kg/s | Egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| q
  mew | (1) | kg/s | A kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| q
  mex | (1) | kg/s | A hígítóalagútból kilépő minta tömegárama |
| q
  mf | (1) | kg/s | a tüzelőanyag tömegárama |
| q
  mp | (1) | kg/s | A részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama |
| qV | | m3/s | Térfogatáram |
| q

  VCVS | (1) | m3/s | Állandó térfogatú mintavétel térfogatárama |
| q
  Vs | (1) | dm3/min | A kipufogógáz-elemző rendszer áramlási sebessége |
| qVt | (1) | cm3/min | Az indikátorgáz térfogatárama |
| ρ | ρ | kg/m3 | Tömegsűrűség |
| ρ
  e | | kg/m3 | A kipufogógáz sűrűsége |
| r
  d | DR | — | Hígítási arány (2) |
| RH | | százalék | Relatív páratartalom |
| r
  D | β | m/m | Az átmérők aránya (állandó térfogatú mintavételi rendszerek) |
| r
  p | | — | A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső nyomásaránya |
| Re | Re# | — | Reynolds-szám |
| б | б | — | Szórás |
| T | T | °C | Hőmérséklet |
| T
  a | | K | Abszolút hőmérséklet |
| t | t | s | Idő |
| Δt | Δt | s | Időintervallum |
| u | | — | A gáz összetevőinek sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány |
| V | V | m3 | Térfogat |
| qV | | m3/s | Térfogatáram |
| V
  0 | | m3/r | A térfogat-kiszorításos szivattyú által fordulatonként szállított gáztérfogat |
| W | W | kWh | Munka |
| W
  act | W
  act | kWh | Tényleges ciklusmunka a vizsgálati ciklusban |
| WF | WF | — | Súlyozó tényező |
| w | w | g/g | Tömeghányad |
| X
  0 | K
  s | s/rev | A térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási függvénye |
| | | | Számtani közép |

A.8. függelék

A.7. függelék

Mértékegység

Mennyiség

b, D
  0

a
  0

m.v. (3)

a regressziós egyenes állandója (az egyenes és az y tengely metszéspontja)

m

a
  1

m.v. (3)

A regressziós egyenes meredeksége

A/F
  st

—

Sztöchiometrikus levegő-tüzelőanyag arány

C
  d

C
  d

—

Átfolyási tényező

c

x

ppm, térf. %

Koncentráció (μmol/mol = ppm)

c
  d

1

ppm, térf. %

Szárazon mért koncentráció

c
  w

1

ppm, térf. %

Nedvesen mért koncentráció

c
  b

1

ppm, térf. %

Háttér-koncentráció

D

x
  dil

—

Hígítási tényező (2)

D
  0

m3/ford

térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási állandója

d

d

m

Átmérő

d
  V

m

Venturi-torok átmérője

e

e

g/kWh

Fékpadi fajlagos kibocsátás alapértéke

e
  gas

e
  gas

g/kWh

A gáznemű összetevők fajlagos kibocsátása

e
  PM

e
  PM

g/kWh

A részecskék fajlagos kibocsátása

E

1 – PF

százalék

Átalakítási hatásfok (PF = penetrációs hányados)

F
  s

—

Sztöchiometriai együttható

f
  c

—

Szénspecifikus tényező

H

g/kg

Abszolút páratartalom

K
  V

Formula

A kritikus áramlású Venturi-cső kalibrálási függvénye

k
  f

m3/tüzelőanyag kg

Tüzelőanyag-specifikus tényező

k
  h

—

Páratartalom-korrekciós tényező NOx-re dízelmotorok esetén

k
  Dr

k
  Dr

—

Lefelé módosító korrekciós tényező

k
  r

k
  r

—

Multiplikatív regenerációs tényező

k
  Ur

k
  Ur

—

Felfelé módosító korrekciós tényező

k
  w,a

—

Száraz-nedves korrekciós tényező a beszívott levegőre

k
  w,d

—

Száraz-nedves korrekciós tényező a hígítólevegőre

k
  w,e

—

Száraz-nedves korrekciós tényező a hígított kipufogógázra

k
  w,r

—

Száraz-nedves korrekciós tényező a hígítatlan kipufogógázra

μ

μ

kg/(m · s)

Dinamikus viszkozitás

M

M

g/mol

Moláris tömeg (3)

M
  a

1

g/mol

A beszívott levegő moláris tömege

M
  e

1

g/mol

A kipufogógáz moláris tömege

M
  gas

M
  gas

g/mol

A gáznemű összetevők moláris tömege

m

m

kg

Tömeg

q
  m

Image

kg/s

Tömegáram

m
  d

1

kg

A részecske-mintavevő szűrőkön áthaladó hígítólevegő tömege

m
  ed

1

kg

Az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban

m
  edf

1

kg

Az egyenértékű hígított kipufogógáz tömege a ciklusban

m
  ew

1

kg

Az összes kipufogógáz tömege a ciklusban

m
  f

1

mg

Az összegyűjtött részecskeminta tömege

m
  f,d

1

mg

A hígítólevegőből összegyűjtött részecskeminta tömege

m
  gas

m
  gas

g

A gáznemű kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban

m
  PM

m
  PM

g

A részecskekibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban

m
  se

1

kg

A kipufogógáz-minta tömege a vizsgálati ciklusban

m
  sed

1

kg

A hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege

m
  sep

1

kg

A részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege

m
  ssd

kg

A másodlagos hígítólevegő tömege

n

f
  n

min–1

A motor fordulatszáma

n
  p

r/s

A térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma

P

P

kW

Teljesítmény

p

p

kPa

Nyomás

p
  a

kPa

Száraz légköri nyomás

p
  b

kPa

Teljes légköri nyomás

p
  d

kPa

A hígítólevegő telített gőznyomása

p
  p

p
  abs

kPa

Abszolút nyomás

p
  r

p
  H2O

kPa

Gőznyomás

p
  s

kPa

Száraz légköri nyomás

1 – E

PF

százalék

Penetrációs hányados

q
  mad

Image

kg/s

A beszívott levegő tömegárama száraz alapon

q
  maw

(1)

kg/s

a beszívott levegő tömegárama nedves alapon

q
  mCe

(1)

kg/s

A szén tömegárama a hígítatlan kipufogógázban

q
  mCf

(1)

kg/s

A motorba belépő szén tömegárama

q
  mCp

(1)

kg/s

A szén tömegárama a részáramú hígítórendszerben

q
  mdew

(1)

kg/s

A hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon

q
  mdw

(1)

kg/s

A hígítólevegő tömegárama nedves alapon

q
  medf

(1)

kg/s

Egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon

q
  mew

(1)

kg/s

A kipufogógáz tömegárama nedves alapon

q
  mex

(1)

kg/s

A hígítóalagútból kilépő minta tömegárama

q
  mf

(1)

kg/s

a tüzelőanyag tömegárama

q
  mp

(1)

kg/s

A részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama

qV

Image

m3/s

Térfogatáram

q

  VCVS

(1)

m3/s

Állandó térfogatú mintavétel térfogatárama

q
  Vs

(1)

dm3/min

A kipufogógáz-elemző rendszer áramlási sebessége

qVt

(1)

cm3/min

Az indikátorgáz térfogatárama

ρ

ρ

kg/m3

Tömegsűrűség

ρ
  e

kg/m3

A kipufogógáz sűrűsége

r
  d

DR

—

Hígítási arány (2)

RH

százalék

Relatív páratartalom

r
  D

β

m/m

Az átmérők aránya (állandó térfogatú mintavételi rendszerek)

r
  p

—

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső nyomásaránya

Re

Re#

—

Reynolds-szám

б

б

—

Szórás

T

T

°C

Hőmérséklet

T
  a

K

Abszolút hőmérséklet

t

t

s

Idő

Δt

Δt

s

Időintervallum

u

—

A gáz összetevőinek sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arány

V

V

m3

Térfogat

qV

Image

m3/s

Térfogatáram

V
  0

m3/r

A térfogat-kiszorításos szivattyú által fordulatonként szállított gáztérfogat

W

W

kWh

Munka

W
  act

W
  act

kWh

Tényleges ciklusmunka a vizsgálati ciklusban

WF

WF

—

Súlyozó tényező

w

w

g/g

Tömeghányad

X
  0

K
  s

s/rev

A térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási függvénye

Formula

Formula

Számtani közép

A.8.0.2.   Indexek

| A.8. függelék (4) | A.7. függelék | Mennyiség |
| --- | --- | --- |
| act | act | Tényleges mennyiség |
| i | | Pillanatnyi mérés (pl. 1/s) |
| | i | Sorozat tagja |

A.8. függelék (4)

A.7. függelék

Mennyiség

act

act

Tényleges mennyiség

i

Pillanatnyi mérés (pl. 1/s)

i

Sorozat tagja

A.8.0.3.   A kémiai összetevőkre vonatkozó (indexként is használt) jelölések és rövidítések

| A.8. függelék | A.7. függelék | Mennyiség |
| --- | --- | --- |
| Ar | Ar | Argon |
| C1 | C1 | Szén 1 egyenértékű szénhidrogén |
| CH4 | CH4 | Metán |
| C2H6 | C2H6 | Etán |
| C3H8 | C3H8 | Propán |
| CO | CO | Szén-monoxid |
| CO2 | CO2 | Szén-dioxid |
| DOP | DOP | Dioktilftalát |
| HC | HC | Szénhidrogén |
| H2O | H2O | Víz |
| NMHC | NMHC | Metántól különböző szénhidrogén |
| NOx | NOx | Nitrogén-oxidok |
| NO | NO | Nitrogén-monoxid |
| NO2 | NO2 | Nitrogén-dioxid |
| PM | PM | Részecske |
| S | S | Kén |

A.8. függelék

A.7. függelék

Mennyiség

Ar

Ar

Argon

C1

C1

Szén 1 egyenértékű szénhidrogén

CH4

CH4

Metán

C2H6

C2H6

Etán

C3H8

C3H8

Propán

CO

CO

Szén-monoxid

CO2

CO2

Szén-dioxid

DOP

DOP

Dioktilftalát

HC

HC

Szénhidrogén

H2O

H2O

Víz

NMHC

NMHC

Metántól különböző szénhidrogén

NOx

NOx

Nitrogén-oxidok

NO

NO

Nitrogén-monoxid

NO2

NO2

Nitrogén-dioxid

PM

PM

Részecske

S

S

Kén

A.8.0.4.   A tüzelőanyag-összetételre vonatkozó jelölések és rövidítések

| A.8. függelék (5) | A.7. függelék (6) | Mennyiség |
| --- | --- | --- |
| wC

   (8) | wC

   (8) | A tüzelőanyag széntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék] |
| w
  H | w
  H | A tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék] |
| w
  N | w
  N | A tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék] |
| w
  O | w
  O | A tüzelőanyag oxigéntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék] |
| w
  S | w
  S | A tüzelőanyag kéntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék] |
| α | α | Atomos hidrogén-szén arány (H/C) |
| ε | β | Atomos oxigén-szén arány (O/C) (7) |
| γ | γ | Atomos kén-szén arány (S/C) |
| δ | δ | Atomos nitrogén-szén arány (N/C) |

A.8. függelék (5)

A.7. függelék (6)

Mennyiség

wC

   (8)

wC

   (8)

A tüzelőanyag széntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék]

w
  H

w
  H

A tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék]

w
  N

w
  N

A tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék]

w
  O

w
  O

A tüzelőanyag oxigéntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék]

w
  S

w
  S

A tüzelőanyag kéntartalma, tömeghányad [g/g] vagy [tömegszázalék]

α

α

Atomos hidrogén-szén arány (H/C)

ε

β

Atomos oxigén-szén arány (O/C) (7)

γ

γ

Atomos kén-szén arány (S/C)

δ

δ

Atomos nitrogén-szén arány (N/C)

A.8.1.   Alapvető paraméterek

A.8.1.1.   A metán és a metántól különböző szénhidrogének koncentrációjának meghatározása

A metántól különböző szénhidrogének és a CH4 kiszámítása az alkalmazott kalibrációs módszertől függ. A metánkiválasztó nélküli méréshez alkalmazott lángionizációs érzékelőt propánnal kell kalibrálni. A metánkiválasztóval együtt alkalmazott lángionizációs érzékelő kalibrálásához a következő módszereket lehet használni:

| a) | kalibrálógáz – propán; a propán megkerüli a metánkiválasztót; |
| --- | --- |

a)

kalibrálógáz – propán; a propán megkerüli a metánkiválasztót;

| b) | kalibrálógáz – metán; a metán áthalad a metánkiválasztón. |
| --- | --- |

b)

kalibrálógáz – metán; a metán áthalad a metánkiválasztón.

A metántól különböző szénhidrogének (c
  NMHC [-]) és CH4 (c
  CH4 [-]) koncentrációját az a) pontra vonatkozóan a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.8-1a) |
| --- | --- |
| | (A.8-2a) |

Formula

(A.8-1a)

Formula

(A.8-2a)

A metántól különböző szénhidrogének és a CH4 koncentrációját a b) pontra vonatkozóan a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.8-1b) |
| --- | --- |
| | (A.8-2b) |

Formula

(A.8-1b)

Formula

(A.8-2b)

ahol:

| c
  HC(w/NMC) | = | szénhidrogén-koncentráció a metánkiválasztón áthaladó mintagázzal [ppm] |
| --- | --- | --- |
| c
  HC(w/NMC) | = | szénhidrogén-koncentráció a metánkiválasztót elkerülő mintagázzal [ppm] |
| RF
  CH4[THC-FID] | = | a metánra vonatkozó, a 8.1.10.1.4. szakasz alapján meghatározott választényező [-] |
| E
  CH4 | = | a metánra vonatkozó, a 8.1.10.3. szakasz alapján meghatározott hatásfok [-] |
| E
  C2H6 | = | az etánra vonatkozó, a 8.1.10.3. szakasz alapján meghatározott hatásfok [-] |

c
  HC(w/NMC)

=

szénhidrogén-koncentráció a metánkiválasztón áthaladó mintagázzal [ppm]

c
  HC(w/NMC)

=

szénhidrogén-koncentráció a metánkiválasztót elkerülő mintagázzal [ppm]

RF
  CH4[THC-FID]

=

a metánra vonatkozó, a 8.1.10.1.4. szakasz alapján meghatározott választényező [-]

E
  CH4

=

a metánra vonatkozó, a 8.1.10.3. szakasz alapján meghatározott hatásfok [-]

E
  C2H6

=

az etánra vonatkozó, a 8.1.10.3. szakasz alapján meghatározott hatásfok [-]

Amennyiben az RFCH4[THC-FID] < 1,05, akkor elhagyható az A.8-1a., A.8-1b.

és A.8-2b. egyenletekből.

A metántól különböző szénhidrogének kibocsátása közelítőleg egyenlő az összes szénhidrogén 98 százalékával.

A.8.2.   Hígítatlan gáznemű kibocsátások

A.8.2.1.   Gáznemű kibocsátások

A.8.2.1.1.   Állandósult üzemállapotú vizsgálatok

Ki kell számítani a gáznemű kibocsátások q
  mgas,i

  kibocsátási arányát az állandósult üzemállapotú vizsgálat valamennyi i üzemmódjára vonatkozóan. A gáznemű kibocsátás koncentrációját meg kell szorozni a rá vonatkozó anyagárammal:

| | (A.8-3) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-3)

| q
  mgas,I | = | kibocsátási arány az állandósult üzemállapotú vizsgálat i üzemmódjában [g/h] |
| --- | --- | --- |
| k | = | a [ppm]-ben megadott c
  gasr,w,i esetében 1, a [térfogatszázalékban] megadott c
  gasr,w,i esetében 10 000 |
| k
  h | = | NOx korrekciós tényező [-], csak az NOx kibocsátásszámításoknál kell alkalmazni (lásd az A.8.2.2. szakaszt) |
| u
  gas | = | összetevő-specifikus tényező vagy gáznemű összetevő és a kipufogógáz sűrűségeinek aránya [-], melyet az (A.8-12.) vagy (A.8-13.) egyenlettel kell kiszámítani |
| q
  mew,l | = | a kipufogógáz tömegárama i üzemmódban nedves alapon [kg/s] |
| c
  gas,l | = | a kibocsátás koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban i üzemmódban nedves alapon, [ppm] vagy [térfogatszázalék] |

q
  mgas,I

=

kibocsátási arány az állandósult üzemállapotú vizsgálat i üzemmódjában [g/h]

k

=

a [ppm]-ben megadott c
  gasr,w,i esetében 1, a [térfogatszázalékban] megadott c
  gasr,w,i esetében 10 000

k
  h

=

NOx korrekciós tényező [-], csak az NOx kibocsátásszámításoknál kell alkalmazni (lásd az A.8.2.2. szakaszt)

u
  gas

=

összetevő-specifikus tényező vagy gáznemű összetevő és a kipufogógáz sűrűségeinek aránya [-], melyet az (A.8-12.) vagy (A.8-13.) egyenlettel kell kiszámítani

q
  mew,l

=

a kipufogógáz tömegárama i üzemmódban nedves alapon [kg/s]

c
  gas,l

=

a kibocsátás koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban i üzemmódban nedves alapon, [ppm] vagy [térfogatszázalék]

A.8.2.1.2.   Tranziens és átmeneteket magában foglaló vizsgálati ciklusok

Valamely gáznemű kibocsátás vizsgálatonkénti teljes tömegét, az m
  gas-t [g/vizsgálat] a szinkronizált pillanatnyi koncentrációk és kipufogógáz-áramok összeszorzásával és a vizsgálati ciklusra való integrálásával kell kiszámítani a következő egyenlet alapján:

| | (A.8-4) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-4)

ahol:

| f | = | adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz] |
| --- | --- | --- |
| k
  h | = | NOx korrekciós tényező [-], csak az NOx kibocsátásszámításoknál kell alkalmazni |
| k | = | a [ppm]-ben megadott c
  gasr,w,i esetében 1, a [térfogatszázalékban] megadott c
  gasr,w,i
  esetében 10 000 |
| u
  gas | = | összetevő-specifikus tényező [-] (lásd az A.8.2.4. szakaszt) |
| N | = | a mérések száma [-] |
| q
  mew,i | = | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama nedves alapon [kg/s] |
| c

  gas,i | = | pillanatnyi kibocsátáskoncentráció a hígítatlan kipufogógázban nedves alapon, [ppm] vagy [térfogatszázalék] |

f

=

adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz]

k
  h

=

NOx korrekciós tényező [-], csak az NOx kibocsátásszámításoknál kell alkalmazni

k

=

a [ppm]-ben megadott c
  gasr,w,i esetében 1, a [térfogatszázalékban] megadott c
  gasr,w,i
  esetében 10 000

u
  gas

=

összetevő-specifikus tényező [-] (lásd az A.8.2.4. szakaszt)

N

=

a mérések száma [-]

q
  mew,i

=

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama nedves alapon [kg/s]

c

  gas,i

=

pillanatnyi kibocsátáskoncentráció a hígítatlan kipufogógázban nedves alapon, [ppm] vagy [térfogatszázalék]

A következő szakaszok azt mutatják be, hogyan kell kiszámítani a szükséges mennyiségeket (c
  gas,i
  , u
  gas és q
  mew,i
  ).

A.8.2.2.   A száraz és nedves koncentrációk átszámítása

Amennyiben a kibocsátásokat száraz alapon mérik, a száraz alapon mért c
  d koncentrációt át kell számítani nedves alapú c
  w koncentrációvá a következő egyenlet szerint:

| | (A.8-5) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-5)

ahol:

| k
  w | = | száraz-nedves átszámítási tényező [-] |
| --- | --- | --- |
| c
  d | = | a kibocsátás koncentrációja száraz alapon, [ppm] vagy [térfogatszázalék] |

k
  w

=

száraz-nedves átszámítási tényező [-]

c
  d

=

a kibocsátás koncentrációja száraz alapon, [ppm] vagy [térfogatszázalék]

Tökéletes égés mellett a hígítatlan kipufogógázra vonatkozó száraz-nedves átszámítási tényező a k
  w,a [-], melyet a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.8-6) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-6)

ahol:

| H
  a | = | a beszívott levegő páratartalma [g H2O/kg száraz levegő] |
| --- | --- | --- |
| q
  mf,I | = | a tüzelőanyag pillanatnyi áramlási sebessége [kg/s] |
| q
  mad,I | = | a száraz beszívott levegő pillanatnyi áramlási sebessége [kg/s] |
| p
  r | = | a hűtő utáni víznyomás [kPa] |
| p
  b | = | teljes légköri nyomás [kPa] |
| w
  H | = | a tüzelőanyag hidrogéntartalma [tömegszázalék] |
| k
  f | = | égési többletmennyiség [m3/kg tüzelőanyag] |

H
  a

=

a beszívott levegő páratartalma [g H2O/kg száraz levegő]

q
  mf,I

=

a tüzelőanyag pillanatnyi áramlási sebessége [kg/s]

q
  mad,I

=

a száraz beszívott levegő pillanatnyi áramlási sebessége [kg/s]

p
  r

=

a hűtő utáni víznyomás [kPa]

p
  b

=

teljes légköri nyomás [kPa]

w
  H

=

a tüzelőanyag hidrogéntartalma [tömegszázalék]

k
  f

=

égési többletmennyiség [m3/kg tüzelőanyag]

ahol:

| | (A.8-7) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-7)

ahol:

| w
  H | = | a tüzelőanyag hidrogéntartalma [tömegszázalék] |
| --- | --- | --- |
| w
  N | = | a tüzelőanyag nitrogéntartalma [tömegszázalék] |
| w
  O | = | a tüzelőanyag oxigéntartalma [tömegszázalék] |

w
  H

=

a tüzelőanyag hidrogéntartalma [tömegszázalék]

w
  N

=

a tüzelőanyag nitrogéntartalma [tömegszázalék]

w
  O

=

a tüzelőanyag oxigéntartalma [tömegszázalék]

Az (A.8-6.) egyenletben a p
  r / p
  b arányt a következőnek lehet feltételezni:

| | (A.8-8) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-8)

Tökéletlen égés (dús tüzelőanyag-levegő keverékek) mellett, valamint közvetlen levegőáramlás-mérés nélküli kibocsátásvizsgálatoknál a k
  w,a kiszámításának a következő módja javasolt:

| | (A.8-9) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-9)

ahol:

| c
  CO2 | = | a CO2 koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban száraz alapon [térfogatszázalék] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO | = | a CO koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban [ppm] |
| p
  r | = | a hűtő utáni víznyomás [kPa] (lásd az (A.8-9.) egyenletet) |
| p
  b | = | teljes légköri nyomás [kPa] (lásd az (A.8-9.) egyenletet) |
| α | = | moláris szén-hidrogén arány [-] |
| k
  w1 | = | a beszívott levegő nedvessége [-] |

c
  CO2

=

a CO2 koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban száraz alapon [térfogatszázalék]

c
  CO

=

a CO koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban [ppm]

p
  r

=

a hűtő utáni víznyomás [kPa] (lásd az (A.8-9.) egyenletet)

p
  b

=

teljes légköri nyomás [kPa] (lásd az (A.8-9.) egyenletet)

α

=

moláris szén-hidrogén arány [-]

k
  w1

=

a beszívott levegő nedvessége [-]

| | (A.8-10) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-10)

A.8.2.3.   Az NOx korrekciója a páratartalom és a hőmérséklet függvényében

Mivel az NOx-kibocsátás a környezeti levegő állapotától függ, az NOx-koncentrációt korrigálni kell a környezeti levegő hőmérséklete és páratartalmva függvényében, a következő egyenletben megadott k
  h [-] tényezővel. Ez a tényező a 0 és 25 g H2O/kg száraz levegő páratartalom-tartományban érvényes.

| | (A.8-11) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-11)

ahol:

H
  a= a beszívott levegő páratartalma [g H2O/kg száraz levegő]

A.8.2.4.   Az u összetevő-specifikus tényező

A.8.2.4.1.   Táblázatos értékek

Az A.8.2.4.2. szakaszban szereplő egyenletekben megadott számokat némileg egyszerűsítve (a λ értékét és a beszívott levegő állapotát a következő táblázat alapján feltételezve) ki lehet számítani az u
  gas értékét (lásd az A.8.2.1. szakaszt). Az u
  gas értékeket az A.8.1. táblázat tartalmazza.

A.8.1.   táblázat

A hígítatlan kipufogógáz u értéke és az összetevők sűrűsége (az u-értékek a ppm-ben megadott kibocsátáskoncentrációkon alapulnak)

| Gáz | NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ρ
  gas [kg/m3] | 2,053 | 1,250 | 0,621 | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| Tüzelőanyag | ρ
  e [kg/m3] | Azu
  gas együttható a következő feltételek mellett: λ = 2, száraz levegő, 273 K, 101,3 kPa |
| Dízel | 1,2939 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001518 | 0,001103 | 0,000553 |

Gáz

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

0,621

1,9636

1,4277

0,716

Tüzelőanyag

ρ
  e [kg/m3]

Azu
  gas együttható a következő feltételek mellett: λ = 2, száraz levegő, 273 K, 101,3 kPa

Dízel

1,2939

0,001587

0,000966

0,000479

0,001518

0,001103

0,000553

A.8.2.4.2.   Számított értékek

Az u
  gas,i, összetevő-specifikus tényezőt az összetevő és a kipufogógáz sűrűségének aránya vagy a megfelelő moláris tömegek aránya alapján lehet kiszámítani:

| | (A.8-12) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-12)

vagy

| | (A.8-13) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-13)

ahol:

| M
  gas | = | a gáznemű összetevők moláris tömege [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| M
  e,i | = | a nedves hígítatlan kipufogógáz pillanatnyi moláris tömege [g/mol] |
| ρ
  gas | = | a gáznemű összetevő sűrűsége [kg/m3] |
| ρ
  e,I | = | a nedves hígítatlan kipufogógáz pillanatnyi sűrűsége [kg/m3] |

M
  gas

=

a gáznemű összetevők moláris tömege [g/mol]

M
  e,i

=

a nedves hígítatlan kipufogógáz pillanatnyi moláris tömege [g/mol]

ρ
  gas

=

a gáznemű összetevő sűrűsége [kg/m3]

ρ
  e,I

=

a nedves hígítatlan kipufogógáz pillanatnyi sűrűsége [kg/m3]

A kipufogógáz M
  e,i
  moláris tömegét a CHαOεNδSγ általános tüzelőanyag-összetétel mellett, tökéletes égést feltételezve a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

(A.8-14)

ahol:

| q
  mf,i | = | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama nedves alapon[kg/s] |
| --- | --- | --- |
| q
  maw,i | = | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama nedves alapon [kg/s] |
| α | = | moláris hidrogén-szén arány [-] |
| δ | = | moláris nitrogén-szén arány [-] |
| ε | = | moláris oxigén-szén arány [-] |
| γ | = | atomos kén-szén arány [-] |
| H
  a | = | a beszívott levegő páratartalma [g H2O/kg száraz levegő] |
| M
  a | = | a száraz beszívott levegő moláris tömege = 28,965 g/mol |

q
  mf,i

=

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama nedves alapon[kg/s]

q
  maw,i

=

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama nedves alapon [kg/s]

α

=

moláris hidrogén-szén arány [-]

δ

=

moláris nitrogén-szén arány [-]

ε

=

moláris oxigén-szén arány [-]

γ

=

atomos kén-szén arány [-]

H
  a

=

a beszívott levegő páratartalma [g H2O/kg száraz levegő]

M
  a

=

a száraz beszívott levegő moláris tömege = 28,965 g/mol

A hígítatlan kipufogógáz ρ
  e,i [kg/m3] pillanatnyi sűrűségét a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.8-15) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-15)

ahol:

| q
  mf,I | = | a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| q
  mad,I | = | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama [kg/s] |
| H
  a | = | a beszívott levegő páratartalma [g H2O/kg száraz levegő] |
| k
  f | = | égési többletmennyiség [m3/kg tüzelőanyag] (lásd az A.8-7. egyenletet) |

q
  mf,I

=

a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama [kg/s]

q
  mad,I

=

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama [kg/s]

H
  a

=

a beszívott levegő páratartalma [g H2O/kg száraz levegő]

k
  f

=

égési többletmennyiség [m3/kg tüzelőanyag] (lásd az A.8-7. egyenletet)

A.8.2.5.   A kipufogógáz tömegárama

A.8.2.5.1.   A levegő és a tüzelőanyag áramának mérését használó módszer

Ez a módszer a levegőáram és a tüzelőanyag-áram mérését jelenti alkalmas áramlásmérőkkel. A q
  mew,i [kg/s] pillanatnyi kipufogógáz-áramot a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.8-16) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-16)

ahol:

| q
  maw,i | = | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| q
  mf,i | = | a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama [kg/s] |

q
  maw,i

=

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama [kg/s]

q
  mf,i

=

a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama [kg/s]

A.8.2.5.2.   Indikátorgázt használó mérési módszer

Ez a kipufogógázban lévő indikátorgáz koncentrációjának mérését jelenti. A q
  mew,i [kg/s] pillanatnyi kipufogógáz-áramot a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.8-17) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-17)

ahol:

| q
  Vt | = | az indikátorgáz áramlási sebessége [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| c
  mix,I | = | az indikátorgáz pillanatnyi koncentrációja a keveredés után [ppm] |
| ρ
  e | = | a hígítatlan kipufogógáz sűrűsége [kg/m3] |
| c
  b | = | az indikátorgáz háttér-koncentrációja a beszívott levegőben [ppm] |

q
  Vt

=

az indikátorgáz áramlási sebessége [m3/s]

c
  mix,I

=

az indikátorgáz pillanatnyi koncentrációja a keveredés után [ppm]

ρ
  e

=

a hígítatlan kipufogógáz sűrűsége [kg/m3]

c
  b

=

az indikátorgáz háttér-koncentrációja a beszívott levegőben [ppm]

Az indikátorgáz c
  b háttér-koncentrációja a közvetlenül a vizsgálat előtt és után mért háttér-koncentrációk átlagolásával határozható meg. Ha a kipufogógáz legnagyobb áramánál a háttér-koncentráció kisebb, mint az indikátorgáz keveredés utáni koncentrációjának (c
  mix,i
  ) 1%-a, a háttér-koncentráció figyelmen kívül hagyható.

A.8.2.5.3.   A levegőáram és a levegő-tüzelőanyag arány mérése

Ez a kipufogógáz tömegének a levegőáramból és a levegő-tüzelőanyag arányból történő kiszámítását jelenti. A kipufogógáz pillanatnyi tömegáramát, a q
  mew,i
  -t [kg/s] a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.8-18) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-18)

ahol:

| | (A.8-19) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-19)

Formula

(A.8-20)

ahol:

| q
  maw,I | = | a nedves beszívott levegő tömegárama [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| A/F
  st | = | sztöchiometrikus levegő-tüzelőanyag arány [-] |
| λ
  I | = | pillanatnyi levegőfelesleg-arány [-] |
| c
  Cod | = | a CO koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban [ppm] |
| c
  CO2d | = | a CO2 koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban száraz alapon [százalék] |
| c
  HCw | = | a HC koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban nedves alapon [ppm C1] |
| α | = | moláris hidrogén-szén arány [-] |
| δ | = | moláris nitrogén-szén arány [-] |
| ε | = | moláris oxigén-szén arány [-] |
| γ | = | atomos kén-szén arány [-] |

q
  maw,I

=

a nedves beszívott levegő tömegárama [kg/s]

A/F
  st

=

sztöchiometrikus levegő-tüzelőanyag arány [-]

λ
  I

=

pillanatnyi levegőfelesleg-arány [-]

c
  Cod

=

a CO koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban [ppm]

c
  CO2d

=

a CO2 koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban száraz alapon [százalék]

c
  HCw

=

a HC koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban nedves alapon [ppm C1]

α

=

moláris hidrogén-szén arány [-]

δ

=

moláris nitrogén-szén arány [-]

ε

=

moláris oxigén-szén arány [-]

γ

=

atomos kén-szén arány [-]

A.8.2.5.4.   Szénegyensúly módszer, egylépéses eljárás

A következő egylépéses eljárás alkalmazható a kipufogógáz nedves tömegáramának, a q
  mew,i-nek [kg/s] kiszámítására:

| | (A.8-21) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-21)

ahol az fc [-] széntényezőt a következő egyenlet adja meg:

| | (A.8-22) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-22)

ahol:

| q
  mf,i | = | a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| w
  C | = | a tüzelőanyag széntartalma [tömegszázalék] |
| H
  a | = | a beszívott levegő páratartalma [g H2O/kg száraz levegő] |
| k
  fd | = | égési többletmennyiség száraz alapon [m3/kg tüzelőanyag] |
| c
  CO2d | = | a CO2 száraz koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban [%] |
| c
  CO2d,a | = | a CO2 koncentrációja a környezeti levegőben [%] |
| c
  Cod | = | a CO száraz koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban [ppm] |
| c
  HCw | = | a szénhidrogének nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban [ppm] |

q
  mf,i

=

a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama [kg/s]

w
  C

=

a tüzelőanyag széntartalma [tömegszázalék]

H
  a

=

a beszívott levegő páratartalma [g H2O/kg száraz levegő]

k
  fd

=

égési többletmennyiség száraz alapon [m3/kg tüzelőanyag]

c
  CO2d

=

a CO2 száraz koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban [%]

c
  CO2d,a

=

a CO2 koncentrációja a környezeti levegőben [%]

c
  Cod

=

a CO száraz koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban [ppm]

c
  HCw

=

a szénhidrogének nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban [ppm]

a k
  fd [m3/kg tüzelőanyag] tényezőt pedig száraz alapon kell kiszámítani, az égéssel keletkezett víz k
  f -ből való kivonásával:

| | (A.8-23) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-23)

ahol:

| k
  f | = | az (A.8-7.) egyenlet tüzelőanyag-specifikus tényezője [m3/kg tüzelőanyag] |
| --- | --- | --- |
| w
  H | = | a tüzelőanyag hidrogéntartalma [tömegszázalék] |

k
  f

=

az (A.8-7.) egyenlet tüzelőanyag-specifikus tényezője [m3/kg tüzelőanyag]

w
  H

=

a tüzelőanyag hidrogéntartalma [tömegszázalék]

A.8.3.   Hígított gáznemű kibocsátások

A.8.3.1.   A gáznemű kibocsátások tömege

A.8.3.1.1.   Mérés teljes áramú hígítórendszerrel (állandó térfogatú mintavétel)

A kipufogógáz tömegáramát állandó térfogatú mintavevő rendszerrel kell mérni, amelyben lehet térfogat-kiszorításos szivattyú, kritikus áramlású Venturi-cső vagy hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső.

Állandó tömegáramú (hőcserélővel ellátott) rendszereknél a szennyező anyagok tömegét, az m
  gas -t [g/vizsgálat] az alábbi egyenlettel kell meghatározni:

| | (A.8-24) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-24)

ahol:

| u
  gas | = | a kipufogógáz-összetevő sűrűségének és a levegő sűrűségének aránya az A.8.2. táblázatban megadott értékek vagy az (A.8-35.) egyenlettel való számítás alapján [-] |
| --- | --- | --- |
| c
  gas | = | az összetevő háttér-koncentrációval korrigált átlagos koncentrációja nedves alapon, [ppm] vagy [térfogatszázalék] |
| k
  h | = | NOx korrekciós tényező [-], csak az NOx kibocsátásszámításoknál kell alkalmazni |
| k | = | a [ppm]-ben megadott c
  gasr,w,i esetében 1, a [térfogatszázalékban] megadott c
  gasr,w,i esetében 10 000 |
| m
  ed | = | a hígított kipufogógáz teljes tömege a ciklusban [kg] |

u
  gas

=

a kipufogógáz-összetevő sűrűségének és a levegő sűrűségének aránya az A.8.2. táblázatban megadott értékek vagy az (A.8-35.) egyenlettel való számítás alapján [-]

c
  gas

=

az összetevő háttér-koncentrációval korrigált átlagos koncentrációja nedves alapon, [ppm] vagy [térfogatszázalék]

k
  h

=

NOx korrekciós tényező [-], csak az NOx kibocsátásszámításoknál kell alkalmazni

k

=

a [ppm]-ben megadott c
  gasr,w,i esetében 1, a [térfogatszázalékban] megadott c
  gasr,w,i esetében 10 000

m
  ed

=

a hígított kipufogógáz teljes tömege a ciklusban [kg]

Áramláskiegyenlítéses (hőcserélő nélküli) rendszereknél a szennyező anyagok tömegét, az m
  gas-t [g/vizsgálat] a pillanatnyi kibocsátott tömegek kiszámításával kell meghatározni, integrálást és a háttérkorrekciót végezve az alábbi egyenlet alapján:

| | (A.8-25) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-25)

ahol:

| c
  e | = | a kibocsátás koncentrációja a hígított kipufogógázban nedves alapon, [ppm] vagy [térfogatszázalék] |
| --- | --- | --- |
| c
  d | = | a kibocsátás koncentrációja a hígítólevegőben nedves alapon, [ppm] vagy [tömegszázalék] |
| m
  ed,i | = | a hígított kipufogógáz tömege az i időköz alatt [kg] |
| m
  ed | = | a hígított kipufogógáz teljes tömege a ciklus során [kg] |
| u
  gas | = | az A.8.2. táblázatban szereplő érték [-] |
| D | = | hígítási tényező (lásd az A.8.3.2.2. szakasz (A.8-29.) egyenletét) [-] |
| k
  h | = | NOx korrekciós tényező [-], csak az NOx kibocsátásszámításoknál kell alkalmazni |
| k | = | a [ppm]-ben megadott c esetében 1, a [térfogatszázalékban] megadott c esetében 10 000 |

c
  e

=

a kibocsátás koncentrációja a hígított kipufogógázban nedves alapon, [ppm] vagy [térfogatszázalék]

c
  d

=

a kibocsátás koncentrációja a hígítólevegőben nedves alapon, [ppm] vagy [tömegszázalék]

m
  ed,i

=

a hígított kipufogógáz tömege az i időköz alatt [kg]

m
  ed

=

a hígított kipufogógáz teljes tömege a ciklus során [kg]

u
  gas

=

az A.8.2. táblázatban szereplő érték [-]

D

=

hígítási tényező (lásd az A.8.3.2.2. szakasz (A.8-29.) egyenletét) [-]

k
  h

=

NOx korrekciós tényező [-], csak az NOx kibocsátásszámításoknál kell alkalmazni

k

=

a [ppm]-ben megadott c esetében 1, a [térfogatszázalékban] megadott c esetében 10 000

A c
  gas, c
  e és c
  d koncentrációk lehetnek tételes mintán mért értékek (zsákos mintán, ami azonban nem megengedett az NOx és a szénhidrogének esetében) vagy integrálással kapott átlagértékek a folyamatos mérések alapján. Az m
  ed,i értékét szintén a vizsgálati ciklusra integrált átlagértékként kell megadni.

A következő egyenletek bemutatják, hogyan kell kiszámítani a szükséges értékeket (c
  e, u
  gas és m
  ed).

A.8.3.2.   A száraz és nedves koncentrációk átszámítása

Az A.8.3.2. szakaszban szereplő valamennyi koncentrációt át kell számítani az (A.8-5.) egyenlet alapján (Formula).

A.8.3.2.1.   Hígított kipufogógáz

Minden száraz alapon mért koncentrációt át kell számítani nedves alapú koncentrációvá az alábbi két egyenlet egyikének alkalmazásával:

| | (A.8-26) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-26)

vagy

| | (A.8-27) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-27)

ahol:

| k
  w,e | = | a hígított kipufogógázra vonatkozó száraz-nedves átszámítási tényező [-] |
| --- | --- | --- |
| α | = | a tüzelőanyag moláris hidrogén-szén aránya [-] |
| c
  CO2w | = | a CO2 koncentrációja a hígított kipufogógázban nedves alapon [térfogatszázalék] |
| c
  CO2d | = | a CO2 koncentrációja a hígított kipufogógázban száraz alapon [térfogatszázalék] |

k
  w,e

=

a hígított kipufogógázra vonatkozó száraz-nedves átszámítási tényező [-]

α

=

a tüzelőanyag moláris hidrogén-szén aránya [-]

c
  CO2w

=

a CO2 koncentrációja a hígított kipufogógázban nedves alapon [térfogatszázalék]

c
  CO2d

=

a CO2 koncentrációja a hígított kipufogógázban száraz alapon [térfogatszázalék]

A k
  w2 száraz-nedves korrekciós tényező figyelembe veszi mind a beszívott levegő, mind a hígítólevegő víztartalmát:

| | (A.8-28) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-28)

ahol:

| H
  a | = | a beszívott levegő páratartalma [g H2O/kg száraz levegő] |
| --- | --- | --- |
| H
  d | = | a hígítólevegő páratartalma [g H2O/kg száraz levegő] |
| D | = | hígítási tényező (lásd az A.8.3.2.2. szakasz (A.8-29.) egyenletét) [-] |

H
  a

=

a beszívott levegő páratartalma [g H2O/kg száraz levegő]

H
  d

=

a hígítólevegő páratartalma [g H2O/kg száraz levegő]

D

=

hígítási tényező (lásd az A.8.3.2.2. szakasz (A.8-29.) egyenletét) [-]

A.8.3.2.2.   Hígítási tényező

A D [-] hígítási tényezőt (amely a háttérkorrekcióhoz és a k
  w2 kiszámításához szükséges) a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.8-29) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-29)

ahol:

| F
  S | = | sztöchiometriai együttható [-] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,e | = | a CO2 koncentrációja a hígított kipufogógázban nedves alapon [térfogatszázalék] |
| c
  HCw | = | a szénhidrogének koncentrációja a hígított kipufogógázban nedves alapon [ppm C1] |
| c
  CO,e | = | a CO koncentrációja a hígított kipufogógázban nedves alapon [ppm] |

F
  S

=

sztöchiometriai együttható [-]

c
  CO2,e

=

a CO2 koncentrációja a hígított kipufogógázban nedves alapon [térfogatszázalék]

c
  HCw

=

a szénhidrogének koncentrációja a hígított kipufogógázban nedves alapon [ppm C1]

c
  CO,e

=

a CO koncentrációja a hígított kipufogógázban nedves alapon [ppm]

A sztöchiometriai együtthatót az alábbiak szerint kell kiszámítani:

| | (A.8-30) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-30)

ahol:

α= a tüzelőanyag moláris hidrogén-szén aránya [-]

Ha a tüzelőanyag összetétele nem ismert, akkor a következő sztöchiometriai együtthatókat is lehet használni: F
  S (dízel) = 13,4

Ha a közvetlen mérés a kipufogógáz-áramból történik, a D [-] hígítási tényezőt a következőképpen lehet kiszámítani:

| | (A.8-31) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-31)

ahol:

| q
  VCVS | = | a hígított kipufogógáz térfogatárama [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| q
  Vew | = | a hígítatlan kipufogógáz térfogatárama [m3/s] |

q
  VCVS

=

a hígított kipufogógáz térfogatárama [m3/s]

q
  Vew

=

a hígítatlan kipufogógáz térfogatárama [m3/s]

A.8.3.2.3.   Hígítólevegő

| | (A.8-32) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-32)

ahol:

| | (A.8-33) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-33)

ahol:

H
  d= a hígítólevegő páratartalma [g H2O/kg száraz levegő]

A.8.3.2.4.   A háttérrel helyesbített koncentrációk meghatározása

A szennyező anyagok nettó koncentrációjának meghatározásához a hígítólevegőben lévő gáznemű szennyező anyagok átlagos háttér-koncentrációját le kell vonni a mért koncentrációkból. A háttér-koncentrációk átlagos értékét mintavevő zsákos módszerrel vagy folyamatos méréssel és integrálással lehet meghatározni. Az alábbi képletet kell használni:

| | (A.8-34) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-34)

ahol:

| c
  gas | = | a gáznemű szennyező anyag nettó koncentrációja [ppm] vagy [térfogatszázalék] |
| --- | --- | --- |
| c
  gas,e | = | a kibocsátás koncentrációja a hígított kipufogógázban nedves alapon, [ppm] vagy [térfogatszázalék] |
| c
  d | = | a kibocsátás koncentrációja a hígítólevegőben nedves alapon, [ppm] vagy [térfogatszázalék] |
| D | = | hígítási tényező (lásd az A.8.3.2.2. szakasz (A.8-29.) egyenletét) [-] |

c
  gas

=

a gáznemű szennyező anyag nettó koncentrációja [ppm] vagy [térfogatszázalék]

c
  gas,e

=

a kibocsátás koncentrációja a hígított kipufogógázban nedves alapon, [ppm] vagy [térfogatszázalék]

c
  d

=

a kibocsátás koncentrációja a hígítólevegőben nedves alapon, [ppm] vagy [térfogatszázalék]

D

=

hígítási tényező (lásd az A.8.3.2.2. szakasz (A.8-29.) egyenletét) [-]

A.8.3.3.   Az u összetevő-specifikus tényező

A hígított gáz u
  gas összetevő-specifikus tényezőjét ki lehet számítani az alábbi egyenlettel vagy meg lehet állapítani az A.8.2. táblázatból. Az A.8.2. táblázat azt feltételezi, hogy a hígított kipufogógáz sűrűsége egyenlő a levegő sűrűségével.

| | (A.8-35) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-35)

ahol:

| M
  gas | = | a gáznemű összetevők moláris tömege [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| M
  d,w | = | a hígított kipufogógáz moláris tömege [g/mol] |
| M
  da,w | = | a hígítólevegő moláris tömege [g/mol] |
| M
  r,w | = | a hígítatlan kipufogógáz moláris tömege [g/mol] |
| D | = | hígítási tényező (lásd az A.8.3.2.2. szakasz (A.8-29.) egyenletét) [-] |

M
  gas

=

a gáznemű összetevők moláris tömege [g/mol]

M
  d,w

=

a hígított kipufogógáz moláris tömege [g/mol]

M
  da,w

=

a hígítólevegő moláris tömege [g/mol]

M
  r,w

=

a hígítatlan kipufogógáz moláris tömege [g/mol]

D

=

hígítási tényező (lásd az A.8.3.2.2. szakasz (A.8-29.) egyenletét) [-]

A.8.2.   táblázat

A hígított kipufogógáz u értéke és az összetevők sűrűsége (az u-értékek a ppm-ben megadott kibocsátáskoncentrációkon alapulnak)

| Gáz | NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ρ
  gas [kg/m3] | 2,053 | 1,250 | 0,621 | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| Tüzelőanyag | ρ
  e [kg/m3] | Azu
  gas együttható a következő feltételek mellett: λ = 2, száraz levegő, 273 K, 101,3 kPa |
| Dízel | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,00110 | 0,000553 |

Gáz

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

0,621

1,9636

1,4277

0,716

Tüzelőanyag

ρ
  e [kg/m3]

Azu
  gas együttható a következő feltételek mellett: λ = 2, száraz levegő, 273 K, 101,3 kPa

Dízel

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,00110

0,000553

A.8.3.4.   A kipufogógáz tömegáramának kiszámítása

A.8.3.4.1.   Térfogat-kiszorításos szivattyút használó rendszer (állandó térfogatú mintavétel)

A hígított kipufogógáz teljes ciklus alatti med [g/vizsgálat] tömegének kiszámítása, ha a hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ± 6 K tűréssel tartja, a következő:

| | (A.8-36) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-36)

ahol:

| V
  0 | = | a vizsgálati körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata [m3/fordulat] |
| --- | --- | --- |
| n
  P | = | a szivattyú összes fordulata a vizsgálat alatt [rev/vizsgálat] |
| p
  p | = | abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál [kPa] |
| | = | a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú szívócsonkjánál [K] |
| 1,293 kg/m3 | = | a levegő sűrűsége 273,15 K és 101,325 kPa mellett |

V
  0

=

a vizsgálati körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata [m3/fordulat]

n
  P

=

a szivattyú összes fordulata a vizsgálat alatt [rev/vizsgálat]

p
  p

=

abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál [kPa]

Formula

=

a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú szívócsonkjánál [K]

1,293 kg/m3

=

a levegő sűrűsége 273,15 K és 101,325 kPa mellett

Áramláskiegyenlítéses (hőcserélő nélküli) rendszereknél a hígított kipufogógáznak az időintervallum alatti m
  ed,i [kg] tömegét a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.8-37) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-37)

ahol:

| V
  0 | = | a vizsgálati körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata [m3/fordulat] |
| --- | --- | --- |
| p
  p | = | abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál [kPa] |
| n
  P,i | = | a szivattyú összes fordulata az i időintervallum alatt [ford/Δt] |
| | = | a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú szívócsonkjánál [K] |
| 1,293 kg/m3 | = | a levegő sűrűsége 273,15 K és 101,325 kPa mellett |

V
  0

=

a vizsgálati körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata [m3/fordulat]

p
  p

=

abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál [kPa]

n
  P,i

=

a szivattyú összes fordulata az i időintervallum alatt [ford/Δt]

Formula

=

a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú szívócsonkjánál [K]

1,293 kg/m3

=

a levegő sűrűsége 273,15 K és 101,325 kPa mellett

A.8.3.4.2.   Kritikus áramlású Venturi-csövet használó rendszer (állandó térfogatú mintavétel)

A teljes ciklus alatti m
  ed [g/vizsgálat] tömegáram kiszámítása, ha a hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ± 11 K tűréssel tartja, a következő:

| | (A.8-38) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-38)

ahol:

| t | = | a ciklus időtartama [s] |
| --- | --- | --- |
| K
  V | = | a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál állapotra |
| p
  p | = | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál [kPa] |
| T | = | abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál [K] |
| 1,293 kg/m3 | = | a levegő sűrűsége 273,15 K és 101,325 kPa mellett |

t

=

a ciklus időtartama [s]

K
  V

=

a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál állapotraFormula

p
  p

=

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál [kPa]

T

=

abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál [K]

1,293 kg/m3

=

a levegő sűrűsége 273,15 K és 101,325 kPa mellett

Áramláskiegyenlítéses (hőcserélő nélküli) rendszereknél a hígított kipufogógáznak az időintervallum alatti m
  ed,i [kg] tömegét a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.8-39) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-39)

ahol:

| Δt
  i | = | a vizsgálat időintervalluma [s] |
| --- | --- | --- |
| K
  V | = | a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál állapotra |
| p
  p | = | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál [kPa] |
| T | = | abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál [K] |
| 1,293 kg/m3 | = | a levegő sűrűsége 273,15 K és 101,325 kPa mellett |

Δt
  i

=

a vizsgálat időintervalluma [s]

K
  V

=

a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál állapotraFormula

p
  p

=

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál [kPa]

T

=

abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál [K]

1,293 kg/m3

=

a levegő sűrűsége 273,15 K és 101,325 kPa mellett

A.8.3.4.3.   Hangsebesség alatti áramlású Venturi-csövet használó rendszer (állandó térfogatú mintavétel)

A teljes ciklus alatti hígított kipufogógáz m
  ed [kg/vizsgálat] tömegének kiszámítása, ha a hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ± 11 K tűréssel tartja, a következő:

| | (A.8-40) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-40)

ahol:

| 1,293 kg/m3 | = | a levegő sűrűsége 273,15 K és 101,325 kPa mellett |
| --- | --- | --- |
| Δt | = | a ciklus időtartama [s] |
| q
  VSSV | = | a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |

1,293 kg/m3

=

a levegő sűrűsége 273,15 K és 101,325 kPa mellett

Δt

=

a ciklus időtartama [s]

q
  VSSV

=

a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

ahol:

| | (A.8-41) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-41)

ahol:

| A
  0 | = | |
| --- | --- | --- |
| d
  V | = | hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője [mm] |
| C
  d | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője [-] |
| p
  p | = | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál [kPa] |
| T
  in | = | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál [K] |
| r
  p | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és belépőnyílásánál fennálló statikus abszolút nyomások aránya [-] |
| r
  D | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének és a bevezető cső belső átmérőjének aránya [-] |

A
  0

=

Formula

d
  V

=

hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője [mm]

C
  d

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője [-]

p
  p

=

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál [kPa]

T
  in

=

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál [K]

r
  p

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és belépőnyílásánál fennálló statikus abszolút nyomások aránya Formula [-]

r
  D

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének és a bevezető cső belső átmérőjének arányaFormula [-]

Áramláskiegyenlítéses (hőcserélő nélküli) rendszereknél a hígított kipufogógáznak az időintervallum alatti med,i
  [kg] tömegét a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.8-42) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-42)

ahol:

| 1,293 kg/m3 | = | a levegő sűrűsége 273,15 K és 101,325 kPa mellett |
| --- | --- | --- |
| Dti | = | időintervallum [s] |
| q
  VSSV | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső térfogatárama [m3/s] |

1,293 kg/m3

=

a levegő sűrűsége 273,15 K és 101,325 kPa mellett

Dti

=

időintervallum [s]

q
  VSSV

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső térfogatárama [m3/s]

A.8.3.5.   A részecskekibocsátás kiszámítása

A.8.3.5.1.   Tranziens és átmeneteket magában foglaló vizsgálati ciklusok

A részecsketömeget a részecskeminta tömegének a 8.1.12.2.5. szakasz szerinti, a felhajtóerőre való korrekciója után a következőképpen kell kiszámítani:

A.8.3.5.1.1.   Részáramú hígítórendszer

A kétszeres hígítású rendszerre vonatkozó számítás az A.8.3.5.1.2. szakaszban található.

A.8.3.5.1.1.1.   Számítások a mintavételi arány alapján

A ciklus alatti részecskekibocsátások tömegét, az m
  PM-et [g] a következő egyenlettel kell kiszámítani:

| | (A.8-43) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-43)

ahol:

| m
  f | = | a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege [mg] |
| --- | --- | --- |
| r
  s | = | az átlagos mintavételi arány a vizsgálati ciklus alatt [-] |

m
  f

=

a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege [mg]

r
  s

=

az átlagos mintavételi arány a vizsgálati ciklus alatt [-]

ahol:

| | (A.8-44) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-44)

ahol:

| m
  se | = | a hígítatlan kipufogógáz-minta tömege a ciklusban [kg] |
| --- | --- | --- |
| m
  ew | = | a hígítatlan kipufogógáz teljes tömege a ciklusban [kg] |
| m
  sep | = | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege [kg] |
| m
  sed | = | a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege [kg] |

m
  se

=

a hígítatlan kipufogógáz-minta tömege a ciklusban [kg]

m
  ew

=

a hígítatlan kipufogógáz teljes tömege a ciklusban [kg]

m
  sep

=

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege [kg]

m
  sed

=

a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege [kg]

Teljes mintavételt alkalmazó rendszer esetében az m
  sep és az m
  sed megegyezik.

A.8.3.5.1.1.2.   Számítások a hígítási arány alapján

A ciklus alatti részecskekibocsátások tömegét, az m
  PM-et [g] a következő egyenlettel kell kiszámítani:

| | (A.8-45) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-45)

ahol:

| m
  f | = | a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege [mg] |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege [kg] |
| m
  edf | = | az egyenértékű hígított kipufogógáz tömege a ciklus során [kg] |

m
  f

=

a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege [mg]

m
  sep

=

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege [kg]

m
  edf

=

az egyenértékű hígított kipufogógáz tömege a ciklus során [kg]

Az egyenértékű hígított kipufogógáz m
  edf [kg] össztömegét a ciklusban a következőképpen kell meghatározni:

| | (A.8-46) |
| --- | --- |
| | (A.8-47) |
| | (A.8-48) |

Formula

(A.8-46)

Formula

(A.8-47)

Formula

(A.8-48)

ahol:

| q
  medf,i | = | az egyenértékű hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| q
  mew,i | = | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama nedves alapon [kg/s] |
| r
  d,I | = | pillanatnyi hígítási arány [-] |
| q
  mdew,i | = | a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama nedves alapon [kg/s] |
| q
  mdw,i | = | a hígítólevegő pillanatnyi tömegárama [kg/s] |
| f | = | adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz] |
| N | = | a mérések száma [-] |

q
  medf,i

=

az egyenértékű hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama [kg/s]

q
  mew,i

=

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama nedves alapon [kg/s]

r
  d,I

=

pillanatnyi hígítási arány [-]

q
  mdew,i

=

a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama nedves alapon [kg/s]

q
  mdw,i

=

a hígítólevegő pillanatnyi tömegárama [kg/s]

f

=

adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz]

N

=

a mérések száma [-]

A.8.3.5.1.2.   Teljes áramú hígítórendszer

A kibocsátott tömeget a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.8-49) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-49)

ahol:

| m
  f | = | a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege [mg] |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege [kg] |
| m
  ed | = | a hígított kipufogógáz tömege a ciklus során [kg] |

m
  f

=

a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege [mg]

m
  sep

=

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege [kg]

m
  ed

=

a hígított kipufogógáz tömege a ciklus során [kg]

ahol:

| | (A.8-50) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-50)

ahol:

| m
  set | = | a részecskeszűrőn áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz tömege [kg] |
| --- | --- | --- |
| m
  ssd | = | a másodlagos hígítólevegő tömege [kg] |

m
  set

=

a részecskeszűrőn áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz tömege [kg]

m
  ssd

=

a másodlagos hígítólevegő tömege [kg]

A.8.3.5.1.3.   Háttérkorrekció

Az m
  PM,c [g] részecsketömegen háttérkorrekció végezhető az alábbiak szerint:

| | (A.8-51) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-51)

ahol:

| m
  f | = | a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege [mg] |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege [kg] |
| m
  sd | = | a háttér-koncentráció mérésére szolgáló mintavevő által mintavételezett hígítólevegő tömege [kg] |
| m
  b | = | a hígítólevegőből begyűjtött háttérrészecskék tömege [mg] |
| m
  ed | = | a hígított kipufogógáz tömege a ciklus során [kg] |
| D | = | hígítási tényező (lásd az A.8.3.2.2. szakasz (A.8-29.) egyenletét) [-] |

m
  f

=

a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege [mg]

m
  sep

=

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege [kg]

m
  sd

=

a háttér-koncentráció mérésére szolgáló mintavevő által mintavételezett hígítólevegő tömege [kg]

m
  b

=

a hígítólevegőből begyűjtött háttérrészecskék tömege [mg]

m
  ed

=

a hígított kipufogógáz tömege a ciklus során [kg]

D

=

hígítási tényező (lásd az A.8.3.2.2. szakasz (A.8-29.) egyenletét) [-]

A.8.3.5.2.   Az állandósult üzemállapotú, különálló vizsgálati ciklusokra vonatkozó számítások

A.8.3.5.2.1.   Hígítórendszer

Minden számítást az egyes üzemmódoknak (i) a mintavételi időszak alatt mutatott átlagértékeire kell alapozni.

| a) | Részáramú hígítás esetén a hígított kipufogógáz egyenértékű tömegáramát az áramlásmérési rendszer segítségével kell meghatározni a 9.2. ábra alapján: | (A.8-52) |
| --- | --- | --- |
| | (A.8-53) |

a)

Részáramú hígítás esetén a hígított kipufogógáz egyenértékű tömegáramát az áramlásmérési rendszer segítségével kell meghatározni a 9.2. ábra alapján:

Formula

(A.8-52)

Formula

(A.8-53)

ahol:

| q
  medf | = | az egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| q
  mew | = | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon [kg/s] |
| r
  d | = | hígítási arány [-] |
| q
  mdew | = | a hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon [kg/s] |
| q
  mdw | = | a hígítólevegő tömegárama [kg/s] |

q
  medf

=

az egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama [kg/s]

q
  mew

=

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon [kg/s]

r
  d

=

hígítási arány [-]

q
  mdew

=

a hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon [kg/s]

q
  mdw

=

a hígítólevegő tömegárama [kg/s]

| b) | Teljes áramú rendszerek esetében a q
  mdew helyett a q
  medf-et kell használni. |
| --- | --- |

b)

Teljes áramú rendszerek esetében a q
  mdew helyett a q
  medf-et kell használni.

A.8.3.5.2.2.   A részecske-tömegáram kiszámítása

A részecskekibocsátás ciklus alatti áramlási sebességét, a q
  mPM-et [g/h] a következőképpen kell kiszámítani:

| a) | Egyszűrős módszer esetén | (A.8-54) |
| --- | --- | --- |
| | (A.8-55) |
| | (A.8-56) |

a)

Egyszűrős módszer esetén

Formula

(A.8-54)

Formula

(A.8-55)

Formula

(A.8-56)

ahol:

| q
  mPM | = | részecske-tömegáram [g/h] |
| --- | --- | --- |
| m
  f | = | a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege [mg] |
| | = | az egyenértékű hígított kipufogógáz átlagos tömegárama nedves alapon [kg/s] |
| q
  medfi | = | az egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon i módban [kg/s] |
| WF
  i | = | az i üzemmód súlyozó tényezője [-] |
| m
  sep | = | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege [kg] |
| m
  sepi | = | a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege az i üzemmódban [kg] |
| N | = | a mérések száma [-] |

q
  mPM

=

részecske-tömegáram [g/h]

m
  f

=

a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege [mg]

Formula

=

az egyenértékű hígított kipufogógáz átlagos tömegárama nedves alapon [kg/s]

q
  medfi

=

az egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon i módban [kg/s]

WF
  i

=

az i üzemmód súlyozó tényezője [-]

m
  sep

=

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege [kg]

m
  sepi

=

a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege az i üzemmódban [kg]

N

=

a mérések száma [-]

| b) | Többszűrős módszer esetén | (A.8-57) |
| --- | --- | --- |

b)

Többszűrős módszer esetén

Formula

(A.8-57)

ahol:

| q
  mPMi | = | kibocsátási tömegáram az i üzemmódban [g/h] |
| --- | --- | --- |
| m
  fi | = | az i üzemmódban összegyűjtött részecskék tömege [mg] |
| q
  medfi | = | az egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon i módban [kg/s] |
| m
  sepi | = | a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege az i üzemmódban [kg] |

q
  mPMi

=

kibocsátási tömegáram az i üzemmódban [g/h]

m
  fi

=

az i üzemmódban összegyűjtött részecskék tömege [mg]

q
  medfi

=

az egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon i módban [kg/s]

m
  sepi

=

a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege az i üzemmódban [kg]

A vizsgálati ciklus alatti részecsketömeget a mintavételi időszak egyes i üzemmódjaira vonatkozó átlagértékek összegzésével kell meghatározni.

A q
  mPM [g/h] vagy a q
  mPMi
  [g/h] részecske-tömegáramon háttérkorrekció végezhető az alábbiak szerint:

| a) | Egyszűrős módszer esetén | (A.8-58) |
| --- | --- | --- |

a)

Egyszűrős módszer esetén

Formula

(A.8-58)

ahol:

| q
  mPM | = | részecske-tömegáram [g/h] |
| --- | --- | --- |
| m
  f | = | az összegyűjtött részecskeminta tömege [mg] |
| m
  sep | = | a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege [kg] |
| m
  f,d | = | a hígítólevegőből összegyűjtött részecskék tömege [mg] |
| m
  d | = | a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígítólevegő-minta tömege [kg] |
| D
  i | = | hígítási tényező az i üzemmódban (lásd az A.8.3.2.2. szakasz (A.8-29.) egyenletét) [-] |
| WF
  i | = | az i üzemmód súlyozó tényezője [-] |
| | = | az egyenértékű hígított kipufogógáz átlagos tömegárama nedves alapon [kg/s] |

q
  mPM

=

részecske-tömegáram [g/h]

m
  f

=

az összegyűjtött részecskeminta tömege [mg]

m
  sep

=

a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege [kg]

m
  f,d

=

a hígítólevegőből összegyűjtött részecskék tömege [mg]

m
  d

=

a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígítólevegő-minta tömege [kg]

D
  i

=

hígítási tényező az i üzemmódban (lásd az A.8.3.2.2. szakasz (A.8-29.) egyenletét) [-]

WF
  i

=

az i üzemmód súlyozó tényezője [-]

Formula

=

az egyenértékű hígított kipufogógáz átlagos tömegárama nedves alapon [kg/s]

| b) | Többszűrős módszer esetén | (A.8-59) |
| --- | --- | --- |

b)

Többszűrős módszer esetén

Formula

(A.8-59)

ahol:

| q
  mPM | = | részecske-tömegáram [g/h] |
| --- | --- | --- |
| m
  fi | = | az i üzemmódban összegyűjtött részecskék tömege [mg] |
| m
  f,d | = | a hígítólevegőből összegyűjtött részecskék tömege [mg] |
| q
  medfi | = | az egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon i módban [kg/h] |
| m
  sepi | = | a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege az i üzemmódban [kg] |
| m
  d | = | a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígítólevegő-minta tömege [kg] |
| D | = | hígítási tényező (lásd az A.8.3.2.2. szakasz (A.8-29.) egyenletét) [-] |
| | = | az egyenértékű hígított kipufogógáz átlagos tömegárama nedves alapon [kg/s] |

q
  mPM

=

részecske-tömegáram [g/h]

m
  fi

=

az i üzemmódban összegyűjtött részecskék tömege [mg]

m
  f,d

=

a hígítólevegőből összegyűjtött részecskék tömege [mg]

q
  medfi

=

az egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon i módban [kg/h]

m
  sepi

=

a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege az i üzemmódban [kg]

m
  d

=

a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígítólevegő-minta tömege [kg]

D

=

hígítási tényező (lásd az A.8.3.2.2. szakasz (A.8-29.) egyenletét) [-]

Formula

=

az egyenértékű hígított kipufogógáz átlagos tömegárama nedves alapon [kg/s]

Ha egynél több mérést végeztek, az mf,d/md-t az Formula-vel kell helyettesíteni.

A.8.4.   Ciklusmunka és fajlagos kibocsátások

A.8.4.1.   Gáznemű kibocsátások

A.8.4.1.1.   Tranziens és átmeneteket magában foglaló vizsgálati ciklusok

A hígítatlan kipufogógázzal kapcsolatban lásd az A.8.2.1., a hígított kipufogógázzal kapcsolatban pedig az A.8.3.1. szakaszt. Az eredményként kapott, teljesítményre vonatkozó P [kW] értékeket integrálni kell egy vizsgálati időközre. A W
  act [kWh] tényleges munkát a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.8-60) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-60)

ahol:

| P
  i | = | pillanatnyi motorteljesítmény [kW] |
| --- | --- | --- |
| n
  i | = | pillanatnyi motor-fordulatszám [min–1] |
| T
  i | = | pillanatnyi motornyomaték [Nm] |
| W
  act | = | tényleges ciklusmunka [kWh] |
| f | = | adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz] |
| N | = | a mérések száma [-] |

P
  i

=

pillanatnyi motorteljesítmény [kW]

n
  i

=

pillanatnyi motor-fordulatszám [min–1]

T
  i

=

pillanatnyi motornyomaték [Nm]

W
  act

=

tényleges ciklusmunka [kWh]

f

=

adatlekérdezési gyakoriság [1 Hz]

N

=

a mérések száma [-]

Az e
  gas [g/kWh] fajlagos kibocsátást az alábbi módokon kell kiszámítani a vizsgálati ciklus típusától függően.

| | (A.8-61) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-61)

ahol:

| m
  gas | = | a kibocsátás teljes tömege [g/vizsgálat] |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | ciklusmunka [kWh] |

m
  gas

=

a kibocsátás teljes tömege [g/vizsgálat]

W
  act

=

ciklusmunka [kWh]

Tranziens ciklus esetén a vizsgálat végeredményét, az e
  gas-t [g/kWh] a hidegindítással történő vizsgálat és a melegindítással történő vizsgálat adatainak súlyozott átlagaként kell kiszámítani a következő egyenlettel:

| | (A.8-62) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-62)

Időszakos (nem gyakori) kipufogógáz-regeneráció esetén (6.6.2. szakasz) a fajlagos kibocsátásokat korrigálni kell a k
  r multiplikatív korrekciós tényezővel ((6-4.) egyenlet) vagy a két pár additív korrekciós tényezővel, a k
  Ur-rel (a (6-5.) egyenlet felfelé módosító tényezőjével) és a k
  Dr-rel (a (6-6.) egyenlet lefelé módosító tényezőjével).

A.8.4.1.2.   Állandósult üzemállapotú, különálló vizsgálati ciklus

Az e
  gas [g/kWh] fajlagos kibocsátást a következőképpen kell kiszámítani:

| | (A.8-63) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-63)

ahol:

| q
  mgas,i | = | átlagos kibocsátási tömegáram i üzemmódban [g/h] |
| --- | --- | --- |
| P
  i | = | motorteljesítmény az i üzemmódban [kW], ahol (lásd a 6.3. és a 7.7.1.2. szakaszt) |
| WF
  i | = | az i üzemmód súlyozó tényezője [-] |

q
  mgas,i

=

átlagos kibocsátási tömegáram i üzemmódban [g/h]

P
  i

=

motorteljesítmény az i üzemmódban [kW], ahol Formula (lásd a 6.3. és a 7.7.1.2. szakaszt)

WF
  i

=

az i üzemmód súlyozó tényezője [-]

A.8.4.2.   Részecskekibocsátás

A.8.4.2.1.   Tranziens és átmeneteket magában foglaló vizsgálati ciklusok

A fajlagos részecskekibocsátásokat az (A.8-61.) egyenlettel kell kiszámítani, ahol az e
  gas [g/kWh] és az m
  gas [g/vizsgálat] tényezőket az e
  PM [g/kWh] és az m
  PM [g/vizsgálat] tényezőkkel kell helyettesíteni:

| | (A.8-64) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-64)

ahol:

| m
  PM | = | a részecskekibocsátás teljes tömege az A.8.3.5. szakasz szerinti számítás alapján [g/vizsgálat] |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | ciklusmunka [kWh] |

m
  PM

=

a részecskekibocsátás teljes tömege az A.8.3.5. szakasz szerinti számítás alapján [g/vizsgálat]

W
  act

=

ciklusmunka [kWh]

A tranziens összetett (azaz hideg és meleg fázisból álló) ciklus kibocsátásait az A.8.4.1. szakasznak megfelelően kell kiszámítani.

A.8.4.2.2.   Állandósult üzemállapotú, különálló vizsgálati ciklus

Az e
  PM [g/kWh] fajlagos részecskekibocsátást a következőképpen kell kiszámítani:

| a) | Egyszűrős módszer esetén | (A.8-65) |
| --- | --- | --- |

a)

Egyszűrős módszer esetén

Formula

(A.8-65)

ahol:

| Pi | = | motorteljesítmény az i üzemmódban [kW], ahol (lásd a 6.3. és a 7.7.1.2. szakaszt) |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | az i üzemmód súlyozó tényezője [-] |
| q
  mPM | = | részecske-tömegáram [g/h] |

Pi

=

motorteljesítmény az i üzemmódban [kW], ahol Formula (lásd a 6.3. és a 7.7.1.2. szakaszt)

WFi

=

az i üzemmód súlyozó tényezője [-]

q
  mPM

=

részecske-tömegáram [g/h]

| b) | Többszűrős módszer esetén | (A.8-66) |
| --- | --- | --- |

b)

Többszűrős módszer esetén

Formula

(A.8-66)

ahol:

| Pi | = | motorteljesítmény az i üzemmódban [kW], ahol (lásd a 6.3. és a 7.7.1.2. szakaszt) |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | az i üzemmód súlyozó tényezője [-] |
| q
  mPMi | = | részecske-tömegáram i üzemmódban [g/h] |

Pi

=

motorteljesítmény az i üzemmódban [kW], ahol Formula (lásd a 6.3. és a 7.7.1.2. szakaszt)

WFi

=

az i üzemmód súlyozó tényezője [-]

q
  mPMi

=

részecske-tömegáram i üzemmódban [g/h]

Egyszűrős módszer esetén a WF
  ei tényleges súlyozó tényező az egyes üzemmódokban a következő módon számítható ki:

| | (A.8-67) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-67)

ahol:

| m
  sepi | = | a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege az i üzemmódban [kg] |
| --- | --- | --- |
| | = | az egyenértékű hígított kipufogógáz átlagos tömegárama [kg/s] |
| q
  medfi | = | az egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama i módban [kg/s] |
| m
  sep | = | a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege [kg] |

m
  sepi

=

a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege az i üzemmódban [kg]

Formula

=

az egyenértékű hígított kipufogógáz átlagos tömegárama [kg/s]

q
  medfi

=

az egyenértékű hígított kipufogógáz tömegárama i módban [kg/s]

m
  sep

=

a részecske-mintavevő szűrőkön átáramló hígított kipufogógáz-minta tömege [kg]

A tényleges súlyozó tényezők értéke nem térhet el ± 0,005-nél nagyobb mértékben (abszolút érték) az 5. mellékletben felsorolt súlyozó tényezőktől.

---

(1)  Lásd az indexeket, például:Image a száraz levegő tömegárama,Image a tüzelőanyag tömegárama esetében stb.

(2)  A hígítási arány jelölése az A.8. függelékben rd, az A.7. függelékben DR, de mindkettő ugyanazt jelenti és ugyanaz az egyenlet vonatkozik rá. A hígítási tényező jelölése az A.8. függelékben D, az A.7. függelékben x
  dil,

de mindkettő ugyanazt jelenti fizikailag; az (A.7-47.) egyenlet az x
  dil és a DR közötti összefüggést mutatja be.

(3)  m.v. = meghatározásra vár

(4)  Az A.8. függelékben az alsó index jelentését a hozzá tartozó mennyiség határozza meg; az alsó indexben szereplő „d” betű például a következőket jelentheti: szárazon mért: „c
  d = szárazon mért koncentráció”, hígítólevegő: „p
  d = a hígítólevegő telített gőznyomása” vagy „k
  w,d = száraz-nedves korrekciós tényező a hígítólevegőre”, hígítási arány: „r
  d”.

(5)  CHαOεNδSγ kémiai összetételű tüzelőanyagra vonatkozik.

(6)  CHαOβSγNδ kémiai összetételű tüzelőanyagra vonatkozik.

(7)  Különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a β szimbólum eltérő jelentéssel rendelkezik a kibocsátásszámításokkal foglalkozó két függelékben. Az A.8. függelékben a CHαSγNδOε kémiai összetételű tüzelőanyagra vonatkozik (vagyis a CβHαSγNδOε képletben szerepel, ahol β = 1, molekulánként egy szénatomot feltételezve), az A.7. függelékben viszont a CHαOβSγNδ oxigén-szén arányára utal. Az A.7. függelékben szereplő β tehát azonos az A.8. függelékben szereplő ε-nal.

(8)  A tömeghányad w jelét alsó indexben követi a kémiai összetevő szimbóluma.

A.8.1. függelék

A hígított kipufogógáz-áram kalibrálása (állandó térfogatú mintavételnél)

A.8.5.   Az állandó térfogatú mintavevő rendszer kalibrálása

Az állandó térfogatú mintavevő rendszert pontos áramlásmérővel és fojtószeleppel kell kalibrálni. A rendszeren átáramló gáz mennyiségét különböző fojtásbeállításoknál kell mérni, továbbá mérni kell a rendszer szabályozó paramétereit, az áramláshoz viszonyítva őket.

Többféle áramlásmérő használható, pl. kalibrált Venturi-cső, kalibrált lamináris áramlásmérő, kalibrált forgólapátos áramlásmérő.

A.8.5.1.   Térfogat-kiszorításos szivattyú

A szivattyú minden paraméterét a szivattyúval sorba kapcsolt kalibráló Venturi-cső paramétereivel egyidejűleg kell mérni. A számított áramlási sebességet (m3/s a szivattyú szívócsonkjánál, abszolút nyomás és hőmérséklet) diagramon ki kell szerkeszteni egy, a szivattyú-paraméterek kombinációját képviselő korrelációs függvényre vonatkoztatva. Meg kell határozni a szivattyú szállítása és a korrelációs függvény közötti lineáris összefüggést. Ha az állandó térfogatú mintavevő rendszer több fordulatszámon is működhet, a kalibrálást minden használt tartományra el kell végezni.

A kalibrálás alatt biztosítani kell a hőmérséklet stabilitását.

A kalibráló Venturi-cső és az állandó térfogatú mintavevő rendszer szivattyúja közötti csatlakozásoknál és csöveknél a szivárgásnak kisebbnek kell lennie, mint a legkisebb áramlási érték (az az érték, ahol a legnagyobb a fojtás és a legkisebb a térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma) 0,3%-a.

A levegőáramot (q

  VCVS) minden fojtásbeállításnál (legalább 6 beállítás) ki kell számítani 3/s mértékegységben az áramlásmérő adataiból, a gyártó által előírt módszerrel. Ezután a levegőáramot át kell számítani a szivattyú szívócsonkjánál fennálló abszolút hőmérséklet és nyomás alapján a szivattyú által szállított mennyiségre (V
  0, mértékegység: m3/fordulat) az alábbiak szerint:

| | (A.8-68.) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-68.)

ahol:

| q

  VCVS | = | a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| T | = | hőmérséklet a szivattyú szívócsonkjánál [K] |
| p
  p | = | abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál [kPa] |
| n | = | a szivattyú fordulatszáma [ford/s] |

q

  VCVS

=

a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

T

=

hőmérséklet a szivattyú szívócsonkjánál [K]

p
  p

=

abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál [kPa]

n

=

a szivattyú fordulatszáma [ford/s]

A szivattyúnál fellépő nyomásváltozások hatásának és a szivattyú csúszásának figyelembevétele céljából a szivattyú fordulatszáma, a szivattyú belépő és kilépő nyomása és az abszolút szivattyú-kilépőnyomás közötti korrelációs függvény (X
  0) [s/fordulat] az alábbiak szerint számítható:

| | (A.8-69.) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-69.)

ahol:

| Δp
  p | = | a szivattyú szívócsonkja és nyomócsonkja közötti nyomáskülönbség [kPa] |
| --- | --- | --- |
| p
  p | = | abszolút nyomás a szivattyú nyomócsonkjánál [kPa] |
| n | = | a szivattyú fordulatszáma [ford/s] |

Δp
  p

=

a szivattyú szívócsonkja és nyomócsonkja közötti nyomáskülönbség [kPa]

p
  p

=

abszolút nyomás a szivattyú nyomócsonkjánál [kPa]

n

=

a szivattyú fordulatszáma [ford/s]

A kalibrációs egyenlet létrehozásához a legkisebb négyzeteken alapuló lineáris regressziószámítást kell végezni az alábbiak szerint:

| | (A.8-70.) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-70.)

ahol a D
  0 [m3/fordulat] állandó és az m [m3/s] meredekség jellemzik a regressziós egyenest.

Több fordulatszámú állandó térfogatú mintavevő rendszernél a szivattyú különböző áramlási tartományaihoz tartozó kalibrációs görbéknek megközelítőleg párhuzamosaknak kell lenniük, és a D
  0 metszésértékeknek a szivattyú áramlási tartományának csökkenésével növekedniük kell.

Az egyenletből kiszámított értékeknek a V
  0 mért értékhez képest ± 0,5%-on belül kell lenniük. Az m értéke szivattyútól függően változik. A belépő részecskék miatt idővel csökken a szivattyú csúszása, ami abból látható, hogy az m értékei csökkennek. A kalibrálást ezért el kell végezni a szivattyú üzembe helyezésekor, nagyobb karbantartások után, és ha a teljes rendszer ellenőrzése a csúszás változását jelzi.

A.8.5.2.   Kritikus áramlású Venturi-cső

A kritikus áramlású Venturi-cső kalibrálása a kritikus Venturi-áramlás egyenletén alapul. A gázáram a Venturi-cső belépő nyomásának és hőmérsékletének függvénye.

A kritikus áramlás tartományának meghatározásához a K
  V-t a Venturi-cső belépő nyomásának függvényében kell ábrázolni. Kritikus (lefojtott) áramlás esetén a K
  V értéke viszonylag állandó. Ahogy a nyomás csökken (a vákuum nő), a Venturi-cső fojtása megszűnik és a K
  V értéke csökken, ami azt jelzi, hogy a kritikus áramlású Venturi-cső a megengedett tartományon kívül működik.

A levegőáramot (q

  VCVS) minden fojtásbeállításnál (legalább 8 beállítás) ki kell számítani 3/s mértékegységben az áramlásmérő adataiból, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrálási adatokból minden beállításra ki kell számítani a K
  V
  Formulakalibrációs együtthatót az alábbiak szerint:

| | (A.8-71.) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-71.)

ahol:

| q

  VSSV | = | a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| T | = | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál [K] |
| p
  p | = | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál [kPa] |

q

  VSSV

=

a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

T

=

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál [K]

p
  p

=

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál [kPa]

Ki kell számítani a K
  V átlagértékét és a szórást. A szórás nem haladhatja meg a K
  V átlagértékének ± 0,3%-át.

A.8.5.3.   Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső kalibrálása a hangsebesség alatti Venturi-áramlásra vonatkozó egyenleten alapul. A gázáramlás a bemeneti nyomás és hőmérséklet, valamint a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső bemenete és torka közötti nyomáscsökkenés függvénye, ahogy azt az (A.8-41.) egyenlet is mutatja.

A levegőáramot (q

  VSSV) minden fojtásbeállításnál (legalább 16 beállítás) ki kell számítani 3/s mértékegységben az áramlásmérő adataiból, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrálási adatokból minden beállításra ki kell számítani az átfolyási tényezőt a következők szerint:

| | (A.8-72.) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-72.)

ahol:

| A
  0 | = | |
| --- | --- | --- |
| q

  VSSV | = | a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |
| T
  in,V | = | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál [K] |
| d
  V | = | hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője [mm] |
| r
  p | = | [-] |
| r
  D | = | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső d
  V torokátmérőjének és a bevezető cső belső D átmérőjének aránya [-] |

A
  0

=

Formula

q

  VSSV

=

a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

T
  in,V

=

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál [K]

d
  V

=

hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője [mm]

r
  p

=

Formula [-]

r
  D

=

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső d
  V torokátmérőjének és a bevezető cső belső D átmérőjének aránya [-]

A hangsebesség alatti áramlás tartományának meghatározásához meg kell szerkeszteni a C
  d-t a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál érvényes Reynolds-szám (Re) függvényeként. A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál érvényes Re értéket a következő egyenlettel kell kiszámítani:

| | (A.8-73.) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-73.)

ahol:

| | (A.8-74.) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-74.)

ahol:

| A
  1 | = | |
| --- | --- | --- |
| q

  VSSV | = | a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |
| d
  V | = | hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője [mm] |
| μ | = | a gáz abszolút vagy dinamikus viszkozitása [kg/(m·s)] |
| b | = | 1,458 × 106 (empirikus állandó) [kg/(m·s·K0,5)] |
| S | = | 110,4 (empirikus állandó) [K] |

A
  1

=

Formula

q

  VSSV

=

a levegő áramlási sebessége normál állapotra (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

d
  V

=

hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője [mm]

μ

=

a gáz abszolút vagy dinamikus viszkozitása [kg/(m·s)]

b

=

1,458 × 106 (empirikus állandó) [kg/(m·s·K0,5)]

S

=

110,4 (empirikus állandó) [K]

Mivel a q
  VSSV szerepel a Re-egyenletben, t a számításokat a Venturi-cső kalibrálásához a q
  VSSV vagy a C
  d egy becsült értékével kell kezdeni, és mindaddig ismételni kell, amíg a q

  VSSV nem konvergál. A konvergencia-módszernek 0,1 %-os vagy jobb pontosságot kell elérnie.

A hangsebesség alatti áramlás tartományában legalább tizenhat ponton a kalibrálási görbére kapott regressziós egyenlettel számított C
  d értékeknek ± 0,5% tűréssel egyezniük kell az egyes kalibrálási pontokra mért C
  d értékkel.

A.8.2. függelék

Eltolódási korrekció

A.8.6.   Az e függelékben szereplő számításokat a 4B. melléklet A.7.2. és A.7. függelékében leírt módon kell elvégezni.

| | (A.8-75.) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-75.)

ahol:

| c
  idriftcor | = | az eltolódás függvényében korrigált koncentráció [ppm] |
| --- | --- | --- |
| c
  refzero | = | a nullázógáz referenciakoncentrációja, ami egyéb adat hiányában általában nulla [ppm] |
| c
  refspan | = | a mérésitartomány-kalibráló gáz referenciakoncentrációja [ppm] |
| c
  prespan | = | a gázelemző készülék vizsgálati időköz előtti válasza a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációjára [ppm] |
| c
  postspan | = | a gázelemző készülék vizsgálati időköz utáni válasza a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációjára [ppm] |
| c
  i vagy | = | a rögzített, azaz a vizsgálat alatt mért, az eltolódási korrekció előtti koncentráció [ppm] |
| c
  prezero | = | a gázelemző készülék vizsgálati időköz előtti válasza a nullázógáz koncentrációjára [ppm] |
| c
  postzero | = | a gázelemző készülék vizsgálati időköz utáni válasza a nullázógáz koncentrációjára [ppm] |

c
  idriftcor

=

az eltolódás függvényében korrigált koncentráció [ppm]

c
  refzero

=

a nullázógáz referenciakoncentrációja, ami egyéb adat hiányában általában nulla [ppm]

c
  refspan

=

a mérésitartomány-kalibráló gáz referenciakoncentrációja [ppm]

c
  prespan

=

a gázelemző készülék vizsgálati időköz előtti válasza a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációjára [ppm]

c
  postspan

=

a gázelemző készülék vizsgálati időköz utáni válasza a mérésitartomány-kalibráló gáz koncentrációjára [ppm]

Formula

=

a rögzített, azaz a vizsgálat alatt mért, az eltolódási korrekció előtti koncentráció [ppm]

c
  prezero

=

a gázelemző készülék vizsgálati időköz előtti válasza a nullázógáz koncentrációjára [ppm]

c
  postzero

=

a gázelemző készülék vizsgálati időköz utáni válasza a nullázógáz koncentrációjára [ppm]

---

5. MELLÉKLET

VIZSGÁLATI CIKLUSOK

1.   Vizsgálati ciklusok

1.1.   Állandósult üzemállapotú, különálló vizsgálat

| a) | Változó fordulatszámú motorok esetében az alábbi 8 üzemmódból álló ciklust (1) kell követni a motorfékpad-üzemben a vizsgált motorral:








  Üzemmód száma | A motor fordulatszáma | Nyomaték [%] | Súlyozó tényező |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Névleges (2) vagy referencia (3) | 100 | 0,15 |
| 2 | Névleges (2) vagy referencia (3) | 75 | 0,15 |
| 3 | Névleges (2) vagy referencia (3) | 50 | 0,15 |
| 4 | Névleges (2) vagy referencia (3) | 10 | 0,10 |
| 5 | Közbenső | 100 | 0,10 |
| 6 | Közbenső | 75 | 0,10 |
| 7 | Közbenső | 50 | 0,10 |
| 8 | Üresjárat | — | 0,15 |

a)

Változó fordulatszámú motorok esetében az alábbi 8 üzemmódból álló ciklust (1) kell követni a motorfékpad-üzemben a vizsgált motorral:

Üzemmód száma

A motor fordulatszáma

Nyomaték [%]

Súlyozó tényező

1

Névleges (2) vagy referencia (3)

100

0,15

2

Névleges (2) vagy referencia (3)

75

0,15

3

Névleges (2) vagy referencia (3)

50

0,15

4

Névleges (2) vagy referencia (3)

10

0,10

5

Közbenső

100

0,10

6

Közbenső

75

0,10

7

Közbenső

50

0,10

8

Üresjárat

—

0,15

| b) | Állandó fordulatszámú motorok esetében az alábbi 5 üzemmódból álló ciklust (4) kell követni a motorfékpad-üzemben a vizsgált motorral:








  Üzemmód száma | A motor fordulatszáma | Nyomaték [%] | Súlyozó tényező |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Névleges | 100 | 0,05 |
| 2 | Névleges | 75 | 0,25 |
| 3 | Névleges | 50 | 0,30 |
| 4 | Névleges | 25 | 0,30 |
| 5 | Névleges | 10 | 0,10 |

b)

Állandó fordulatszámú motorok esetében az alábbi 5 üzemmódból álló ciklust (4) kell követni a motorfékpad-üzemben a vizsgált motorral:

Üzemmód száma

A motor fordulatszáma

Nyomaték [%]

Súlyozó tényező

1

Névleges

100

0,05

2

Névleges

75

0,25

3

Névleges

50

0,30

4

Névleges

25

0,30

5

Névleges

10

0,10

A terhelés alatt feltüntetett értékek azon névleges alapteljesítményhez tartozó nyomaték százalékos értékei, amellyel a motor a megadott (5) karbantartási időpontok között és a megadott környezeti feltételek mellett, a gyártó által előírtak szerint végzett karbantartások mellett évente korlátlan üzemórában működtethető; a névleges alapteljesítmény változó teljesítménysorozat alatt rendelkezésre álló legnagyobb teljesítményként értendő.

1.2.   Állandósult üzemállapotú, átmeneteket is magában foglaló vizsgálat

| a) | Változó fordulatszámú motorok esetében az alábbi 9 üzemmódból álló ciklust kell alkalmazni az átmeneteket is magában foglaló vizsgálatokra:








  RMC üzemmód | Az üzemmód ideje [s] | A motor fordulatszáma (6), (8) | Nyomaték (százalék) (7), (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1a | Állandósult üzemállapot |

a)

Változó fordulatszámú motorok esetében az alábbi 9 üzemmódból álló ciklust kell alkalmazni az átmeneteket is magában foglaló vizsgálatokra:

RMC üzemmód

Az üzemmód ideje [s]

A motor fordulatszáma (6), (8)

Nyomaték (százalék) (7), (8)

1a

Állandósult üzemállapot

126

Meleg üresjárat

0

| 1b | Átmenet |
| --- | --- |

1b

Átmenet

20

Lineáris átmenet (2)

Lineáris átmenet

| 2a | Állandósult üzemállapot |
| --- | --- |

2a

Állandósult üzemállapot

159

Közbenső

100

| 2b | Átmenet |
| --- | --- |

2b

Átmenet

20

Közbenső

Lineáris átmenet

| 3a | Állandósult üzemállapot |
| --- | --- |

3a

Állandósult üzemállapot

160

Közbenső

50

| 3b | Átmenet |
| --- | --- |

3b

Átmenet

20

Közbenső

Lineáris átmenet

| 4a | Állandósult üzemállapot |
| --- | --- |

4a

Állandósult üzemállapot

162

Közbenső

75

| 4b | Átmenet |
| --- | --- |

4b

Átmenet

20

Lineáris átmenet

Lineáris átmenet

| 5a | Állandósult üzemállapot |
| --- | --- |

5a

Állandósult üzemállapot

246

Névleges

100

| 5b | Átmenet |
| --- | --- |

5b

Átmenet

20

Névleges

Lineáris átmenet

| 6a | Állandósult üzemállapot |
| --- | --- |

6a

Állandósult üzemállapot

164

Névleges

10

| 6b | Átmenet |
| --- | --- |

6b

Átmenet

20

Névleges

Lineáris átmenet

| 7a | Állandósult üzemállapot |
| --- | --- |

7a

Állandósult üzemállapot

248

Névleges

75

| 7b | Átmenet |
| --- | --- |

7b

Átmenet

20

Névleges

Lineáris átmenet

| 8a | Állandósult üzemállapot |
| --- | --- |

8a

Állandósult üzemállapot

247

Névleges

50

| 8b | Átmenet |
| --- | --- |

8b

Átmenet

20

Lineáris átmenet

Lineáris átmenet

| 9 | Állandósult üzemállapot |
| --- | --- |

9

Állandósult üzemállapot

128

Meleg üresjárat

0

| b) | Állandó fordulatszámú motorok esetében az alábbi 5 üzemmódból álló ciklust kell alkalmazni az átmeneteket is magában foglaló vizsgálatokra:








  RMC üzemmód | Az üzemmód ideje [s] | A motor fordulatszáma | Nyomaték (százalék) (9), (10) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1a | Állandósult üzemállapot |

b)

Állandó fordulatszámú motorok esetében az alábbi 5 üzemmódból álló ciklust kell alkalmazni az átmeneteket is magában foglaló vizsgálatokra:

RMC üzemmód

Az üzemmód ideje [s]

A motor fordulatszáma

Nyomaték (százalék) (9), (10)

1a

Állandósult üzemállapot

53

Motor által szabályozott

100

| 1b | Átmenet |
| --- | --- |

1b

Átmenet

20

Motor által szabályozott

Lineáris átmenet

| 2a | Állandósult üzemállapot |
| --- | --- |

2a

Állandósult üzemállapot

101

Motor által szabályozott

10

| 2b | Átmenet |
| --- | --- |

2b

Átmenet

20

Motor által szabályozott

Lineáris átmenet

| 3a | Állandósult üzemállapot |
| --- | --- |

3a

Állandósult üzemállapot

277

Motor által szabályozott

75

| 3b | Átmenet |
| --- | --- |

3b

Átmenet

20

Motor által szabályozott

Lineáris átmenet

| 4a | Állandósult üzemállapot |
| --- | --- |

4a

Állandósult üzemállapot

339

Motor által szabályozott

25

| 4b | Átmenet |
| --- | --- |

4b

Átmenet

20

Motor által szabályozott

Lineáris átmenet

| 5 | Állandósult üzemállapot |
| --- | --- |

5

Állandósult üzemállapot

350

Motor által szabályozott

50

1.3.   Tranziens ciklus

| a) | Változó fordulatszámú motoroknál a következő teljes tranziens (változó fordulatszámú és változó terhelésű) fékpadprogramot kell alkalmazni:







  Idő
  s | Norm. Fordulatszám
  % | Norm. Nyomaték
  % |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0 | 0 |
| 17 | 0 | 0 |
| 18 | 0 | 0 |
| 19 | 0 | 0 |
| 20 | 0 | 0 |
| 21 | 0 | 0 |
| 22 | 0 | 0 |
| 23 | 0 | 0 |
| 24 | 1 | 3 |
| 25 | 1 | 3 |
| 26 | 1 | 3 |
| 27 | 1 | 3 |
| 28 | 1 | 3 |
| 29 | 1 | 3 |
| 30 | 1 | 6 |
| 31 | 1 | 6 |
| 32 | 2 | 1 |
| 33 | 4 | 13 |
| 34 | 7 | 18 |
| 35 | 9 | 21 |
| 36 | 17 | 20 |
| 37 | 33 | 42 |
| 38 | 57 | 46 |
| 39 | 44 | 33 |
| 40 | 31 | 0 |
| 41 | 22 | 27 |
| 42 | 33 | 43 |
| 43 | 80 | 49 |
| 44 | 105 | 47 |
| 45 | 98 | 70 |
| 46 | 104 | 36 |
| 47 | 104 | 65 |
| 48 | 96 | 71 |
| 49 | 101 | 62 |
| 50 | 102 | 51 |
| 51 | 102 | 50 |
| 52 | 102 | 46 |
| 53 | 102 | 41 |
| 54 | 102 | 31 |
| 55 | 89 | 2 |
| 56 | 82 | 0 |
| 57 | 47 | 1 |
| 58 | 23 | 1 |
| 59 | 1 | 3 |
| 60 | 1 | 8 |
| 61 | 1 | 3 |
| 62 | 1 | 5 |
| 63 | 1 | 6 |
| 64 | 1 | 4 |
| 65 | 1 | 4 |
| 66 | 0 | 6 |
| 67 | 1 | 4 |
| 68 | 9 | 21 |
| 69 | 25 | 56 |
| 70 | 64 | 26 |
| 71 | 60 | 31 |
| 72 | 63 | 20 |
| 73 | 62 | 24 |
| 74 | 64 | 8 |
| 75 | 58 | 44 |
| 76 | 65 | 10 |
| 77 | 65 | 12 |
| 78 | 68 | 23 |
| 79 | 69 | 30 |
| 80 | 71 | 30 |
| 81 | 74 | 15 |
| 82 | 71 | 23 |
| 83 | 73 | 20 |
| 84 | 73 | 21 |
| 85 | 73 | 19 |
| 86 | 70 | 33 |
| 87 | 70 | 34 |
| 88 | 65 | 47 |
| 89 | 66 | 47 |
| 90 | 64 | 53 |
| 91 | 65 | 45 |
| 92 | 66 | 38 |
| 93 | 67 | 49 |
| 94 | 69 | 39 |
| 95 | 69 | 39 |
| 96 | 66 | 42 |
| 97 | 71 | 29 |
| 98 | 75 | 29 |
| 99 | 72 | 23 |
| 100 | 74 | 22 |
| 101 | 75 | 24 |
| 102 | 73 | 30 |
| 103 | 74 | 24 |
| 104 | 77 | 6 |
| 105 | 76 | 12 |
| 106 | 74 | 39 |
| 107 | 72 | 30 |
| 108 | 75 | 22 |
| 109 | 78 | 64 |
| 110 | 102 | 34 |
| 111 | 103 | 28 |
| 112 | 103 | 28 |
| 113 | 103 | 19 |
| 114 | 103 | 32 |
| 115 | 104 | 25 |
| 116 | 103 | 38 |
| 117 | 103 | 39 |
| 118 | 103 | 34 |
| 119 | 102 | 44 |
| 120 | 103 | 38 |
| 121 | 102 | 43 |
| 122 | 103 | 34 |
| 123 | 102 | 41 |
| 124 | 103 | 44 |
| 125 | 103 | 37 |
| 126 | 103 | 27 |
| 127 | 104 | 13 |
| 128 | 104 | 30 |
| 129 | 104 | 19 |
| 130 | 103 | 28 |
| 131 | 104 | 40 |
| 132 | 104 | 32 |
| 133 | 101 | 63 |
| 134 | 102 | 54 |
| 135 | 102 | 52 |
| 136 | 102 | 51 |
| 137 | 103 | 40 |
| 138 | 104 | 34 |
| 139 | 102 | 36 |
| 140 | 104 | 44 |
| 141 | 103 | 44 |
| 142 | 104 | 33 |
| 143 | 102 | 27 |
| 144 | 103 | 26 |
| 145 | 79 | 53 |
| 146 | 51 | 37 |
| 147 | 24 | 23 |
| 148 | 13 | 33 |
| 149 | 19 | 55 |
| 150 | 45 | 30 |
| 151 | 34 | 7 |
| 152 | 14 | 4 |
| 153 | 8 | 16 |
| 154 | 15 | 6 |
| 155 | 39 | 47 |
| 156 | 39 | 4 |
| 157 | 35 | 26 |
| 158 | 27 | 38 |
| 159 | 43 | 40 |
| 160 | 14 | 23 |
| 161 | 10 | 10 |
| 162 | 15 | 33 |
| 163 | 35 | 72 |
| 164 | 60 | 39 |
| 165 | 55 | 31 |
| 166 | 47 | 30 |
| 167 | 16 | 7 |
| 168 | 0 | 6 |
| 169 | 0 | 8 |
| 170 | 0 | 8 |
| 171 | 0 | 2 |
| 172 | 2 | 17 |
| 173 | 10 | 28 |
| 174 | 28 | 31 |
| 175 | 33 | 30 |
| 176 | 36 | 0 |
| 177 | 19 | 10 |
| 178 | 1 | 18 |
| 179 | 0 | 16 |
| 180 | 1 | 3 |
| 181 | 1 | 4 |
| 182 | 1 | 5 |
| 183 | 1 | 6 |
| 184 | 1 | 5 |
| 185 | 1 | 3 |
| 186 | 1 | 4 |
| 187 | 1 | 4 |
| 188 | 1 | 6 |
| 189 | 8 | 18 |
| 190 | 20 | 51 |
| 191 | 49 | 19 |
| 192 | 41 | 13 |
| 193 | 31 | 16 |
| 194 | 28 | 21 |
| 195 | 21 | 17 |
| 196 | 31 | 21 |
| 197 | 21 | 8 |
| 198 | 0 | 14 |
| 199 | 0 | 12 |
| 200 | 3 | 8 |
| 201 | 3 | 22 |
| 202 | 12 | 20 |
| 203 | 14 | 20 |
| 204 | 16 | 17 |
| 205 | 20 | 18 |
| 206 | 27 | 34 |
| 207 | 32 | 33 |
| 208 | 41 | 31 |
| 209 | 43 | 31 |
| 210 | 37 | 33 |
| 211 | 26 | 18 |
| 212 | 18 | 29 |
| 213 | 14 | 51 |
| 214 | 13 | 11 |
| 215 | 12 | 9 |
| 216 | 15 | 33 |
| 217 | 20 | 25 |
| 218 | 25 | 17 |
| 219 | 31 | 29 |
| 220 | 36 | 66 |
| 221 | 66 | 40 |
| 222 | 50 | 13 |
| 223 | 16 | 24 |
| 224 | 26 | 50 |
| 225 | 64 | 23 |
| 226 | 81 | 20 |
| 227 | 83 | 11 |
| 228 | 79 | 23 |
| 229 | 76 | 31 |
| 230 | 68 | 24 |
| 231 | 59 | 33 |
| 232 | 59 | 3 |
| 233 | 25 | 7 |
| 234 | 21 | 10 |
| 235 | 20 | 19 |
| 236 | 4 | 10 |
| 237 | 5 | 7 |
| 238 | 4 | 5 |
| 239 | 4 | 6 |
| 240 | 4 | 6 |
| 241 | 4 | 5 |
| 242 | 7 | 5 |
| 243 | 16 | 28 |
| 244 | 28 | 25 |
| 245 | 52 | 53 |
| 246 | 50 | 8 |
| 247 | 26 | 40 |
| 248 | 48 | 29 |
| 249 | 54 | 39 |
| 250 | 60 | 42 |
| 251 | 48 | 18 |
| 252 | 54 | 51 |
| 253 | 88 | 90 |
| 254 | 103 | 84 |
| 255 | 103 | 85 |
| 256 | 102 | 84 |
| 257 | 58 | 66 |
| 258 | 64 | 97 |
| 259 | 56 | 80 |
| 260 | 51 | 67 |
| 261 | 52 | 96 |
| 262 | 63 | 62 |
| 263 | 71 | 6 |
| 264 | 33 | 16 |
| 265 | 47 | 45 |
| 266 | 43 | 56 |
| 267 | 42 | 27 |
| 268 | 42 | 64 |
| 269 | 75 | 74 |
| 270 | 68 | 96 |
| 271 | 86 | 61 |
| 272 | 66 | 0 |
| 273 | 37 | 0 |
| 274 | 45 | 37 |
| 275 | 68 | 96 |
| 276 | 80 | 97 |
| 277 | 92 | 96 |
| 278 | 90 | 97 |
| 279 | 82 | 96 |
| 280 | 94 | 81 |
| 281 | 90 | 85 |
| 282 | 96 | 65 |
| 283 | 70 | 96 |
| 284 | 55 | 95 |
| 285 | 70 | 96 |
| 286 | 79 | 96 |
| 287 | 81 | 71 |
| 288 | 71 | 60 |
| 289 | 92 | 65 |
| 290 | 82 | 63 |
| 291 | 61 | 47 |
| 292 | 52 | 37 |
| 293 | 24 | 0 |
| 294 | 20 | 7 |
| 295 | 39 | 48 |
| 296 | 39 | 54 |
| 297 | 63 | 58 |
| 298 | 53 | 31 |
| 299 | 51 | 24 |
| 300 | 48 | 40 |
| 301 | 39 | 0 |
| 302 | 35 | 18 |
| 303 | 36 | 16 |
| 304 | 29 | 17 |
| 305 | 28 | 21 |
| 306 | 31 | 15 |
| 307 | 31 | 10 |
| 308 | 43 | 19 |
| 309 | 49 | 63 |
| 310 | 78 | 61 |
| 311 | 78 | 46 |
| 312 | 66 | 65 |
| 313 | 78 | 97 |
| 314 | 84 | 63 |
| 315 | 57 | 26 |
| 316 | 36 | 22 |
| 317 | 20 | 34 |
| 318 | 19 | 8 |
| 319 | 9 | 10 |
| 320 | 5 | 5 |
| 321 | 7 | 11 |
| 322 | 15 | 15 |
| 323 | 12 | 9 |
| 324 | 13 | 27 |
| 325 | 15 | 28 |
| 326 | 16 | 28 |
| 327 | 16 | 31 |
| 328 | 15 | 20 |
| 329 | 17 | 0 |
| 330 | 20 | 34 |
| 331 | 21 | 25 |
| 332 | 20 | 0 |
| 333 | 23 | 25 |
| 334 | 30 | 58 |
| 335 | 63 | 96 |
| 336 | 83 | 60 |
| 337 | 61 | 0 |
| 338 | 26 | 0 |
| 339 | 29 | 44 |
| 340 | 68 | 97 |
| 341 | 80 | 97 |
| 342 | 88 | 97 |
| 343 | 99 | 88 |
| 344 | 102 | 86 |
| 345 | 100 | 82 |
| 346 | 74 | 79 |
| 347 | 57 | 79 |
| 348 | 76 | 97 |
| 349 | 84 | 97 |
| 350 | 86 | 97 |
| 351 | 81 | 98 |
| 352 | 83 | 83 |
| 353 | 65 | 96 |
| 354 | 93 | 72 |
| 355 | 63 | 60 |
| 356 | 72 | 49 |
| 357 | 56 | 27 |
| 358 | 29 | 0 |
| 359 | 18 | 13 |
| 360 | 25 | 11 |
| 361 | 28 | 24 |
| 362 | 34 | 53 |
| 363 | 65 | 83 |
| 364 | 80 | 44 |
| 365 | 77 | 46 |
| 366 | 76 | 50 |
| 367 | 45 | 52 |
| 368 | 61 | 98 |
| 369 | 61 | 69 |
| 370 | 63 | 49 |
| 371 | 32 | 0 |
| 372 | 10 | 8 |
| 373 | 17 | 7 |
| 374 | 16 | 13 |
| 375 | 11 | 6 |
| 376 | 9 | 5 |
| 377 | 9 | 12 |
| 378 | 12 | 46 |
| 379 | 15 | 30 |
| 380 | 26 | 28 |
| 381 | 13 | 9 |
| 382 | 16 | 21 |
| 383 | 24 | 4 |
| 384 | 36 | 43 |
| 385 | 65 | 85 |
| 386 | 78 | 66 |
| 387 | 63 | 39 |
| 388 | 32 | 34 |
| 389 | 46 | 55 |
| 390 | 47 | 42 |
| 391 | 42 | 39 |
| 392 | 27 | 0 |
| 393 | 14 | 5 |
| 394 | 14 | 14 |
| 395 | 24 | 54 |
| 396 | 60 | 90 |
| 397 | 53 | 66 |
| 398 | 70 | 48 |
| 399 | 77 | 93 |
| 400 | 79 | 67 |
| 401 | 46 | 65 |
| 402 | 69 | 98 |
| 403 | 80 | 97 |
| 404 | 74 | 97 |
| 405 | 75 | 98 |
| 406 | 56 | 61 |
| 407 | 42 | 0 |
| 408 | 36 | 32 |
| 409 | 34 | 43 |
| 410 | 68 | 83 |
| 411 | 102 | 48 |
| 412 | 62 | 0 |
| 413 | 41 | 39 |
| 414 | 71 | 86 |
| 415 | 91 | 52 |
| 416 | 89 | 55 |
| 417 | 89 | 56 |
| 418 | 88 | 58 |
| 419 | 78 | 69 |
| 420 | 98 | 39 |
| 421 | 64 | 61 |
| 422 | 90 | 34 |
| 423 | 88 | 38 |
| 424 | 97 | 62 |
| 425 | 100 | 53 |
| 426 | 81 | 58 |
| 427 | 74 | 51 |
| 428 | 76 | 57 |
| 429 | 76 | 72 |
| 430 | 85 | 72 |
| 431 | 84 | 60 |
| 432 | 83 | 72 |
| 433 | 83 | 72 |
| 434 | 86 | 72 |
| 435 | 89 | 72 |
| 436 | 86 | 72 |
| 437 | 87 | 72 |
| 438 | 88 | 72 |
| 439 | 88 | 71 |
| 440 | 87 | 72 |
| 441 | 85 | 71 |
| 442 | 88 | 72 |
| 443 | 88 | 72 |
| 444 | 84 | 72 |
| 445 | 83 | 73 |
| 446 | 77 | 73 |
| 447 | 74 | 73 |
| 448 | 76 | 72 |
| 449 | 46 | 77 |
| 450 | 78 | 62 |
| 451 | 79 | 35 |
| 452 | 82 | 38 |
| 453 | 81 | 41 |
| 454 | 79 | 37 |
| 455 | 78 | 35 |
| 456 | 78 | 38 |
| 457 | 78 | 46 |
| 458 | 75 | 49 |
| 459 | 73 | 50 |
| 460 | 79 | 58 |
| 461 | 79 | 71 |
| 462 | 83 | 44 |
| 463 | 53 | 48 |
| 464 | 40 | 48 |
| 465 | 51 | 75 |
| 466 | 75 | 72 |
| 467 | 89 | 67 |
| 468 | 93 | 60 |
| 469 | 89 | 73 |
| 470 | 86 | 73 |
| 471 | 81 | 73 |
| 472 | 78 | 73 |
| 473 | 78 | 73 |
| 474 | 76 | 73 |
| 475 | 79 | 73 |
| 476 | 82 | 73 |
| 477 | 86 | 73 |
| 478 | 88 | 72 |
| 479 | 92 | 71 |
| 480 | 97 | 54 |
| 481 | 73 | 43 |
| 482 | 36 | 64 |
| 483 | 63 | 31 |
| 484 | 78 | 1 |
| 485 | 69 | 27 |
| 486 | 67 | 28 |
| 487 | 72 | 9 |
| 488 | 71 | 9 |
| 489 | 78 | 36 |
| 490 | 81 | 56 |
| 491 | 75 | 53 |
| 492 | 60 | 45 |
| 493 | 50 | 37 |
| 494 | 66 | 41 |
| 495 | 51 | 61 |
| 496 | 68 | 47 |
| 497 | 29 | 42 |
| 498 | 24 | 73 |
| 499 | 64 | 71 |
| 500 | 90 | 71 |
| 501 | 100 | 61 |
| 502 | 94 | 73 |
| 503 | 84 | 73 |
| 504 | 79 | 73 |
| 505 | 75 | 72 |
| 506 | 78 | 73 |
| 507 | 80 | 73 |
| 508 | 81 | 73 |
| 509 | 81 | 73 |
| 510 | 83 | 73 |
| 511 | 85 | 73 |
| 512 | 84 | 73 |
| 513 | 85 | 73 |
| 514 | 86 | 73 |
| 515 | 85 | 73 |
| 516 | 85 | 73 |
| 517 | 85 | 72 |
| 518 | 85 | 73 |
| 519 | 83 | 73 |
| 520 | 79 | 73 |
| 521 | 78 | 73 |
| 522 | 81 | 73 |
| 523 | 82 | 72 |
| 524 | 94 | 56 |
| 525 | 66 | 48 |
| 526 | 35 | 71 |
| 527 | 51 | 44 |
| 528 | 60 | 23 |
| 529 | 64 | 10 |
| 530 | 63 | 14 |
| 531 | 70 | 37 |
| 532 | 76 | 45 |
| 533 | 78 | 18 |
| 534 | 76 | 51 |
| 535 | 75 | 33 |
| 536 | 81 | 17 |
| 537 | 76 | 45 |
| 538 | 76 | 30 |
| 539 | 80 | 14 |
| 540 | 71 | 18 |
| 541 | 71 | 14 |
| 542 | 71 | 11 |
| 543 | 65 | 2 |
| 544 | 31 | 26 |
| 545 | 24 | 72 |
| 546 | 64 | 70 |
| 547 | 77 | 62 |
| 548 | 80 | 68 |
| 549 | 83 | 53 |
| 550 | 83 | 50 |
| 551 | 83 | 50 |
| 552 | 85 | 43 |
| 553 | 86 | 45 |
| 554 | 89 | 35 |
| 555 | 82 | 61 |
| 556 | 87 | 50 |
| 557 | 85 | 55 |
| 558 | 89 | 49 |
| 559 | 87 | 70 |
| 560 | 91 | 39 |
| 561 | 72 | 3 |
| 562 | 43 | 25 |
| 563 | 30 | 60 |
| 564 | 40 | 45 |
| 565 | 37 | 32 |
| 566 | 37 | 32 |
| 567 | 43 | 70 |
| 568 | 70 | 54 |
| 569 | 77 | 47 |
| 570 | 79 | 66 |
| 571 | 85 | 53 |
| 572 | 83 | 57 |
| 573 | 86 | 52 |
| 574 | 85 | 51 |
| 575 | 70 | 39 |
| 576 | 50 | 5 |
| 577 | 38 | 36 |
| 578 | 30 | 71 |
| 579 | 75 | 53 |
| 580 | 84 | 40 |
| 581 | 85 | 42 |
| 582 | 86 | 49 |
| 583 | 86 | 57 |
| 584 | 89 | 68 |
| 585 | 99 | 61 |
| 586 | 77 | 29 |
| 587 | 81 | 72 |
| 588 | 89 | 69 |
| 589 | 49 | 56 |
| 590 | 79 | 70 |
| 591 | 104 | 59 |
| 592 | 103 | 54 |
| 593 | 102 | 56 |
| 594 | 102 | 56 |
| 595 | 103 | 61 |
| 596 | 102 | 64 |
| 597 | 103 | 60 |
| 598 | 93 | 72 |
| 599 | 86 | 73 |
| 600 | 76 | 73 |
| 601 | 59 | 49 |
| 602 | 46 | 22 |
| 603 | 40 | 65 |
| 604 | 72 | 31 |
| 605 | 72 | 27 |
| 606 | 67 | 44 |
| 607 | 68 | 37 |
| 608 | 67 | 42 |
| 609 | 68 | 50 |
| 610 | 77 | 43 |
| 611 | 58 | 4 |
| 612 | 22 | 37 |
| 613 | 57 | 69 |
| 614 | 68 | 38 |
| 615 | 73 | 2 |
| 616 | 40 | 14 |
| 617 | 42 | 38 |
| 618 | 64 | 69 |
| 619 | 64 | 74 |
| 620 | 67 | 73 |
| 621 | 65 | 73 |
| 622 | 68 | 73 |
| 623 | 65 | 49 |
| 624 | 81 | 0 |
| 625 | 37 | 25 |
| 626 | 24 | 69 |
| 627 | 68 | 71 |
| 628 | 70 | 71 |
| 629 | 76 | 70 |
| 630 | 71 | 72 |
| 631 | 73 | 69 |
| 632 | 76 | 70 |
| 633 | 77 | 72 |
| 634 | 77 | 72 |
| 635 | 77 | 72 |
| 636 | 77 | 70 |
| 637 | 76 | 71 |
| 638 | 76 | 71 |
| 639 | 77 | 71 |
| 640 | 77 | 71 |
| 641 | 78 | 70 |
| 642 | 77 | 70 |
| 643 | 77 | 71 |
| 644 | 79 | 72 |
| 645 | 78 | 70 |
| 646 | 80 | 70 |
| 647 | 82 | 71 |
| 648 | 84 | 71 |
| 649 | 83 | 71 |
| 650 | 83 | 73 |
| 651 | 81 | 70 |
| 652 | 80 | 71 |
| 653 | 78 | 71 |
| 654 | 76 | 70 |
| 655 | 76 | 70 |
| 656 | 76 | 71 |
| 657 | 79 | 71 |
| 658 | 78 | 71 |
| 659 | 81 | 70 |
| 660 | 83 | 72 |
| 661 | 84 | 71 |
| 662 | 86 | 71 |
| 663 | 87 | 71 |
| 664 | 92 | 72 |
| 665 | 91 | 72 |
| 666 | 90 | 71 |
| 667 | 90 | 71 |
| 668 | 91 | 71 |
| 669 | 90 | 70 |
| 670 | 90 | 72 |
| 671 | 91 | 71 |
| 672 | 90 | 71 |
| 673 | 90 | 71 |
| 674 | 92 | 72 |
| 675 | 93 | 69 |
| 676 | 90 | 70 |
| 677 | 93 | 72 |
| 678 | 91 | 70 |
| 679 | 89 | 71 |
| 680 | 91 | 71 |
| 681 | 90 | 71 |
| 682 | 90 | 71 |
| 683 | 92 | 71 |
| 684 | 91 | 71 |
| 685 | 93 | 71 |
| 686 | 93 | 68 |
| 687 | 98 | 68 |
| 688 | 98 | 67 |
| 689 | 100 | 69 |
| 690 | 99 | 68 |
| 691 | 100 | 71 |
| 692 | 99 | 68 |
| 693 | 100 | 69 |
| 694 | 102 | 72 |
| 695 | 101 | 69 |
| 696 | 100 | 69 |
| 697 | 102 | 71 |
| 698 | 102 | 71 |
| 699 | 102 | 69 |
| 700 | 102 | 71 |
| 701 | 102 | 68 |
| 702 | 100 | 69 |
| 703 | 102 | 70 |
| 704 | 102 | 68 |
| 705 | 102 | 70 |
| 706 | 102 | 72 |
| 707 | 102 | 68 |
| 708 | 102 | 69 |
| 709 | 100 | 68 |
| 710 | 102 | 71 |
| 711 | 101 | 64 |
| 712 | 102 | 69 |
| 713 | 102 | 69 |
| 714 | 101 | 69 |
| 715 | 102 | 64 |
| 716 | 102 | 69 |
| 717 | 102 | 68 |
| 718 | 102 | 70 |
| 719 | 102 | 69 |
| 720 | 102 | 70 |
| 721 | 102 | 70 |
| 722 | 102 | 62 |
| 723 | 104 | 38 |
| 724 | 104 | 15 |
| 725 | 102 | 24 |
| 726 | 102 | 45 |
| 727 | 102 | 47 |
| 728 | 104 | 40 |
| 729 | 101 | 52 |
| 730 | 103 | 32 |
| 731 | 102 | 50 |
| 732 | 103 | 30 |
| 733 | 103 | 44 |
| 734 | 102 | 40 |
| 735 | 103 | 43 |
| 736 | 103 | 41 |
| 737 | 102 | 46 |
| 738 | 103 | 39 |
| 739 | 102 | 41 |
| 740 | 103 | 41 |
| 741 | 102 | 38 |
| 742 | 103 | 39 |
| 743 | 102 | 46 |
| 744 | 104 | 46 |
| 745 | 103 | 49 |
| 746 | 102 | 45 |
| 747 | 103 | 42 |
| 748 | 103 | 46 |
| 749 | 103 | 38 |
| 750 | 102 | 48 |
| 751 | 103 | 35 |
| 752 | 102 | 48 |
| 753 | 103 | 49 |
| 754 | 102 | 48 |
| 755 | 102 | 46 |
| 756 | 103 | 47 |
| 757 | 102 | 49 |
| 758 | 102 | 42 |
| 759 | 102 | 52 |
| 760 | 102 | 57 |
| 761 | 102 | 55 |
| 762 | 102 | 61 |
| 763 | 102 | 61 |
| 764 | 102 | 58 |
| 765 | 103 | 58 |
| 766 | 102 | 59 |
| 767 | 102 | 54 |
| 768 | 102 | 63 |
| 769 | 102 | 61 |
| 770 | 103 | 55 |
| 771 | 102 | 60 |
| 772 | 102 | 72 |
| 773 | 103 | 56 |
| 774 | 102 | 55 |
| 775 | 102 | 67 |
| 776 | 103 | 56 |
| 777 | 84 | 42 |
| 778 | 48 | 7 |
| 779 | 48 | 6 |
| 780 | 48 | 6 |
| 781 | 48 | 7 |
| 782 | 48 | 6 |
| 783 | 48 | 7 |
| 784 | 67 | 21 |
| 785 | 105 | 59 |
| 786 | 105 | 96 |
| 787 | 105 | 74 |
| 788 | 105 | 66 |
| 789 | 105 | 62 |
| 790 | 105 | 66 |
| 791 | 89 | 41 |
| 792 | 52 | 5 |
| 793 | 48 | 5 |
| 794 | 48 | 7 |
| 795 | 48 | 5 |
| 796 | 48 | 6 |
| 797 | 48 | 4 |
| 798 | 52 | 6 |
| 799 | 51 | 5 |
| 800 | 51 | 6 |
| 801 | 51 | 6 |
| 802 | 52 | 5 |
| 803 | 52 | 5 |
| 804 | 57 | 44 |
| 805 | 98 | 90 |
| 806 | 105 | 94 |
| 807 | 105 | 100 |
| 808 | 105 | 98 |
| 809 | 105 | 95 |
| 810 | 105 | 96 |
| 811 | 105 | 92 |
| 812 | 104 | 97 |
| 813 | 100 | 85 |
| 814 | 94 | 74 |
| 815 | 87 | 62 |
| 816 | 81 | 50 |
| 817 | 81 | 46 |
| 818 | 80 | 39 |
| 819 | 80 | 32 |
| 820 | 81 | 28 |
| 821 | 80 | 26 |
| 822 | 80 | 23 |
| 823 | 80 | 23 |
| 824 | 80 | 20 |
| 825 | 81 | 19 |
| 826 | 80 | 18 |
| 827 | 81 | 17 |
| 828 | 80 | 20 |
| 829 | 81 | 24 |
| 830 | 81 | 21 |
| 831 | 80 | 26 |
| 832 | 80 | 24 |
| 833 | 80 | 23 |
| 834 | 80 | 22 |
| 835 | 81 | 21 |
| 836 | 81 | 24 |
| 837 | 81 | 24 |
| 838 | 81 | 22 |
| 839 | 81 | 22 |
| 840 | 81 | 21 |
| 841 | 81 | 31 |
| 842 | 81 | 27 |
| 843 | 80 | 26 |
| 844 | 80 | 26 |
| 845 | 81 | 25 |
| 846 | 80 | 21 |
| 847 | 81 | 20 |
| 848 | 83 | 21 |
| 849 | 83 | 15 |
| 850 | 83 | 12 |
| 851 | 83 | 9 |
| 852 | 83 | 8 |
| 853 | 83 | 7 |
| 854 | 83 | 6 |
| 855 | 83 | 6 |
| 856 | 83 | 6 |
| 857 | 83 | 6 |
| 858 | 83 | 6 |
| 859 | 76 | 5 |
| 860 | 49 | 8 |
| 861 | 51 | 7 |
| 862 | 51 | 20 |
| 863 | 78 | 52 |
| 864 | 80 | 38 |
| 865 | 81 | 33 |
| 866 | 83 | 29 |
| 867 | 83 | 22 |
| 868 | 83 | 16 |
| 869 | 83 | 12 |
| 870 | 83 | 9 |
| 871 | 83 | 8 |
| 872 | 83 | 7 |
| 873 | 83 | 6 |
| 874 | 83 | 6 |
| 875 | 83 | 6 |
| 876 | 83 | 6 |
| 877 | 83 | 6 |
| 878 | 59 | 4 |
| 879 | 50 | 5 |
| 880 | 51 | 5 |
| 881 | 51 | 5 |
| 882 | 51 | 5 |
| 883 | 50 | 5 |
| 884 | 50 | 5 |
| 885 | 50 | 5 |
| 886 | 50 | 5 |
| 887 | 50 | 5 |
| 888 | 51 | 5 |
| 889 | 51 | 5 |
| 890 | 51 | 5 |
| 891 | 63 | 50 |
| 892 | 81 | 34 |
| 893 | 81 | 25 |
| 894 | 81 | 29 |
| 895 | 81 | 23 |
| 896 | 80 | 24 |
| 897 | 81 | 24 |
| 898 | 81 | 28 |
| 899 | 81 | 27 |
| 900 | 81 | 22 |
| 901 | 81 | 19 |
| 902 | 81 | 17 |
| 903 | 81 | 17 |
| 904 | 81 | 17 |
| 905 | 81 | 15 |
| 906 | 80 | 15 |
| 907 | 80 | 28 |
| 908 | 81 | 22 |
| 909 | 81 | 24 |
| 910 | 81 | 19 |
| 911 | 81 | 21 |
| 912 | 81 | 20 |
| 913 | 83 | 26 |
| 914 | 80 | 63 |
| 915 | 80 | 59 |
| 916 | 83 | 100 |
| 917 | 81 | 73 |
| 918 | 83 | 53 |
| 919 | 80 | 76 |
| 920 | 81 | 61 |
| 921 | 80 | 50 |
| 922 | 81 | 37 |
| 923 | 82 | 49 |
| 924 | 83 | 37 |
| 925 | 83 | 25 |
| 926 | 83 | 17 |
| 927 | 83 | 13 |
| 928 | 83 | 10 |
| 929 | 83 | 8 |
| 930 | 83 | 7 |
| 931 | 83 | 7 |
| 932 | 83 | 6 |
| 933 | 83 | 6 |
| 934 | 83 | 6 |
| 935 | 71 | 5 |
| 936 | 49 | 24 |
| 937 | 69 | 64 |
| 938 | 81 | 50 |
| 939 | 81 | 43 |
| 940 | 81 | 42 |
| 941 | 81 | 31 |
| 942 | 81 | 30 |
| 943 | 81 | 35 |
| 944 | 81 | 28 |
| 945 | 81 | 27 |
| 946 | 80 | 27 |
| 947 | 81 | 31 |
| 948 | 81 | 41 |
| 949 | 81 | 41 |
| 950 | 81 | 37 |
| 951 | 81 | 43 |
| 952 | 81 | 34 |
| 953 | 81 | 31 |
| 954 | 81 | 26 |
| 955 | 81 | 23 |
| 956 | 81 | 27 |
| 957 | 81 | 38 |
| 958 | 81 | 40 |
| 959 | 81 | 39 |
| 960 | 81 | 27 |
| 961 | 81 | 33 |
| 962 | 80 | 28 |
| 963 | 81 | 34 |
| 964 | 83 | 72 |
| 965 | 81 | 49 |
| 966 | 81 | 51 |
| 967 | 80 | 55 |
| 968 | 81 | 48 |
| 969 | 81 | 36 |
| 970 | 81 | 39 |
| 971 | 81 | 38 |
| 972 | 80 | 41 |
| 973 | 81 | 30 |
| 974 | 81 | 23 |
| 975 | 81 | 19 |
| 976 | 81 | 25 |
| 977 | 81 | 29 |
| 978 | 83 | 47 |
| 979 | 81 | 90 |
| 980 | 81 | 75 |
| 981 | 80 | 60 |
| 982 | 81 | 48 |
| 983 | 81 | 41 |
| 984 | 81 | 30 |
| 985 | 80 | 24 |
| 986 | 81 | 20 |
| 987 | 81 | 21 |
| 988 | 81 | 29 |
| 989 | 81 | 29 |
| 990 | 81 | 27 |
| 991 | 81 | 23 |
| 992 | 81 | 25 |
| 993 | 81 | 26 |
| 994 | 81 | 22 |
| 995 | 81 | 20 |
| 996 | 81 | 17 |
| 997 | 81 | 23 |
| 998 | 83 | 65 |
| 999 | 81 | 54 |
| 1 000 | 81 | 50 |
| 1 001 | 81 | 41 |
| 1 002 | 81 | 35 |
| 1 003 | 81 | 37 |
| 1 004 | 81 | 29 |
| 1 005 | 81 | 28 |
| 1 006 | 81 | 24 |
| 1 007 | 81 | 19 |
| 1 008 | 81 | 16 |
| 1 009 | 80 | 16 |
| 1 010 | 83 | 23 |
| 1 011 | 83 | 17 |
| 1 012 | 83 | 13 |
| 1 013 | 83 | 27 |
| 1 014 | 81 | 58 |
| 1 015 | 81 | 60 |
| 1 016 | 81 | 46 |
| 1 017 | 80 | 41 |
| 1 018 | 80 | 36 |
| 1 019 | 81 | 26 |
| 1 020 | 86 | 18 |
| 1 021 | 82 | 35 |
| 1 022 | 79 | 53 |
| 1 023 | 82 | 30 |
| 1 024 | 83 | 29 |
| 1 025 | 83 | 32 |
| 1 026 | 83 | 28 |
| 1 027 | 76 | 60 |
| 1 028 | 79 | 51 |
| 1 029 | 86 | 26 |
| 1 030 | 82 | 34 |
| 1 031 | 84 | 25 |
| 1 032 | 86 | 23 |
| 1 033 | 85 | 22 |
| 1 034 | 83 | 26 |
| 1 035 | 83 | 25 |
| 1 036 | 83 | 37 |
| 1 037 | 84 | 14 |
| 1 038 | 83 | 39 |
| 1 039 | 76 | 70 |
| 1 040 | 78 | 81 |
| 1 041 | 75 | 71 |
| 1 042 | 86 | 47 |
| 1 043 | 83 | 35 |
| 1 044 | 81 | 43 |
| 1 045 | 81 | 41 |
| 1 046 | 79 | 46 |
| 1 047 | 80 | 44 |
| 1 048 | 84 | 20 |
| 1 049 | 79 | 31 |
| 1 050 | 87 | 29 |
| 1 051 | 82 | 49 |
| 1 052 | 84 | 21 |
| 1 053 | 82 | 56 |
| 1 054 | 81 | 30 |
| 1 055 | 85 | 21 |
| 1 056 | 86 | 16 |
| 1 057 | 79 | 52 |
| 1 058 | 78 | 60 |
| 1 059 | 74 | 55 |
| 1 060 | 78 | 84 |
| 1 061 | 80 | 54 |
| 1 062 | 80 | 35 |
| 1 063 | 82 | 24 |
| 1 064 | 83 | 43 |
| 1 065 | 79 | 49 |
| 1 066 | 83 | 50 |
| 1 067 | 86 | 12 |
| 1 068 | 64 | 14 |
| 1 069 | 24 | 14 |
| 1 070 | 49 | 21 |
| 1 071 | 77 | 48 |
| 1 072 | 103 | 11 |
| 1 073 | 98 | 48 |
| 1 074 | 101 | 34 |
| 1 075 | 99 | 39 |
| 1 076 | 103 | 11 |
| 1 077 | 103 | 19 |
| 1 078 | 103 | 7 |
| 1 079 | 103 | 13 |
| 1 080 | 103 | 10 |
| 1 081 | 102 | 13 |
| 1 082 | 101 | 29 |
| 1 083 | 102 | 25 |
| 1 084 | 102 | 20 |
| 1 085 | 96 | 60 |
| 1 086 | 99 | 38 |
| 1 087 | 102 | 24 |
| 1 088 | 100 | 31 |
| 1 089 | 100 | 28 |
| 1 090 | 98 | 3 |
| 1 091 | 102 | 26 |
| 1 092 | 95 | 64 |
| 1 093 | 102 | 23 |
| 1 094 | 102 | 25 |
| 1 095 | 98 | 42 |
| 1 096 | 93 | 68 |
| 1 097 | 101 | 25 |
| 1 098 | 95 | 64 |
| 1 099 | 101 | 35 |
| 1 100 | 94 | 59 |
| 1 101 | 97 | 37 |
| 1 102 | 97 | 60 |
| 1 103 | 93 | 98 |
| 1 104 | 98 | 53 |
| 1 105 | 103 | 13 |
| 1 106 | 103 | 11 |
| 1 107 | 103 | 11 |
| 1 108 | 103 | 13 |
| 1 109 | 103 | 10 |
| 1 110 | 103 | 10 |
| 1 111 | 103 | 11 |
| 1 112 | 103 | 10 |
| 1 113 | 103 | 10 |
| 1 114 | 102 | 18 |
| 1 115 | 102 | 31 |
| 1 116 | 101 | 24 |
| 1 117 | 102 | 19 |
| 1 118 | 103 | 10 |
| 1 119 | 102 | 12 |
| 1 120 | 99 | 56 |
| 1 121 | 96 | 59 |
| 1 122 | 74 | 28 |
| 1 123 | 66 | 62 |
| 1 124 | 74 | 29 |
| 1 125 | 64 | 74 |
| 1 126 | 69 | 40 |
| 1 127 | 76 | 2 |
| 1 128 | 72 | 29 |
| 1 129 | 66 | 65 |
| 1 130 | 54 | 69 |
| 1 131 | 69 | 56 |
| 1 132 | 69 | 40 |
| 1 133 | 73 | 54 |
| 1 134 | 63 | 92 |
| 1 135 | 61 | 67 |
| 1 136 | 72 | 42 |
| 1 137 | 78 | 2 |
| 1 138 | 76 | 34 |
| 1 139 | 67 | 80 |
| 1 140 | 70 | 67 |
| 1 141 | 53 | 70 |
| 1 142 | 72 | 65 |
| 1 143 | 60 | 57 |
| 1 144 | 74 | 29 |
| 1 145 | 69 | 31 |
| 1 146 | 76 | 1 |
| 1 147 | 74 | 22 |
| 1 148 | 72 | 52 |
| 1 149 | 62 | 96 |
| 1 150 | 54 | 72 |
| 1 151 | 72 | 28 |
| 1 152 | 72 | 35 |
| 1 153 | 64 | 68 |
| 1 154 | 74 | 27 |
| 1 155 | 76 | 14 |
| 1 156 | 69 | 38 |
| 1 157 | 66 | 59 |
| 1 158 | 64 | 99 |
| 1 159 | 51 | 86 |
| 1 160 | 70 | 53 |
| 1 161 | 72 | 36 |
| 1 162 | 71 | 47 |
| 1 163 | 70 | 42 |
| 1 164 | 67 | 34 |
| 1 165 | 74 | 2 |
| 1 166 | 75 | 21 |
| 1 167 | 74 | 15 |
| 1 168 | 75 | 13 |
| 1 169 | 76 | 10 |
| 1 170 | 75 | 13 |
| 1 171 | 75 | 10 |
| 1 172 | 75 | 7 |
| 1 173 | 75 | 13 |
| 1 174 | 76 | 8 |
| 1 175 | 76 | 7 |
| 1 176 | 67 | 45 |
| 1 177 | 75 | 13 |
| 1 178 | 75 | 12 |
| 1 179 | 73 | 21 |
| 1 180 | 68 | 46 |
| 1 181 | 74 | 8 |
| 1 182 | 76 | 11 |
| 1 183 | 76 | 14 |
| 1 184 | 74 | 11 |
| 1 185 | 74 | 18 |
| 1 186 | 73 | 22 |
| 1 187 | 74 | 20 |
| 1 188 | 74 | 19 |
| 1 189 | 70 | 22 |
| 1 190 | 71 | 23 |
| 1 191 | 73 | 19 |
| 1 192 | 73 | 19 |
| 1 193 | 72 | 20 |
| 1 194 | 64 | 60 |
| 1 195 | 70 | 39 |
| 1 196 | 66 | 56 |
| 1 197 | 68 | 64 |
| 1 198 | 30 | 68 |
| 1 199 | 70 | 38 |
| 1 200 | 66 | 47 |
| 1 201 | 76 | 14 |
| 1 202 | 74 | 18 |
| 1 203 | 69 | 46 |
| 1 204 | 68 | 62 |
| 1 205 | 68 | 62 |
| 1 206 | 68 | 62 |
| 1 207 | 68 | 62 |
| 1 208 | 68 | 62 |
| 1 209 | 68 | 62 |
| 1 210 | 54 | 50 |
| 1 211 | 41 | 37 |
| 1 212 | 27 | 25 |
| 1 213 | 14 | 12 |
| 1 214 | 0 | 0 |
| 1 215 | 0 | 0 |
| 1 216 | 0 | 0 |
| 1 217 | 0 | 0 |
| 1 218 | 0 | 0 |
| 1 219 | 0 | 0 |
| 1 220 | 0 | 0 |
| 1 221 | 0 | 0 |
| 1 222 | 0 | 0 |
| 1 223 | 0 | 0 |
| 1 224 | 0 | 0 |
| 1 225 | 0 | 0 |
| 1 226 | 0 | 0 |
| 1 227 | 0 | 0 |
| 1 228 | 0 | 0 |
| 1 229 | 0 | 0 |
| 1 230 | 0 | 0 |
| 1 231 | 0 | 0 |
| 1 232 | 0 | 0 |
| 1 233 | 0 | 0 |
| 1 234 | 0 | 0 |
| 1 235 | 0 | 0 |
| 1 236 | 0 | 0 |
| 1 237 | 0 | 0 |
| 1 238 | 0 | 0 |

a)

Változó fordulatszámú motoroknál a következő teljes tranziens (változó fordulatszámú és változó terhelésű) fékpadprogramot kell alkalmazni:

Idő

s

Norm. Fordulatszám

%

Norm. Nyomaték

%

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0

0

17

0

0

18

0

0

19

0

0

20

0

0

21

0

0

22

0

0

23

0

0

24

1

3

25

1

3

26

1

3

27

1

3

28

1

3

29

1

3

30

1

6

31

1

6

32

2

1

33

4

13

34

7

18

35

9

21

36

17

20

37

33

42

38

57

46

39

44

33

40

31

0

41

22

27

42

33

43

43

80

49

44

105

47

45

98

70

46

104

36

47

104

65

48

96

71

49

101

62

50

102

51

51

102

50

52

102

46

53

102

41

54

102

31

55

89

2

56

82

0

57

47

1

58

23

1

59

1

3

60

1

8

61

1

3

62

1

5

63

1

6

64

1

4

65

1

4

66

0

6

67

1

4

68

9

21

69

25

56

70

64

26

71

60

31

72

63

20

73

62

24

74

64

8

75

58

44

76

65

10

77

65

12

78

68

23

79

69

30

80

71

30

81

74

15

82

71

23

83

73

20

84

73

21

85

73

19

86

70

33

87

70

34

88

65

47

89

66

47

90

64

53

91

65

45

92

66

38

93

67

49

94

69

39

95

69

39

96

66

42

97

71

29

98

75

29

99

72

23

100

74

22

101

75

24

102

73

30

103

74

24

104

77

6

105

76

12

106

74

39

107

72

30

108

75

22

109

78

64

110

102

34

111

103

28

112

103

28

113

103

19

114

103

32

115

104

25

116

103

38

117

103

39

118

103

34

119

102

44

120

103

38

121

102

43

122

103

34

123

102

41

124

103

44

125

103

37

126

103

27

127

104

13

128

104

30

129

104

19

130

103

28

131

104

40

132

104

32

133

101

63

134

102

54

135

102

52

136

102

51

137

103

40

138

104

34

139

102

36

140

104

44

141

103

44

142

104

33

143

102

27

144

103

26

145

79

53

146

51

37

147

24

23

148

13

33

149

19

55

150

45

30

151

34

7

152

14

4

153

8

16

154

15

6

155

39

47

156

39

4

157

35

26

158

27

38

159

43

40

160

14

23

161

10

10

162

15

33

163

35

72

164

60

39

165

55

31

166

47

30

167

16

7

168

0

6

169

0

8

170

0

8

171

0

2

172

2

17

173

10

28

174

28

31

175

33

30

176

36

0

177

19

10

178

1

18

179

0

16

180

1

3

181

1

4

182

1

5

183

1

6

184

1

5

185

1

3

186

1

4

187

1

4

188

1

6

189

8

18

190

20

51

191

49

19

192

41

13

193

31

16

194

28

21

195

21

17

196

31

21

197

21

8

198

0

14

199

0

12

200

3

8

201

3

22

202

12

20

203

14

20

204

16

17

205

20

18

206

27

34

207

32

33

208

41

31

209

43

31

210

37

33

211

26

18

212

18

29

213

14

51

214

13

11

215

12

9

216

15

33

217

20

25

218

25

17

219

31

29

220

36

66

221

66

40

222

50

13

223

16

24

224

26

50

225

64

23

226

81

20

227

83

11

228

79

23

229

76

31

230

68

24

231

59

33

232

59

3

233

25

7

234

21

10

235

20

19

236

4

10

237

5

7

238

4

5

239

4

6

240

4

6

241

4

5

242

7

5

243

16

28

244

28

25

245

52

53

246

50

8

247

26

40

248

48

29

249

54

39

250

60

42

251

48

18

252

54

51

253

88

90

254

103

84

255

103

85

256

102

84

257

58

66

258

64

97

259

56

80

260

51

67

261

52

96

262

63

62

263

71

6

264

33

16

265

47

45

266

43

56

267

42

27

268

42

64

269

75

74

270

68

96

271

86

61

272

66

0

273

37

0

274

45

37

275

68

96

276

80

97

277

92

96

278

90

97

279

82

96

280

94

81

281

90

85

282

96

65

283

70

96

284

55

95

285

70

96

286

79

96

287

81

71

288

71

60

289

92

65

290

82

63

291

61

47

292

52

37

293

24

0

294

20

7

295

39

48

296

39

54

297

63

58

298

53

31

299

51

24

300

48

40

301

39

0

302

35

18

303

36

16

304

29

17

305

28

21

306

31

15

307

31

10

308

43

19

309

49

63

310

78

61

311

78

46

312

66

65

313

78

97

314

84

63

315

57

26

316

36

22

317

20

34

318

19

8

319

9

10

320

5

5

321

7

11

322

15

15

323

12

9

324

13

27

325

15

28

326

16

28

327

16

31

328

15

20

329

17

0

330

20

34

331

21

25

332

20

0

333

23

25

334

30

58

335

63

96

336

83

60

337

61

0

338

26

0

339

29

44

340

68

97

341

80

97

342

88

97

343

99

88

344

102

86

345

100

82

346

74

79

347

57

79

348

76

97

349

84

97

350

86

97

351

81

98

352

83

83

353

65

96

354

93

72

355

63

60

356

72

49

357

56

27

358

29

0

359

18

13

360

25

11

361

28

24

362

34

53

363

65

83

364

80

44

365

77

46

366

76

50

367

45

52

368

61

98

369

61

69

370

63

49

371

32

0

372

10

8

373

17

7

374

16

13

375

11

6

376

9

5

377

9

12

378

12

46

379

15

30

380

26

28

381

13

9

382

16

21

383

24

4

384

36

43

385

65

85

386

78

66

387

63

39

388

32

34

389

46

55

390

47

42

391

42

39

392

27

0

393

14

5

394

14

14

395

24

54

396

60

90

397

53

66

398

70

48

399

77

93

400

79

67

401

46

65

402

69

98

403

80

97

404

74

97

405

75

98

406

56

61

407

42

0

408

36

32

409

34

43

410

68

83

411

102

48

412

62

0

413

41

39

414

71

86

415

91

52

416

89

55

417

89

56

418

88

58

419

78

69

420

98

39

421

64

61

422

90

34

423

88

38

424

97

62

425

100

53

426

81

58

427

74

51

428

76

57

429

76

72

430

85

72

431

84

60

432

83

72

433

83

72

434

86

72

435

89

72

436

86

72

437

87

72

438

88

72

439

88

71

440

87

72

441

85

71

442

88

72

443

88

72

444

84

72

445

83

73

446

77

73

447

74

73

448

76

72

449

46

77

450

78

62

451

79

35

452

82

38

453

81

41

454

79

37

455

78

35

456

78

38

457

78

46

458

75

49

459

73

50

460

79

58

461

79

71

462

83

44

463

53

48

464

40

48

465

51

75

466

75

72

467

89

67

468

93

60

469

89

73

470

86

73

471

81

73

472

78

73

473

78

73

474

76

73

475

79

73

476

82

73

477

86

73

478

88

72

479

92

71

480

97

54

481

73

43

482

36

64

483

63

31

484

78

1

485

69

27

486

67

28

487

72

9

488

71

9

489

78

36

490

81

56

491

75

53

492

60

45

493

50

37

494

66

41

495

51

61

496

68

47

497

29

42

498

24

73

499

64

71

500

90

71

501

100

61

502

94

73

503

84

73

504

79

73

505

75

72

506

78

73

507

80

73

508

81

73

509

81

73

510

83

73

511

85

73

512

84

73

513

85

73

514

86

73

515

85

73

516

85

73

517

85

72

518

85

73

519

83

73

520

79

73

521

78

73

522

81

73

523

82

72

524

94

56

525

66

48

526

35

71

527

51

44

528

60

23

529

64

10

530

63

14

531

70

37

532

76

45

533

78

18

534

76

51

535

75

33

536

81

17

537

76

45

538

76

30

539

80

14

540

71

18

541

71

14

542

71

11

543

65

2

544

31

26

545

24

72

546

64

70

547

77

62

548

80

68

549

83

53

550

83

50

551

83

50

552

85

43

553

86

45

554

89

35

555

82

61

556

87

50

557

85

55

558

89

49

559

87

70

560

91

39

561

72

3

562

43

25

563

30

60

564

40

45

565

37

32

566

37

32

567

43

70

568

70

54

569

77

47

570

79

66

571

85

53

572

83

57

573

86

52

574

85

51

575

70

39

576

50

5

577

38

36

578

30

71

579

75

53

580

84

40

581

85

42

582

86

49

583

86

57

584

89

68

585

99

61

586

77

29

587

81

72

588

89

69

589

49

56

590

79

70

591

104

59

592

103

54

593

102

56

594

102

56

595

103

61

596

102

64

597

103

60

598

93

72

599

86

73

600

76

73

601

59

49

602

46

22

603

40

65

604

72

31

605

72

27

606

67

44

607

68

37

608

67

42

609

68

50

610

77

43

611

58

4

612

22

37

613

57

69

614

68

38

615

73

2

616

40

14

617

42

38

618

64

69

619

64

74

620

67

73

621

65

73

622

68

73

623

65

49

624

81

0

625

37

25

626

24

69

627

68

71

628

70

71

629

76

70

630

71

72

631

73

69

632

76

70

633

77

72

634

77

72

635

77

72

636

77

70

637

76

71

638

76

71

639

77

71

640

77

71

641

78

70

642

77

70

643

77

71

644

79

72

645

78

70

646

80

70

647

82

71

648

84

71

649

83

71

650

83

73

651

81

70

652

80

71

653

78

71

654

76

70

655

76

70

656

76

71

657

79

71

658

78

71

659

81

70

660

83

72

661

84

71

662

86

71

663

87

71

664

92

72

665

91

72

666

90

71

667

90

71

668

91

71

669

90

70

670

90

72

671

91

71

672

90

71

673

90

71

674

92

72

675

93

69

676

90

70

677

93

72

678

91

70

679

89

71

680

91

71

681

90

71

682

90

71

683

92

71

684

91

71

685

93

71

686

93

68

687

98

68

688

98

67

689

100

69

690

99

68

691

100

71

692

99

68

693

100

69

694

102

72

695

101

69

696

100

69

697

102

71

698

102

71

699

102

69

700

102

71

701

102

68

702

100

69

703

102

70

704

102

68

705

102

70

706

102

72

707

102

68

708

102

69

709

100

68

710

102

71

711

101

64

712

102

69

713

102

69

714

101

69

715

102

64

716

102

69

717

102

68

718

102

70

719

102

69

720

102

70

721

102

70

722

102

62

723

104

38

724

104

15

725

102

24

726

102

45

727

102

47

728

104

40

729

101

52

730

103

32

731

102

50

732

103

30

733

103

44

734

102

40

735

103

43

736

103

41

737

102

46

738

103

39

739

102

41

740

103

41

741

102

38

742

103

39

743

102

46

744

104

46

745

103

49

746

102

45

747

103

42

748

103

46

749

103

38

750

102

48

751

103

35

752

102

48

753

103

49

754

102

48

755

102

46

756

103

47

757

102

49

758

102

42

759

102

52

760

102

57

761

102

55

762

102

61

763

102

61

764

102

58

765

103

58

766

102

59

767

102

54

768

102

63

769

102

61

770

103

55

771

102

60

772

102

72

773

103

56

774

102

55

775

102

67

776

103

56

777

84

42

778

48

7

779

48

6

780

48

6

781

48

7

782

48

6

783

48

7

784

67

21

785

105

59

786

105

96

787

105

74

788

105

66

789

105

62

790

105

66

791

89

41

792

52

5

793

48

5

794

48

7

795

48

5

796

48

6

797

48

4

798

52

6

799

51

5

800

51

6

801

51

6

802

52

5

803

52

5

804

57

44

805

98

90

806

105

94

807

105

100

808

105

98

809

105

95

810

105

96

811

105

92

812

104

97

813

100

85

814

94

74

815

87

62

816

81

50

817

81

46

818

80

39

819

80

32

820

81

28

821

80

26

822

80

23

823

80

23

824

80

20

825

81

19

826

80

18

827

81

17

828

80

20

829

81

24

830

81

21

831

80

26

832

80

24

833

80

23

834

80

22

835

81

21

836

81

24

837

81

24

838

81

22

839

81

22

840

81

21

841

81

31

842

81

27

843

80

26

844

80

26

845

81

25

846

80

21

847

81

20

848

83

21

849

83

15

850

83

12

851

83

9

852

83

8

853

83

7

854

83

6

855

83

6

856

83

6

857

83

6

858

83

6

859

76

5

860

49

8

861

51

7

862

51

20

863

78

52

864

80

38

865

81

33

866

83

29

867

83

22

868

83

16

869

83

12

870

83

9

871

83

8

872

83

7

873

83

6

874

83

6

875

83

6

876

83

6

877

83

6

878

59

4

879

50

5

880

51

5

881

51

5

882

51

5

883

50

5

884

50

5

885

50

5

886

50

5

887

50

5

888

51

5

889

51

5

890

51

5

891

63

50

892

81

34

893

81

25

894

81

29

895

81

23

896

80

24

897

81

24

898

81

28

899

81

27

900

81

22

901

81

19

902

81

17

903

81

17

904

81

17

905

81

15

906

80

15

907

80

28

908

81

22

909

81

24

910

81

19

911

81

21

912

81

20

913

83

26

914

80

63

915

80

59

916

83

100

917

81

73

918

83

53

919

80

76

920

81

61

921

80

50

922

81

37

923

82

49

924

83

37

925

83

25

926

83

17

927

83

13

928

83

10

929

83

8

930

83

7

931

83

7

932

83

6

933

83

6

934

83

6

935

71

5

936

49

24

937

69

64

938

81

50

939

81

43

940

81

42

941

81

31

942

81

30

943

81

35

944

81

28

945

81

27

946

80

27

947

81

31

948

81

41

949

81

41

950

81

37

951

81

43

952

81

34

953

81

31

954

81

26

955

81

23

956

81

27

957

81

38

958

81

40

959

81

39

960

81

27

961

81

33

962

80

28

963

81

34

964

83

72

965

81

49

966

81

51

967

80

55

968

81

48

969

81

36

970

81

39

971

81

38

972

80

41

973

81

30

974

81

23

975

81

19

976

81

25

977

81

29

978

83

47

979

81

90

980

81

75

981

80

60

982

81

48

983

81

41

984

81

30

985

80

24

986

81

20

987

81

21

988

81

29

989

81

29

990

81

27

991

81

23

992

81

25

993

81

26

994

81

22

995

81

20

996

81

17

997

81

23

998

83

65

999

81

54

1 000

81

50

1 001

81

41

1 002

81

35

1 003

81

37

1 004

81

29

1 005

81

28

1 006

81

24

1 007

81

19

1 008

81

16

1 009

80

16

1 010

83

23

1 011

83

17

1 012

83

13

1 013

83

27

1 014

81

58

1 015

81

60

1 016

81

46

1 017

80

41

1 018

80

36

1 019

81

26

1 020

86

18

1 021

82

35

1 022

79

53

1 023

82

30

1 024

83

29

1 025

83

32

1 026

83

28

1 027

76

60

1 028

79

51

1 029

86

26

1 030

82

34

1 031

84

25

1 032

86

23

1 033

85

22

1 034

83

26

1 035

83

25

1 036

83

37

1 037

84

14

1 038

83

39

1 039

76

70

1 040

78

81

1 041

75

71

1 042

86

47

1 043

83

35

1 044

81

43

1 045

81

41

1 046

79

46

1 047

80

44

1 048

84

20

1 049

79

31

1 050

87

29

1 051

82

49

1 052

84

21

1 053

82

56

1 054

81

30

1 055

85

21

1 056

86

16

1 057

79

52

1 058

78

60

1 059

74

55

1 060

78

84

1 061

80

54

1 062

80

35

1 063

82

24

1 064

83

43

1 065

79

49

1 066

83

50

1 067

86

12

1 068

64

14

1 069

24

14

1 070

49

21

1 071

77

48

1 072

103

11

1 073

98

48

1 074

101

34

1 075

99

39

1 076

103

11

1 077

103

19

1 078

103

7

1 079

103

13

1 080

103

10

1 081

102

13

1 082

101

29

1 083

102

25

1 084

102

20

1 085

96

60

1 086

99

38

1 087

102

24

1 088

100

31

1 089

100

28

1 090

98

3

1 091

102

26

1 092

95

64

1 093

102

23

1 094

102

25

1 095

98

42

1 096

93

68

1 097

101

25

1 098

95

64

1 099

101

35

1 100

94

59

1 101

97

37

1 102

97

60

1 103

93

98

1 104

98

53

1 105

103

13

1 106

103

11

1 107

103

11

1 108

103

13

1 109

103

10

1 110

103

10

1 111

103

11

1 112

103

10

1 113

103

10

1 114

102

18

1 115

102

31

1 116

101

24

1 117

102

19

1 118

103

10

1 119

102

12

1 120

99

56

1 121

96

59

1 122

74

28

1 123

66

62

1 124

74

29

1 125

64

74

1 126

69

40

1 127

76

2

1 128

72

29

1 129

66

65

1 130

54

69

1 131

69

56

1 132

69

40

1 133

73

54

1 134

63

92

1 135

61

67

1 136

72

42

1 137

78

2

1 138

76

34

1 139

67

80

1 140

70

67

1 141

53

70

1 142

72

65

1 143

60

57

1 144

74

29

1 145

69

31

1 146

76

1

1 147

74

22

1 148

72

52

1 149

62

96

1 150

54

72

1 151

72

28

1 152

72

35

1 153

64

68

1 154

74

27

1 155

76

14

1 156

69

38

1 157

66

59

1 158

64

99

1 159

51

86

1 160

70

53

1 161

72

36

1 162

71

47

1 163

70

42

1 164

67

34

1 165

74

2

1 166

75

21

1 167

74

15

1 168

75

13

1 169

76

10

1 170

75

13

1 171

75

10

1 172

75

7

1 173

75

13

1 174

76

8

1 175

76

7

1 176

67

45

1 177

75

13

1 178

75

12

1 179

73

21

1 180

68

46

1 181

74

8

1 182

76

11

1 183

76

14

1 184

74

11

1 185

74

18

1 186

73

22

1 187

74

20

1 188

74

19

1 189

70

22

1 190

71

23

1 191

73

19

1 192

73

19

1 193

72

20

1 194

64

60

1 195

70

39

1 196

66

56

1 197

68

64

1 198

30

68

1 199

70

38

1 200

66

47

1 201

76

14

1 202

74

18

1 203

69

46

1 204

68

62

1 205

68

62

1 206

68

62

1 207

68

62

1 208

68

62

1 209

68

62

1 210

54

50

1 211

41

37

1 212

27

25

1 213

14

12

1 214

0

0

1 215

0

0

1 216

0

0

1 217

0

0

1 218

0

0

1 219

0

0

1 220

0

0

1 221

0

0

1 222

0

0

1 223

0

0

1 224

0

0

1 225

0

0

1 226

0

0

1 227

0

0

1 228

0

0

1 229

0

0

1 230

0

0

1 231

0

0

1 232

0

0

1 233

0

0

1 234

0

0

1 235

0

0

1 236

0

0

1 237

0

0

1 238

0

0

Az NRTC motorfékpadi ciklus menetének grafikus megjelenítése

Image
  Image

---

(1)  Az ISO 8178-4:2007 szabvány (2008. évi helyesbített változat) 8.3. pontjában leírt C1 ciklussal megegyező.

(2)  A 4B. melléklet alapján vizsgált motoroknál névleges fordulatszám helyett a 4B. melléklet 7.7.1.1 szakaszában meghatározott n
  denorm denormalizált fordulatszámot kell alkalmazni. Ebben az esetben a közbenső fordulatszám meghatározásához is az n
  denorm-ot kell használni a névleges fordulatszám helyett.

(3)  A 4A. melléklet alapján vizsgált motoroknál a 4A. melléklet 4.3.1. szakaszában meghatározott vonatkoztatási fordulatszám alkalmazása nem kötelező.

(4)  Az ISO 8178-4:2007 szabvány (2008. évi helyesbített változat) 8.4. pontjában leírt D2 ciklussal megegyező.

(5)  Az alapteljesítmény meghatározásának szemléltetéséhez lásd az ISO 8528-1:2005 szabvány 2. ábráját.

(6)  A fordulatszámra vonatkozó feltételek az állandósult üzemállapotú, különálló vizsgálatnál szereplő lábjegyzet szerint érvényesek.

(7)  A százalékos nyomaték a szabályozott motorfordulatszám melletti legnagyobb nyomatékhoz van viszonyítva.

(8)  Váltás egyik üzemmódból a következőbe 20 másodperces átmeneti fázissal. Az átmeneti fázis alatt az aktuális üzemmód nyomatékbeállításából lineáris átmenet történik a következő üzemmód nyomatékbeállításába, és ha a fordulatszám beállítását is érinti a változás, ezzel egyidejűleg hasonló lineáris átmenet zajlik le a fordulatszámnál is.

(9)  A százalékos nyomaték a legnagyobb vizsgálati nyomatékhoz van viszonyítva.

(10)  Váltás egyik üzemmódból a következőbe 20 másodperces átmeneti fázissal. Az átmeneti fázis alatt az aktuális üzemmód nyomatékbeállításából lineáris átmenet történik a következő üzemmód nyomatékbeállításába.

---

6. MELLÉKLET

A jóváhagyási vizsgálatokhoz és a gyártás megfelelőségének ellenőrzéséhez előírt referencia-tüzelőanyag műszaki jellemzői
   (1)

1.   táblázat

A D–G teljesítménysávokra

| | Határértékek és mértékegységek (2)
   (3) | Vizsgálati módszer |
| --- | --- | --- |
| Cetánszám (5) | min. 45 (8)

  max. 50 | ISO 5165 |
| Sűrűség 15 °C -on | min. 835 kg/m3

  max. 845 kg/m3
   (11) | ISO 3675, ASTM D4052 |
| Desztilláció (4) 95%-os frakció | Legfeljebb 370 °C | ISO 3405 |
| Viszkozitás 40 °C-on | Legalább 2,5 mm2/s
  legfeljebb 3,5 mm2/s | ISO 3104 |
| Kéntartalom | Legalább 0,1 tömeg % (10)

  Legfeljebb 0,2 tömeg% (9) | ISO 8754, EN 24260 |
| Lobbanáspont | Legalább 55 °C | ISO 2719 |
| CFPP | Legalább -
  Legfeljebb +5 °C | EN 116 |
| Rézkorrózió | Legfeljebb 1 | ISO 2160 |
| Conradson szénmaradék
  (10% DR) | legfeljebb 0,3 tömeg% | ISO 10370 |
| Hamutartalom | legfeljebb 0,01 tömeg% | ASTM D482 (12) |
| Víztartalom | legfeljebb 0,05 tömeg % | ASTM D95, D1744 |
| Közömbösítési (erős sav) szám | Legalább 0,20 mg KOH/g | |
| Oxidációs stabilitás (6) | legfeljebb 2,5 mg/100 ml | ASTM D2274 |
| Adalékok (7) | | |

Határértékek és mértékegységek (2)
   (3)

Vizsgálati módszer

Cetánszám (5)

min. 45 (8)

max. 50

ISO 5165

Sűrűség 15 °C -on

min. 835 kg/m3

max. 845 kg/m3
   (11)

ISO 3675, ASTM D4052

Desztilláció (4) 95%-os frakció

Legfeljebb 370 °C

ISO 3405

Viszkozitás 40 °C-on

Legalább 2,5 mm2/s

legfeljebb 3,5 mm2/s

ISO 3104

Kéntartalom

Legalább 0,1 tömeg % (10)

Legfeljebb 0,2 tömeg% (9)

ISO 8754, EN 24260

Lobbanáspont

Legalább 55 °C

ISO 2719

CFPP

Legalább -

Legfeljebb +5 °C

EN 116

Rézkorrózió

Legfeljebb 1

ISO 2160

Conradson szénmaradék

(10% DR)

legfeljebb 0,3 tömeg%

ISO 10370

Hamutartalom

legfeljebb 0,01 tömeg%

ASTM D482 (12)

Víztartalom

legfeljebb 0,05 tömeg %

ASTM D95, D1744

Közömbösítési (erős sav) szám

Legalább 0,20 mg KOH/g

Oxidációs stabilitás (6)

legfeljebb 2,5 mg/100 ml

ASTM D2274

Adalékok (7)

2.   táblázat

A H–K teljesítménysávokra

| Paraméter | Mértékegység | Határértékek (13) | Vizsgálati módszer |
| --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| Cetánszám (14) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Sűrűség 15 °C -on | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Desztilláció: | | | | |
| 50 százalékpont | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 százalékpont | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| — | Végforrpont |

Paraméter

Mértékegység

Határértékek (13)

Vizsgálati módszer

alsó

felső

Cetánszám (14)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Sűrűség 15 °C -on

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Desztilláció:

50 százalékpont

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 százalékpont

°C

345

350

EN-ISO 3405

—

Végforrpont

°C

—

370

EN-ISO 3405

Lobbanáspont

°C

55

—

EN 22719

Hidegszűrhetőségi határhőmérséklet

°C

—

–5

EN 116

Viszkozitás 40 °C-on

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

Többgyűrűs aromás szénhidrogének (PAH)

tömegszázalék

3,0

6,0

IP 391

Kéntartalom (15)

mg/kg

—

300

ASTM D 5453

Rézkorrózió

—

1. osztály

EN-ISO 2160

Conradson-féle szénmaradék

(10 százalékos hígítási arány)

tömegszázalék

—

0,2

EN-ISO 10370

Hamutartalom

tömegszázalék

—

0,01

EN-ISO 6245

Víztartalom

tömegszázalék

—

0,05

EN-ISO 12937

Közömbösítési (erős sav) szám

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oxidációs stabilitás (16)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

3.   táblázat

Az L–P és Q–R teljesítménysávokra

| Paraméter | Mértékegység | Határértékek (17) | Vizsgálati módszer |
| --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| Cetánszám (18) | | | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Sűrűség 15 °C -on | kg/m3 | 833 | 865 | EN-ISO 3675 |
| Desztilláció: | | | | |
| 50 százalékpont | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 százalékpont | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| — | Végforrpont |

Paraméter

Mértékegység

Határértékek (17)

Vizsgálati módszer

alsó

felső

Cetánszám (18)

54,0

EN-ISO 5165

Sűrűség 15 °C -on

kg/m3

833

865

EN-ISO 3675

Desztilláció:

50 százalékpont

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 százalékpont

°C

345

350

EN-ISO 3405

—

Végforrpont

°C

—

370

EN-ISO 3405

Lobbanáspont

°C

55

—

EN 22719

Hidegszűrhetőségi határhőmérséklet

°C

—

–5

EN 116

Viszkozitás 40 °C-on

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Többgyűrűs aromás szénhidrogének (PAH)

tömegszázalék

3,0

6,0

IP 391

Kéntartalom (19)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Rézkorrózió

—

1. osztály

EN-ISO 2160

Conradson-féle szénmaradék

(10 százalékos hígítási arány)

tömegszázalék

—

0,2

EN-ISO 10370

Hamutartalom

tömegszázalék

—

0,01

EN-ISO 6245

Víztartalom

tömegszázalék

—

0,02

EN-ISO 12937

Közömbösítési (erős sav) szám

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oxidációs stabilitás (20)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Kenőképesség (HFRR elhasználódási heg átmérője 60 °C-on)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

Zsírsav-metil-észter (FAME)

tilos

---

(1)  Minden tüzelőanyag-jellemzőt és -határértéket folyamatosan felül kell vizsgálni a piaci tendenciák alakulásának fényében.

(2)  Egy motor vagy jármű termikus hatásfokának meghatározásához a tüzelőanyag fűtőértékét az alábbi összefüggés alapján lehet kiszámítani:

Formula

ahol:

| | d a sűrűség 15 °C-on |
| --- | --- |

d a sűrűség 15 °C-on

| | x víztartalom, tömegarány (% osztva 100-zal) |
| --- | --- |

x víztartalom, tömegarány (% osztva 100-zal)

| | y hamutartalom, tömegarány (% osztva 100-zal) |
| --- | --- |

y hamutartalom, tömegarány (% osztva 100-zal)

| | s kéntartalom, tömegarány (% osztva 100-zal) |
| --- | --- |

s kéntartalom, tömegarány (% osztva 100-zal)

(3)  A specifikációkban megadott értékek „valós értékek”. Határértékeik megállapítása a „Defining a basis for petroleum produce quality disputes” („Alap meghatározása az olajtermékekkel kapcsolatos minőségi vitákhoz”) című, D 3244 jelű ASTM-szabvány alapján történt: a legkisebb határérték meghatározása zérus feletti 2R legkisebb különbséget, a legnagyobb és a legkisebb határérték meghatározása 4R legkisebb különbséget feltételez (ahol R a reprodukálhatóság).

Bár statisztikai okokból szükség van erre az intézkedésre, a tüzelőanyag gyártójának törekednie kell a nulla értékre, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha legnagyobb és legkisebb határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy tüzelőanyag megfelel-e a követelményeknek, akkor ennek eldöntéséhez az ASTM D3244 szabvány előírásait kell alkalmazni.

(4)  A megadott számok az elpárolgott mennyiségeket mutatják (visszanyert % + veszteség %).

(5)  A cetánszámtartomány nincs összhangban a legkisebb 4R tartományra vonatkozó követelménnyel. A tüzelőanyag szállítója és felhasználója közötti viták esetén azonban az ASTM D3244 előírásait lehet használni az ilyen viták megoldására, feltéve, hogy egyszeri meghatározások helyett inkább annyi mérést végeznek, amennyi elegendő a szükséges pontosság eléréséhez.

(6)  Az eltarthatóság valószínűleg még ellenőrzött oxidációs stabilitás mellett is korlátozott. Célszerű kikérni a szállító tanácsát a tárolási körülményekre és az eltarthatóságra vonatkozóan.

(7)  Ez a tüzelőanyag csak közvetlen lepárlású és krakkolt szénhidrogén-desztillációs összetevőkből állhat. Nem tartalmazhat semmiféle fémes adalékot vagy cetánszámjavító adalékokat.

(8)  Alacsonyabb értékek is megengedhetők; ebben az esetben az alkalmazott referencia-tüzelőanyag cetánszámát fel kell tüntetni a jegyzőkönyvben.

(9)  Magasabb értékek is megengedhetők; ebben az esetben az alkalmazott referencia-tüzelőanyag kéntartalmát fel kell tüntetni a jegyzőkönyvben.

(10)  Folyamatosan felül kell vizsgálni a piaci tendenciák alakulásának fényében. Egy motor kezdeti jóváhagyásának céljából a kérelmező kérésére 0,05 tömegszázalék névleges kénszint (legalább 0,03 tömegszázalék) engedhető meg, amely esetben a mért részecskeszintet felfelé kell korrigálni, a névlegesen a tüzelőanyag kéntartalmában meghatározott átlagos szintre (0,15 tömegszázalék), az alábbi egyenlet szerint:

Formula

ahol:

| PTadj | = | a korrigált PT-érték (g/kWh) |
| --- | --- | --- |
| PT | = | mért súlyozott fajlagos részecskekibocsátási érték (g/kWh) |
| SFC | = | az alábbi képlet szerint számított súlyozott fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás (g/kWh) |
| NSLF | = | a kéntartalom tömegarányára vonatkozó névleges specifikáció átlaga (azaz 0,15%/100) |
| FSF | = | a tüzelőanyag kéntartalmának tömegaránya (%/100) |

PTadj

=

a korrigált PT-érték (g/kWh)

PT

=

mért súlyozott fajlagos részecskekibocsátási érték (g/kWh)

SFC

=

az alábbi képlet szerint számított súlyozott fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás (g/kWh)

NSLF

=

a kéntartalom tömegarányára vonatkozó névleges specifikáció átlaga (azaz 0,15%/100)

FSF

=

a tüzelőanyag kéntartalmának tömegaránya (%/100)

A súlyozott fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás számításának képlete:

| | ahol: |
| --- | --- |

Formula

Formula

A gyártás megfelelőségének a 7.4.2. szakaszban leírt értékelése érdekében a követelményeknek a 0,1, illetve 0,2 tömegszázalékos legkisebb/legnagyobb határértékeknek megfelelő referencia-tüzelőanyag használata mellett kell teljesülniük.

(11)  Magasabb, egészen 855 kg/m3-ig terjedő értékek is megengedhetők; ebben az esetben az alkalmazott referencia-tüzelőanyag sűrűségét fel kell tüntetni a jegyzőkönyvben. A gyártás megfelelőségének a 7.4.2. szakaszban leírt értékelése érdekében a követelményeknek a 835, illetve 845 kg/m3-es legkisebb/legnagyobb határértékeknek megfelelő referencia-tüzelőanyag használata mellett kell teljesülniük.

(12)  A hatálybalépés időpontjától kezdve az EN/ISO 6245 szabvánnyal kell felváltani.

(13)  A specifikációkban megadott értékek „valós értékek”. A határértékek megállapítása az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259 szabvány feltételeinek figyelembe vételével történt; az alsó határérték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a felső és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget vették figyelembe.

Bár műszaki okokból szükség van erre az intézkedésre, a tüzelőanyag gyártójának törekednie kell a nulla értékre, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha legnagyobb és legkisebb határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy tüzelőanyag megfelel-e a követelményeknek, akkor ennek eldöntéséhez az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni.

(14)  A cetánszám tartománya nincs összhangban azzal a követelménnyel, hogy a tartomány legalább 4R legyen. A tüzelőanyag szállítója és felhasználója közötti viták esetén azonban az ISO 4259 előírásait lehet használni az ilyen viták megoldására, feltéve, hogy egyszeri meghatározások helyett inkább annyi mérést végeznek, amennyi elegendő a szükséges pontosság eléréséhez.

(15)  Meg kell adni a mérésekhez használt tüzelőanyag tényleges kéntartalmát.

(16)  Az eltarthatóság valószínűleg még ellenőrzött oxidációs stabilitás mellett is korlátozott. Célszerű kikérni a szállító tanácsát a tárolási körülményekre és az eltarthatóságra vonatkozóan.

(17)  A specifikációkban megadott értékek „valós értékek”. A határértékek megállapítása az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259 szabvány feltételeinek figyelembe vételével történt; az alsó határérték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a felső és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget vették figyelembe.

Bár műszaki okokból szükség van erre az intézkedésre, a tüzelőanyag gyártójának törekednie kell a nulla értékre, ha a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre, ha legnagyobb és legkisebb határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelmű, hogy egy tüzelőanyag megfelel-e a követelményeknek, akkor ennek eldöntéséhez az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni.

(18)  A cetánszám tartománya nincs összhangban azzal a követelménnyel, hogy a tartomány legalább 4R legyen. A tüzelőanyag szállítója és felhasználója közötti viták esetén azonban az ISO 4259 előírásait lehet használni az ilyen viták megoldására, feltéve, hogy egyszeri meghatározások helyett inkább annyi mérést végeznek, amennyi elegendő a szükséges pontosság eléréséhez.

(19)  Meg kell adni az I. típusú vizsgálathoz használt tüzelőanyag tényleges kéntartalmát.

(20)  Az eltarthatóság valószínűleg még ellenőrzött oxidációs stabilitás mellett is korlátozott. Célszerű kikérni a szállító tanácsát a tárolási körülményekre és az eltarthatóságra vonatkozóan.

---

7. MELLÉKLET

A BERENDEZÉSEK ÉS SEGÉDBERENDEZÉSEK BEÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

| Szám | Berendezés és segédberendezés | A kibocsátási vizsgálat céljából felszerelve |
| --- | --- | --- |
| 1 | Szívórendszer | |
| Szívócsővezeték | Igen |
| Forgattyúsház-szellőzés | Igen |
| Levegőáram-mérő | Igen |
| Légszűrő | Igen (1) |
| Szívászaj-csökkentő | Igen (1) |
| A beömlő szeleprendszer indukciós hevítése | Igen, normál gyári berendezés. Lehetőleg a legkedvezőbb feltételt kell beállítani. |
| 2 | Kipufogórendszer | |
| Kipufogógáz-utókezelés | Igen |
| Kipufogócsonk | Igen |
| Kipufogó-vezetékek | Igen (2) |
| Hangtompító | Igen (2) |
| Végcső | Igen (2) |
| Kipufogófék | Nem (3) |
| Feltöltő | Igen |
| 3 | Tüzelőanyag-ellátó szivattyú | Igen (4) |
| 4 | Tüzelőanyag-befecskendezés | |
| Előszűrő | Igen |
| Szűrő | Igen |
| Szivattyú | Igen |
| Nagynyomású vezeték | Igen |
| Befecskendező | Igen |
| Elektronikus vezérlőegység, érzékelők stb. | Igen |
| Szabályozó/vezérlő rendszer | Igen |
| Automatikus (a légköri viszonyoktól függően működő) teljes terhelési leállító a kapcsolótáblához | Igen |
| 5 | Folyadékhűtés | |
| Hűtő | Nem |
| Ventilátor | Nem |
| Ventilátorburkolat | Nem |
| Vízszivattyú | Igen (5) |
| Termosztát | Igen (6) |
| 6 | Léghűtés | |
| Burkolat | Nem (7) |
| Ventilátor vagy befúvó | Nem (7) |
| Hőmérséklet-szabályozó berendezés | Nem |
| 7 | Elektromos berendezések | |
| Generátor | Igen (8) |
| 8 | Turbófeltöltő berendezés | |
| Közvetlenül a motorral és/vagy a kipufogógázzal meghajtott kompresszor | Igen |
| Töltőlevegő-hűtő | Igen (7), (9) |
| Hűtőközeg-szivattyú vagy -ventilátor (a motorról meghajtva) | Nem (7) |
| Hűtőközeg-termosztát | Igen |
| 9 | A próbapad segédventilátora | Igen, ha szükséges. |
| 10 | Szennyezésgátló eszköz | Igen |
| 11 | Indítóberendezés | Igen vagy próbapadi berendezés (10) |
| 12 | Kenőolaj-szivattyú | Igen |
| 13 | Egyes, a motorra felszerelhető segédberendezéseket, amelyek meghatározása a gép működésével függ össze, a vizsgálathoz el kell távolítani.
  Ilyen például:






  i. | a fékek levegőkompresszora, |

Szám

Berendezés és segédberendezés

A kibocsátási vizsgálat céljából felszerelve

1

Szívórendszer

Szívócsővezeték

Igen

Forgattyúsház-szellőzés

Igen

Levegőáram-mérő

Igen

Légszűrő

Igen (1)

Szívászaj-csökkentő

Igen (1)

A beömlő szeleprendszer indukciós hevítése

Igen, normál gyári berendezés. Lehetőleg a legkedvezőbb feltételt kell beállítani.

2

Kipufogórendszer

Kipufogógáz-utókezelés

Igen

Kipufogócsonk

Igen

Kipufogó-vezetékek

Igen (2)

Hangtompító

Igen (2)

Végcső

Igen (2)

Kipufogófék

Nem (3)

Feltöltő

Igen

3

Tüzelőanyag-ellátó szivattyú

Igen (4)

4

Tüzelőanyag-befecskendezés

Előszűrő

Igen

Szűrő

Igen

Szivattyú

Igen

Nagynyomású vezeték

Igen

Befecskendező

Igen

Elektronikus vezérlőegység, érzékelők stb.

Igen

Szabályozó/vezérlő rendszer

Igen

Automatikus (a légköri viszonyoktól függően működő) teljes terhelési leállító a kapcsolótáblához

Igen

5

Folyadékhűtés

Hűtő

Nem

Ventilátor

Nem

Ventilátorburkolat

Nem

Vízszivattyú

Igen (5)

Termosztát

Igen (6)

6

Léghűtés

Burkolat

Nem (7)

Ventilátor vagy befúvó

Nem (7)

Hőmérséklet-szabályozó berendezés

Nem

7

Elektromos berendezések

Generátor

Igen (8)

8

Turbófeltöltő berendezés

Közvetlenül a motorral és/vagy a kipufogógázzal meghajtott kompresszor

Igen

Töltőlevegő-hűtő

Igen (7), (9)

Hűtőközeg-szivattyú vagy -ventilátor (a motorról meghajtva)

Nem (7)

Hűtőközeg-termosztát

Igen

9

A próbapad segédventilátora

Igen, ha szükséges.

10

Szennyezésgátló eszköz

Igen

11

Indítóberendezés

Igen vagy próbapadi berendezés (10)

12

Kenőolaj-szivattyú

Igen

13

Egyes, a motorra felszerelhető segédberendezéseket, amelyek meghatározása a gép működésével függ össze, a vizsgálathoz el kell távolítani.

Ilyen például:

i.

a fékek levegőkompresszora,

| ii. | a szervokompresszor, |
| --- | --- |

ii.

a szervokompresszor,

| iii. | a felfüggesztés kompresszora, |
| --- | --- |

iii.

a felfüggesztés kompresszora,

| iv. | a légkondicionáló rendszer. |
| --- | --- |

iv.

a légkondicionáló rendszer.

Nem

---

(1)  A teljes szívórendszert a rendeltetésszerű használatnak megfelelően kell felszerelni:

| i. | amennyiben fennáll annak a kockázata, hogy jelentősen befolyásolja a motor teljesítményét; |
| --- | --- |

i.

amennyiben fennáll annak a kockázata, hogy jelentősen befolyásolja a motor teljesítményét;

| ii. | amennyiben a gyártó kéri ennek elvégzését. |
| --- | --- |

ii.

amennyiben a gyártó kéri ennek elvégzését.

Egyéb esetekben egy ezzel egyenértékű rendszer használható, és ellenőrzést kell végrehajtani annak biztosítása érdekében, hogy a szívórendszerre kifejtett nyomás eltérése nem haladja meg a 100 Pa-t a gyártó által a tiszta levegőszűrőre előírt felső határértékhez viszonyítva.

(2)  A teljes kipufogórendszert a rendeltetésszerű használatnak megfelelően kell felszerelni:

| i. | amennyiben fennáll annak a kockázata, hogy jelentősen befolyásolja a motor teljesítményét; |
| --- | --- |

i.

amennyiben fennáll annak a kockázata, hogy jelentősen befolyásolja a motor teljesítményét;

| ii. | amennyiben a gyártó kéri ennek elvégzését. |
| --- | --- |

ii.

amennyiben a gyártó kéri ennek elvégzését.

Egyéb esetekben egy ezzel egyenértékű rendszer használható, és ellenőrzést kell végrehajtani annak biztosítása érdekében, hogy a szívórendszerre kifejtett nyomás eltérése nem haladja meg a 1 000 Pa-t a gyártó által előírt felső határértékhez viszonyítva.

(3)  Amennyiben kipufogóféket építettek be a motorba, a fojtószelepet teljesen nyitott állásban kell rögzíteni.

(4)  A tüzelőanyag-ellátás nyomását szükség esetén utólag újra lehet állítani annak érdekében, hogy újra biztosítsák a motor adott alkalmazásában fellépő nyomást (különösen „tüzelőanyag-visszavezetéses” rendszer alkalmazása esetén).

(5)  A hűtőfolyadék keringtetését csak a motor vízszivattyúja működtetheti. A folyadék hűtése egy külső körfolyamon keresztül is történhet úgy, hogy a nyomásveszteség e körfolyamon belül és a szivattyú szívócsonkjánál mért nyomás lényegében azonos legyen a motor hűtőrendszerének adataival.

(6)  A termosztát teljesen nyitott állásban rögzíthető.

(7)  Amennyiben a hűtőventilátort vagy befúvót a vizsgálat céljából felszerelték, akkor a felvett teljesítményt hozzá kell adni az eredményekhez, kivéve, ha a léghűtéses motorok hűtőventilátora közvetlenül a forgattyústengelyre van felszerelve. A ventilátor, illetve a befúvó teljesítményét a vizsgálat során alkalmazott fordulatszámon szabványos jellemzőkön alapuló számítás vagy gyakorlati mérés útján kell meghatározni.

(8)  A generátor legkisebb teljesítménye: a generátor elektromos teljesítményét azon segédberendezések működtetéséhez szükséges értékre kell csökkenteni, amelyek nélkülözhetetlenek a motor működéséhez. Amennyiben akkumulátort kell csatlakoztatni, akkor jó állapotban levő, teljesen feltöltött akkumulátort kell használni.

(9)  A töltőlevegő-hűtéssel rendelkező motorokat töltőlevegő-hűtés mellett kell vizsgálni függetlenül attól, hogy folyadék- vagy léghűtésesek, de ha a gyártó jobbnak látja, a levegőhűtőt a próbapadon elhelyezett rendszerrel lehet helyettesíteni. A próbapadon a teljesítmény mérését mindkét esetben, minden fordulatszámon a motorlevegőnek a töltőlevegő-hűtőn keresztüli azon legnagyobb nyomásesése és legkisebb hőmérsékletesése mellett kell végezni, amelyet a gyártó meghatároz.

(10)  Az elektromos vagy más indítórendszerek meghajtását a próbapadról kell biztosítani.

---

8. MELLÉKLET

TARTÓSSÁGI KÖVETELMÉNYEK

1.   A H–P TELJESÍTMÉNYSÁVOKBA TARTOZÓ KOMPRESSZIÓS GYÚJTÁSÚ MOTOROKRA VONATKOZÓ KIBOCSÁTÁSTARTÓSSÁGI IDŐTARTAM

Ez a melléklet a csak a H–P teljesítménysávokba tartozó kompressziós gyújtású motorokra vonatkozik.

1.1.   A gyártóknak minden egyes szabályozott szennyező anyagra vonatkozóan a H–P teljesítménysávokba tartozó minden motorcsaládra meg kell határozniuk a romlási tényező (DF) értékét. Ezeket a DF-értékeket kell alkalmazni a típusjóváhagyással és a gyártás során végrehajtott vizsgálatokkal kapcsolatban.

1.1.1.   A romlási tényezőket megállapító vizsgálatot a következők szerint kell elvégezni:

1.1.1.1.   A gyártónak tartóssági vizsgálatokat kell végeznie a motor üzemóráinak összegyűjtésére egy olyan vizsgálati ütemterv szerint, amelyet a helyes műszaki gyakorlat alapján a kibocsátási teljesítmény romlásának jellemzéséhez az üzem közbeni motorműködés reprezentatív bemutatására választottak ki. A tartóssági vizsgálat időtartamának jellemzően a kibocsátástartóssági időtartam (EDP) legalább egynegyedével azonos hosszúságúnak kell lennie.

Az összesített üzemórák a motorok fékpadon történő működtetésén keresztül vagy a tényleges helyszíni üzemeltetésből kaphatók meg. Gyorsított tartóssági vizsgálatok elvégzésére akkor van lehetőség, ha a tartampróbát a helyszínen általában tapasztalthoz képest magasabb terhelési tényező mellett hajtják végre. A motor tartóssági vizsgálati óráinak száma és az egyenértékű EDP-órák száma közötti viszonyt megmutató gyorsítási tényezőt a helyes műszaki gyakorlat alapján a motorgyártónak kell meghatároznia.

A tartóssági vizsgálat időtartama alatt a gyártó által ajánlott rutin karbantartási ütemtervben foglaltakon kívül semmilyen kibocsátásérzékeny alkotóelem nem javítható vagy cserélhető ki.

A motorcsaládra vagy egyenértékű kibocsátáscsökkentési technológiával rendelkező motorcsaládokra vonatkozó kipufogógázkibocsátás-romlási tényezők meghatározására használandó próbamotort, alrendszereket vagy alkatrészeket a helyes műszaki gyakorlat alapján a motorgyártónak kell kiválasztania. A feltétel az, hogy a próbamotornak azon motorcsaládok kibocsátásromlási jellemzőjét kell képviselnie, amelyek típusjóváhagyásánál a minőségromlási tényező kapott értékeit alkalmazni fogják. A különböző furattal és lökettel, különböző konfigurációban, különböző levegőkezelő rendszerekkel és különböző tüzelőanyag-rendszerekkel készült motorokat a kibocsátásromlási jellemzők szempontjából egyenértékűnek lehet tekinteni, ha az műszakilag megalapozott.

Más gyártó DF-értékei is alkalmazhatók, ha a kibocsátásromlás tekintetében megalapozottan feltételezhető a technológiák egyenértékűsége, és bizonyítható, hogy a vizsgálatokat a meghatározott követelményeknek megfelelően hajtották végre.

A szennyezőanyag-kibocsátások vizsgálatát a próbamotorra vonatkozóan az ezen előírásban meghatározott eljárásoknak megfelelően a kezdeti bejáratást követően, de a tartampróbát megelőzően, a tartóssági vizsgálat befejeztével kell elvégezni. A kibocsátási vizsgálatok a tartampróba alatt bármilyen időközönként szintén elvégezhetők, és a romlási tendencia meghatározásához felhasználhatók.

1.1.1.2.   A romlás meghatározására elvégzett tartampróbákon vagy szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálatokon a típusjóváhagyó hatóságnak nem kell részt vennie.

1.1.1.3.   A DF-értékek meghatározása a tartóssági vizsgálatokból

Az összeadandó romlási tényezőt úgy lehet megkapni, hogy a kibocsátástartóssági időtartam kezdetén meghatározott kibocsátási értéket ki kell vonni a kibocsátástartóssági időtartam végén fennálló kibocsátási teljesítmény bemutatására megállapított szennyezőanyag-kibocsátási értékből.

A multiplikatív romlási tényezőt úgy kapjuk meg, ha a kibocsátástartóssági időtartam végén meghatározott kibocsátási szintet elosztjuk a kibocsátástartóssági időtartam kezdetén rögzített kibocsátási értékkel.

A szabályozott szennyező anyagok mindegyikére külön DF-értékeket kell megállapítani. Az NOx + CH-re vonatkozó DF-érték megállapítása esetén az additív romlási tényezőre vonatkozóan ez a szennyező anyagok összegén alapulva kerül meghatározásra, mindazonáltal az egy szennyező anyagra vonatkozó negatív romlás nem kompenzálhatja a másikra vonatkozó romlást. A multiplikatív NOx+CH romlási tényezőre vonatkozóan külön CH és NOx romlási tényezőket kell meghatározni, és a rosszabbodó kibocsátási szinteknek a szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálat eredményéből történő kiszámításakor azokat külön kell alkalmazni, mielőtt a szabványnak való megfelelés megállapítására a kapott leromlott NOx- és CH-értékeket összeadnák.

Amennyiben a vizsgálatot nem a teljes kibocsátástartóssági időtartamra végzik el, a kibocsátástartóssági időtartam végén fennálló kibocsátási értékeket a vizsgálati időtartamra megállapított kibocsátásromlási tendenciának a teljes kibocsátástartóssági időtartamra történő extrapolációjával határozzák meg.

Amikor a kibocsátási vizsgálat eredményeit a tartóssági tartampróba alatt rendszeres időközönként rögzítették, a kibocsátástartóssági időtartam végén fennálló kibocsátási szintek meghatározására a helyes gyakorlaton alapuló szabványos statisztikai feldolgozási technikákat kell alkalmazni; a végleges szennyezőanyag-kibocsátási értékek meghatározása során statisztikai szignifikanciavizsgálat alkalmazható.

Ha a számítások a multiplikatív romlási tényezőre vonatkozóan 1,00-nél kisebb, vagy az additív romlási tényezőre vonatkozóan 0,00-nál kisebb értéket eredményeznek, akkor a romlási tényezőnek 1,0-nek, illetve 0,00-nak kell lennie.

1.1.1.4.   A gyártó a típusjóváhagyó hatóság beleegyezésével felhasználhatja a közúti nehéz dízelmotorok tanúsítására vonatkozó DF-értékek megállapítása céljából elvégzett tartóssági vizsgálatok eredményeiből származó DF-értékeket. Ezt akkor engedélyezik, ha technológiai egyenértékűség áll fenn a közúti próbamotor és azon nem közúti motorcsaládok között, amelyek tanúsításához használják a DF-értékeket. A közúti motor kibocsátástartóssági vizsgálatának eredményeiből számított DF-értékeket a 3. szakaszban meghatározott kibocsátástartóssági időtartam értékei alapján kell kiszámítani.

1.1.1.5.   Amennyiben a motorcsalád elismert technológián alapul, a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával a motorcsaládra vonatkozó romlási tényező meghatározására vizsgálat helyett a helyes mérnöki gyakorlaton alapuló elemzés is használható.

1.2.   A romlási tényezőre vonatkozó információk a jóváhagyási kérelmekben

1.2.1.   A semmilyen utókezelő készüléket nem alkalmazó, kompressziós gyújtású motorokra vonatkozó motorcsalád-jóváhagyási kérelemben minden egyes szennyező anyagra additív romlási tényezőket kell meghatározni.

1.2.2.   Az utókezelő készüléket alkalmazó, kompressziós gyújtású motorokra vonatkozó motorcsalád-tanúsítási kérelemben minden egyes szennyező anyagra multiplikatív romlási tényezőket kell meghatározni.

1.2.3.   A gyártónak a típusjóváhagyó hatóságot kérésre a DF-értékek alátámasztására szolgáló információkkal kell ellátnia. Ez általában magában foglalja a kibocsátási vizsgálat eredményeit, a tartampróba ütemtervét, a karbantartási eljárásokat, adott esetben a technológiai egyenértékűségre vonatkozó műszaki vélemények alátámasztására szolgáló információkkal együtt.

2.   A Q–R TELJESÍTMÉNYSÁVOKBA TARTOZÓ KOMPRESSZIÓS GYÚJTÁSÚ MOTOROKRA VONATKOZÓ KIBOCSÁTÁSTARTÓSSÁGI IDŐTARTAM

2.1.   Általános előírások

2.1.1.   Ez a szakasz csak a Q–R teljesítménysávokba tartozó kompressziós gyújtású motorokra vonatkozik. Az e melléklet 1. szakaszában szereplő követelmények helyett a gyártó kérésére ezt a szakaszt a H–P teljesítménysávokba tartozó kompressziós gyújtású motorokra is lehet alkalmazni.

2.1.2.   Ez a 2. szakasz a romlási tényezőknek a motorok IV. szakasz szerinti típusjóváhagyásához és a gyártás megfelelőségének megállapításához történő meghatározása céljából a tartampróba alatt vizsgálandó motorok kiválasztására szolgáló eljárásokat határozza meg. A romlási tényezőket a 2.4.7. szakasz szerint kell az ezen előírás 4B. melléklete szerint mért kibocsátásokra alkalmazni.

2.1.3.   A romlás meghatározására elvégzett tartampróbákon vagy szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálatokon a típusjóváhagyó hatóságnak nem kell részt vennie.

2.1.4.   Ez a 2. szakasz részletesen leírja a motorokon a tartampróba alatt elvégzendő vagy elvégezhető, kibocsátással kapcsolatos és kibocsátással nem kapcsolatos karbantartásokat is. Az ilyen karbantartásnak meg kell felelnie a használatban lévő motorokon végzett karbantartásnak, és erről tájékoztatni kell az új motorok tulajdonosait.

2.1.5.   A gyártó kérésére a típusjóváhagyó hatóság engedélyezheti a 2.4.1–2.4.5. szakaszban megállapított eljárásoktól eltérő eljárással meghatározott romlási tényezők alkalmazását. Ebben az esetben a gyártónak a típusjóváhagyó hatóság számára elfogadható módon igazolnia kell, hogy az alkalmazott eljárások nem kevésbé szigorúak, mint a 2.4.1–2.4.5. szakaszban megállapított eljárások.

2.2.   Fenntartva

2.3.   A motorok kiválasztása a kibocsátástartóssági időtartam romlási tényezőinek meghatározása céljából

2.3.1.   A kibocsátástartóssági időtartam romlási tényezőinek meghatározása céljából szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálatra az ezen előírás 1B. mellékletében meghatározott motorcsaládból kell motorokat kiválasztani.

2.3.2.   Az alkalmazott kipufogógáz-utókezelő rendszer típusa alapján különböző motorcsaládokból származó motorokból is kialakíthatók motorcsaládok. Annak érdekében, hogy a különböző hengerkonfigurációjú, de a kipufogógáz-utókezelő rendszer vonatkozásában hasonló műszaki specifikációjú és beépítésű motorokat ugyanabba az utókezelő rendszer szerinti motorcsaládba lehessen besorolni, a gyártónak olyan adatokat kell szolgáltatnia a típusjóváhagyó hatóság számára, amelyek bizonyítják, hogy az ilyen motorok kibocsátáscsökkentési teljesítménye hasonló.

2.3.3.   A motor gyártójának ki kell választania egy, az utókezelő rendszer szerinti, a 2.3.2. szakasz szerint meghatározott motorcsaládot reprezentáló motort a 2.4.2. szakaszban meghatározott tartampróba alatti vizsgálatra, és ezt a vizsgálat megkezdése előtt jelentenie kell a típusjóváhagyó hatóságnak.

2.3.3.1.   Ha a típusjóváhagyó hatóság döntése szerint az utókezelő rendszer szerinti motorcsalád legrosszabb kibocsátását egy másik motor jobban jellemezheti, a vizsgálandó motort a típusjóváhagyó hatóság és a motor gyártója közösen választja ki.

2.4.   A kibocsátástartóssági időtartam romlási tényezőinek meghatározása

2.4.1.   Általános előírások

Az utókezelő rendszer szerinti motorcsaládra alkalmazandó romlási tényezőket a kiválasztott motorok tartampróbája alapján határozzák meg, amelynek része a gáznemű és a szilárd kibocsátás NRSC- és NRTC-vizsgálatok során történő időszakos vizsgálata.

2.4.2.   A tartampróba

A tartampróbát a gyártó választása szerint a kiválasztott motorral felszerelt gép egy tényleges tartampróba szerinti tényleges üzemeltetésével, vagy a kiválasztott motor motorfékpadon végrehajtott tartampróba szerinti üzemeltetésével lehet teljesíteni.

2.4.2.1.   A tényleges üzemeltetés alatti és a fékpadi tartampróba

| 2.4.2.1.1. | A gyártónak a műszaki szempontok helyes megítélése alapján megfelelően meg kell határoznia a motorok tekintetében az összesített használat és az öregítési ciklus formáját és tartamát. |
| --- | --- |

2.4.2.1.1.

A gyártónak a műszaki szempontok helyes megítélése alapján megfelelően meg kell határoznia a motorok tekintetében az összesített használat és az öregítési ciklus formáját és tartamát.

| 2.4.2.1.2. | A gyártónak meg kell határoznia, hogy a melegindításos NRTC- és NRSC-ciklusok során mely vizsgálati pontokon kerüljön sor a gáznemű és a szilárd kibocsátás mérésére. A vizsgálatot legalább háromszor el kell végezni: egyszer a tartampróba kezdetén, egyszer körülbelül a középidőben és egyszer a tartampróba végén. |
| --- | --- |

2.4.2.1.2.

A gyártónak meg kell határoznia, hogy a melegindításos NRTC- és NRSC-ciklusok során mely vizsgálati pontokon kerüljön sor a gáznemű és a szilárd kibocsátás mérésére. A vizsgálatot legalább háromszor el kell végezni: egyszer a tartampróba kezdetén, egyszer körülbelül a középidőben és egyszer a tartampróba végén.

| 2.4.2.1.3. | Az indulási ponton és a kibocsátástartóssági időtartam végpontján a 2.4.5.2. szakasz szerint számított kibocsátási értékeknek a motorcsaládra vonatkozó határértékek közé kell esniük, de a vizsgálati pontokon mért egyes kibocsátási eredmények túlléphetik a kibocsátási határértékeket. |
| --- | --- |

2.4.2.1.3.

Az indulási ponton és a kibocsátástartóssági időtartam végpontján a 2.4.5.2. szakasz szerint számított kibocsátási értékeknek a motorcsaládra vonatkozó határértékek közé kell esniük, de a vizsgálati pontokon mért egyes kibocsátási eredmények túlléphetik a kibocsátási határértékeket.

| 2.4.2.1.4. | A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével minden vizsgálati ponton elég csak egy vizsgálati ciklust (vagy a melegindításos NRTC- vagy az NRSC-vizsgálatot) lefuttatni, a másik vizsgálati ciklust csak a tartampróba kezdetén és végén kell lefuttatni. |
| --- | --- |

2.4.2.1.4.

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével minden vizsgálati ponton elég csak egy vizsgálati ciklust (vagy a melegindításos NRTC- vagy az NRSC-vizsgálatot) lefuttatni, a másik vizsgálati ciklust csak a tartampróba kezdetén és végén kell lefuttatni.

| 2.4.2.1.5. | Állandó fordulatszámú motorok esetében csak az NRSC-ciklust kell elvégezni valamennyi vizsgálati ponton. |
| --- | --- |

2.4.2.1.5.

Állandó fordulatszámú motorok esetében csak az NRSC-ciklust kell elvégezni valamennyi vizsgálati ponton.

| 2.4.2.1.6. | A különböző utókezelő rendszer szerinti motorcsaládok tartampróbái különbözhetnek egymástól. |
| --- | --- |

2.4.2.1.6.

A különböző utókezelő rendszer szerinti motorcsaládok tartampróbái különbözhetnek egymástól.

| 2.4.2.1.7. | A tartampróbák rövidebbek lehetnek a kibocsátástartóssági időtartamnál, de nem lehetnek rövidebbek az ezen melléklet 3. szakaszában megadott, vonatkozó kibocsátástartóssági időtartam legalább egynegyedénél. |
| --- | --- |

2.4.2.1.7.

A tartampróbák rövidebbek lehetnek a kibocsátástartóssági időtartamnál, de nem lehetnek rövidebbek az ezen melléklet 3. szakaszában megadott, vonatkozó kibocsátástartóssági időtartam legalább egynegyedénél.

| 2.4.2.1.8. | A tartampróba tüzelőanyag-fogyasztás alapján történő kiigazításával megengedett a gyorsított öregítés. A kiigazításhoz a használat közben jellemző tüzelőanyag-fogyasztás és az öregítési ciklus alatti tüzelőanyag-fogyasztás arányát kell alapul venni, azonban az öregítési ciklus alatti tüzelőanyag-fogyasztás legfeljebb 30%-kal haladhatja meg a használat közben jellemző tüzelőanyag-fogyasztást. |
| --- | --- |

2.4.2.1.8.

A tartampróba tüzelőanyag-fogyasztás alapján történő kiigazításával megengedett a gyorsított öregítés. A kiigazításhoz a használat közben jellemző tüzelőanyag-fogyasztás és az öregítési ciklus alatti tüzelőanyag-fogyasztás arányát kell alapul venni, azonban az öregítési ciklus alatti tüzelőanyag-fogyasztás legfeljebb 30%-kal haladhatja meg a használat közben jellemző tüzelőanyag-fogyasztást.

| 2.4.2.1.9. | A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával más gyorsított öregítési módszerek is megengedettek. |
| --- | --- |

2.4.2.1.9.

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával más gyorsított öregítési módszerek is megengedettek.

| 2.4.2.1.10. | A tartampróbát a típusjóváhagyás iránti kérelemben részletesen ismertetni kell, és a vizsgálat megkezdése előtt be kell jelenteni a típusjóváhagyó hatóságnál. |
| --- | --- |

2.4.2.1.10.

A tartampróbát a típusjóváhagyás iránti kérelemben részletesen ismertetni kell, és a vizsgálat megkezdése előtt be kell jelenteni a típusjóváhagyó hatóságnál.

2.4.2.2.   Ha a típusjóváhagyó hatóság úgy dönt, hogy további méréseket kell végezni a gyártó által kiválasztott pontok között, erről értesítenie kell a gyártót. A tartampróba módosított programját a gyártó készíti el, és a típusjóváhagyó hatóság hagyja jóvá.

2.4.3.   A motor vizsgálata

2.4.3.1.   A motorrendszer stabilizálása

| 2.4.3.1.1. | A gyártónak az utókezelő rendszer szerinti minden egyes motorcsaládra meg kell határoznia azt a gép- vagy motor-üzemóraszámot, amely után az utókezelő rendszer működése stabilizálódik. A típusjóváhagyó hatóság kérésére a gyártó az ennek meghatározásához használt adatokat és elemzéseket rendelkezésre bocsátja. A gyártó úgy is dönthet, hogy a motor-utókezelő rendszer stabilizálása érdekében 60–125 órán át vagy ennek megfelelő ideig az öregítési cikluson át járatja a motort vagy gépet. |
| --- | --- |

2.4.3.1.1.

A gyártónak az utókezelő rendszer szerinti minden egyes motorcsaládra meg kell határoznia azt a gép- vagy motor-üzemóraszámot, amely után az utókezelő rendszer működése stabilizálódik. A típusjóváhagyó hatóság kérésére a gyártó az ennek meghatározásához használt adatokat és elemzéseket rendelkezésre bocsátja. A gyártó úgy is dönthet, hogy a motor-utókezelő rendszer stabilizálása érdekében 60–125 órán át vagy ennek megfelelő ideig az öregítési cikluson át járatja a motort vagy gépet.

| 2.4.3.1.2. | A 2.4.3.1.1. szakaszban meghatározott stabilizálási időszak végét kell a tényleges tartampróba kezdetének tekinteni. |
| --- | --- |

2.4.3.1.2.

A 2.4.3.1.1. szakaszban meghatározott stabilizálási időszak végét kell a tényleges tartampróba kezdetének tekinteni.

2.4.3.2.   A tartampróba vizsgálata

| 2.4.3.2.1. | A stabilizálás után a motort a 2.3.2. szakaszban ismertetett módon a gyártó által választott tényleges tartampróba szerint kell járatni. A tartampróba alatt a gyártó által meghatározott, illetve adott esetben a típusjóváhagyó hatóság által a 2.4.2.2. szakasznak megfelelően előírt időközönként a motor gáznemű és szilárd kibocsátását a melegindításos NRTC- és NRSC-vizsgálati ciklusokkal kell vizsgálni.
  A gyártó a szennyezőanyag-kibocsátásokat a kipufogógáz-utókezelő rendszer előtt is lemérheti, a kipufogógáz-utókezelő rendszer utáni szennyezőanyag-kibocsátásoktól függetlenül.
  Ha a 2.4.2.1.4. szakasznak megfelelően megállapodás született arról, hogy az egyes vizsgálati pontokon csak egy vizsgálati ciklust (melegindításos NRTC vagy NRSC) futtatnak le, akkor a másik vizsgálati ciklust (melegindításos NRTC vagy NRSC) a tartampróba kezdetén és végén kell lefuttatni.
  A 2.4.2.1.5. szakasznak megfelelően állandó fordulatszámú motorok esetében csak az NRSC-ciklust kell elvégezni valamennyi vizsgálati ponton. |
| --- | --- |

2.4.3.2.1.

A stabilizálás után a motort a 2.3.2. szakaszban ismertetett módon a gyártó által választott tényleges tartampróba szerint kell járatni. A tartampróba alatt a gyártó által meghatározott, illetve adott esetben a típusjóváhagyó hatóság által a 2.4.2.2. szakasznak megfelelően előírt időközönként a motor gáznemű és szilárd kibocsátását a melegindításos NRTC- és NRSC-vizsgálati ciklusokkal kell vizsgálni.

A gyártó a szennyezőanyag-kibocsátásokat a kipufogógáz-utókezelő rendszer előtt is lemérheti, a kipufogógáz-utókezelő rendszer utáni szennyezőanyag-kibocsátásoktól függetlenül.

Ha a 2.4.2.1.4. szakasznak megfelelően megállapodás született arról, hogy az egyes vizsgálati pontokon csak egy vizsgálati ciklust (melegindításos NRTC vagy NRSC) futtatnak le, akkor a másik vizsgálati ciklust (melegindításos NRTC vagy NRSC) a tartampróba kezdetén és végén kell lefuttatni.

A 2.4.2.1.5. szakasznak megfelelően állandó fordulatszámú motorok esetében csak az NRSC-ciklust kell elvégezni valamennyi vizsgálati ponton.

| 2.4.3.2.2. | A tartampróba alatt a motoron a karbantartást a 2.5. szakasz szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.4.3.2.2.

A tartampróba alatt a motoron a karbantartást a 2.5. szakasz szerint kell elvégezni.

| 2.4.3.2.3. | A tartampróba alatt nem tervezett karbantartást is lehet végezni a motoron vagy a gépen, például, ha a gyártó szokásos diagnosztikai rendszere olyan problémát észlelt, amely hibát jelzett volna a gép üzemeltetőjének. |
| --- | --- |

2.4.3.2.3.

A tartampróba alatt nem tervezett karbantartást is lehet végezni a motoron vagy a gépen, például, ha a gyártó szokásos diagnosztikai rendszere olyan problémát észlelt, amely hibát jelzett volna a gép üzemeltetőjének.

2.4.4.   Jelentéstétel

2.4.4.1.   A tartampróba során végzett valamennyi kibocsátásvizsgálat (melegindításos NRTC és NRSC) eredményét a típusjóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátani. Ha egy kibocsátásvizsgálatot érvénytelennek nyilvánítanak, a gyártónak indokolnia kell, hogy miért lett érvénytelen a vizsgálat. Ilyen esetben a tartampróba következő 100 óráján belül másik kibocsátásvizsgálati sorozatot kell lefolytatni.

2.4.4.2.   A gyártónak a tartampróba alatt végzett kibocsátásvizsgálatokra és a motort érintő karbantartásra vonatkozó minden információt meg kell őriznie nyilvántartásában. Ezeket az információkat a tartampróba során végzett kibocsátásvizsgálati eredményekkel együtt be kell nyújtania a típusjóváhagyó hatósághoz.

2.4.5.   A romlási tényezők meghatározása

2.4.5.1.   A tartampróba során a melegindításos NRTC- és NRSC-vizsgálatokkal mért valamennyi szennyező anyag esetében és valamennyi vizsgálati ponton mért összes vizsgálati eredmény alapján „legjobban illeszkedő” lineáris regresszióanalízist kell végezni. Az egyes szennyező anyagokra vonatkozóan kapott minden vizsgálati eredményt eggyel több tizedesjegyig kell megadni, mint ahány tizedesjegyig az adott motorcsaládra az adott szennyező anyag tekintetében vonatkozó határértéket megadták.

Ha a 2.4.2.1.4. vagy a 2.4.2.1.5. szakasznak megfelelően minden vizsgálati ponton csak egy vizsgálati ciklust (melegindításos NRTC vagy NRSC) folytatnak le, a regressziós analízist csak az összes vizsgálati ponton végzett vizsgálati ciklus eredményei alapján kell elvégezni.

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával nem lineáris regresszió is megengedett.

2.4.5.2.   Az egyes szennyező anyagok kibocsátási értékeit a tartampróba kezdetén és a vizsgált motorra vonatkozó kibocsátástartóssági időtartam végpontján a regressziós egyenletből kell kiszámítani. Ha a tartampróba rövidebb, mint a kibocsátástartóssági időtartam, a kibocsátástartóssági időtartam végpontjához tartozó kibocsátási értékeket a 2.4.5.1. szakaszban meghatározott regressziós egyenlet extrapolációjával kell meghatározni.

Amennyiben ugyanabba az utókezelő rendszer szerinti motorcsaládba tartozó, de eltérő kibocsátástartóssági időtartammal rendelkező motorcsaládok kibocsátási értékeit használják, valamennyi kibocsátástartóssági időtartam végpontjához tartozó kibocsátási értéket újra kell számolni a 2.4.5.1. szakaszban meghatározott regressziós egyenlet extrapolációjával vagy interpolációjával.

2.4.5.3.   A romlási tényező (DF) minden szennyező anyagra vonatkozóan a kibocsátástartóssági időtartam végpontján és a tartampróba kezdetén tervezett kibocsátási értékek aránya (multiplikatív romlási tényező).

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával minden szennyező anyagra egy additív romlási tényező is alkalmazható. Az additív romlási tényező a kibocsátástartóssági időtartam végpontján és a tartampróba kezdetén számított kibocsátási értékek különbsége.

Az 1. ábrán a romlási tényezők lineáris regresszióval történő meghatározására látható példa az NOx-kibocsátásra vonatkozóan.

Ugyanazon szenyezőanyag-csoporton belül a multiplikatív és az additív romlási tényezők egyidejű alkalmazása nem megengedett.

Ha a számítás eredménye multiplikatív romlási tényezőre 1,00 alatti értéket, vagy additív romlási tényezőre 0,00 alatti értéket ad, a romlási tényező 1,0, illetve 0,00.

Ha a 2.4.2.1.4. szakasznak megfelelően megállapodás született arról, hogy minden vizsgálati ponton csak egy vizsgálati ciklust (melegindításos NRTC vagy NRSC) futtatnak le, és a másik vizsgálati ciklust (melegindításos NRTC vagy NRSC) csak a tartampróba kezdetén és végén futtatják le, a többi vizsgálati ciklusra is alkalmazni kell az arra a vizsgálati ciklusra számított romlási tényezőt, melyet minden vizsgálati ponton lefuttattak.

1.   ábra

Példa romlási tényezők meghatározására

Image

2.4.6.   Rögzített romlási tényezők

2.4.6.1.   A romlási tényezők tartampróbával való meghatározásának alternatívájaként a motorgyártók a következő rögzített multiplikatív romlási tényezőket is használhatják:

| Vizsgálati ciklus | CO | HC | NOx | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 |
| NRSC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 |

Vizsgálati ciklus

CO

HC

NOx

PM

NRTC

1,3

1,3

1,15

1,05

NRSC

1,3

1,3

1,15

1,05

Rögzített additív romlási tényezők nincsenek megadva. A rögzített multiplikatív romlási tényezők rögzített additív romlási tényezőkre való átváltása nem megengedett.

Rögzített romlási tényezők alkalmazása esetén a gyártónak megingathatatlan bizonyítékokkal kell a típusjóváhagyó hatóságnak szolgálnia arról, hogy ésszerűen elvárható, hogy a kibocsátáscsökkentő alkatrészek a rögzített tényezőkhöz tartozó kibocsátástartóssággal rendelkeznek. A bizonyíték alapulhat a terv elemzésén, vizsgálatokon vagy ezek kombinációján.

2.4.7.   A romlási tényezők alkalmazása

2.4.7.1.   A motoroknak a romlási tényezőknek a 4B. mellékletnek megfelelően mért vizsgálati eredményekre (a részecskék és az egyes gázok ciklustól függően súlyozott, fajlagos kibocsátására) történő alkalmazását követően minden egyes szennyező anyag tekintetében meg kell felelniük a motorcsaládra vonatkozó kibocsátási határértékeknek. A romlási tényező (DF) típusától függően a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

| a) | Multiplikatív: (ciklustól függően súlyozott, fajlagos kibocsátás) * DF ≤ kibocsátási határérték |
| --- | --- |

a)

Multiplikatív: (ciklustól függően súlyozott, fajlagos kibocsátás) * DF ≤ kibocsátási határérték

| b) | Additív: (ciklustól függően súlyozott, fajlagos kibocsátás) + DF ≤ kibocsátási határérték |
| --- | --- |

b)

Additív: (ciklustól függően súlyozott, fajlagos kibocsátás) + DF ≤ kibocsátási határérték

2.4.7.2.   A multiplikatív NOx+CH romlási tényezőre vonatkozóan külön CH és NOx romlási tényezőket kell meghatározni, és a rosszabbodó kibocsátási szinteknek a szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálat eredményéből történő kiszámításakor azokat külön kell alkalmazni, mielőtt a kibocsátási határértéknek való megfelelés megállapítására a kapott leromlott NOx- és CH-értékeket összeadnák.

2.4.7.3.   A gyártó a valamely utókezelő rendszer szerinti motorcsaládra meghatározott romlási tényezőit olyan motorrendszerre is átviheti, mely nem tartozik ugyanabba az utókezelő rendszer szerinti motorcsaládba. Ilyen esetben a gyártónak igazolnia kell a típusjóváhagyó hatóság előtt, hogy arra a motorra, melyre az utókezelő szerinti motorcsaládot eredetileg bevizsgálták, és arra a motorrendszerre, melyre a romlási tényezőket átviszik, ugyanolyan műszaki specifikációk és járműbe való beépítési követelmények vonatkoznak, és az ilyen motor vagy motorrendszer kibocsátása is hasonló.

Amennyiben a romlási tényezőket olyan motorrendszerre viszik át, amely eltérő kibocsátástartóssági időtartammal rendelkezik, újra kell számolni a romlási tényezőket a vonatkozó kibocsátástartóssági időtartamnak megfelelően a 2.4.5.1. szakaszban meghatározott regressziós egyenlet extrapolációjával vagy interpolációjával.

2.4.7.4.   Valamennyi szennyező anyagra, valamennyi vizsgálati ciklusban vonatkozó romlási tényezőt fel kell jegyezni a 2. melléklet 1. függelékében meghatározott, a vizsgálati eredményeket összesítő dokumentumban.

2.4.8.   A gyártásmegfelelőség ellenőrzése

2.4.8.1.   A gyártásmegfelelőség kibocsátás tekintetében történő ellenőrzése ezen előírás 7. szakasza alapján történik.

2.4.8.2.   A gyártó a szennyezőanyag-kibocsátásokat a kipufogógáz-utókezelő rendszer előtt is lemérheti, a típus-jóváhagyási vizsgálat elvégzésével egyidejűleg. Így a gyártó meghatározhat nem hivatalos romlási tényezőket külön a motorra és külön az utókezelő rendszerre, amelyeket segítségként felhasználhat a sorozatgyártás ellenőrzéséhez.

2.4.8.3.   A típusjóváhagyás céljaira csak a 2.4.5. vagy a 2.4.6. szakasz szerint meghatározott romlási tényezőket kell rögzíteni a 2. melléklet 1. függelékében meghatározott, a vizsgálati eredményeket összesítő dokumentumban.

2.5.   Karbantartás

A tartampróba céljaira a karbantartást a gyártó szerviz- és karbantartási kézikönyvének megfelelően kell elvégezni.

2.5.1.   Kibocsátással kapcsolatos, tervezett karbantartás

2.5.1.1.   A tartampróba végrehajtásához a motor működése közben elvégzendő, kibocsátással kapcsolatos tervezett karbantartásnak azonos intervallumonként kell megtörténnie, mint ahogyan azt az új gépek vagy új motorok tulajdonosai számára adott gyártói karbantartási utasításban megadták. Ezt a karbantartási tervet a tartampróba alapján, szükség esetén módosítani lehet, azzal a feltétellel, hogy olyan művelet nem törölhető a karbantartási tervből, amelyet a vizsgált motoron már elvégeztek.

2.5.1.2.   A motorgyártónak a tartampróbára vonatkozóan pontosan meg kell határoznia a beállítást, a tisztítást és a karbantartást (ha szükséges), valamint a következők tervezett cseréjét:

| a) | a kipufogógáz-visszavezető berendezés szűrői és hűtői; |
| --- | --- |

a)

a kipufogógáz-visszavezető berendezés szűrői és hűtői;

| b) | pozitív forgattyúsház-szellőzőszelep, ha van; |
| --- | --- |

b)

pozitív forgattyúsház-szellőzőszelep, ha van;

| c) | tüzelőanyag-befecskendező csúcsok (csak a tisztítás megengedett); |
| --- | --- |

c)

tüzelőanyag-befecskendező csúcsok (csak a tisztítás megengedett);

| d) | tüzelőanyag-befecskendezők; |
| --- | --- |

d)

tüzelőanyag-befecskendezők;

| e) | turbófeltöltő; |
| --- | --- |

e)

turbófeltöltő;

| f) | elektronikus motorvezérlő egység és az ahhoz kapcsolódó érzékelők és működtetők; |
| --- | --- |

f)

elektronikus motorvezérlő egység és az ahhoz kapcsolódó érzékelők és működtetők;

| g) | részecske-utókezelő rendszer (beleértve a kapcsolódó alkatrészeket is); |
| --- | --- |

g)

részecske-utókezelő rendszer (beleértve a kapcsolódó alkatrészeket is);

| h) | NOx-utókezelő rendszer (beleértve a kapcsolódó alkatrészeket is); |
| --- | --- |

h)

NOx-utókezelő rendszer (beleértve a kapcsolódó alkatrészeket is);

| i) | kipufogógáz-visszavezető rendszer, beleértve a kapcsolódó szabályozószelepeket és csőrendszert; |
| --- | --- |

i)

kipufogógáz-visszavezető rendszer, beleértve a kapcsolódó szabályozószelepeket és csőrendszert;

| j) | bármely más kipufogógáz-utókezelő rendszer. |
| --- | --- |

j)

bármely más kipufogógáz-utókezelő rendszer.

2.5.1.3.   A kibocsátással kapcsolatos kritikus tervezett karbantartást csak akkor kell elvégezni, ha azt a tervek szerint használat közben végzik el, és az ilyen karbantartás végzésére vonatkozó követelményről értesítik a gép tulajdonosát.

2.5.2.   A tervezett karbantartás változásai

2.5.2.1.   A gyártó az általa a tartampróba alatt elvégezni kívánt, és később a gépek és motorok tulajdonosai számára javasolt minden új tervezett karbantartási műveletre vonatkozóan köteles jóváhagyási kérelmet benyújtani a típusjóváhagyó hatósághoz. A kérelemben meg kell adni az új tervezett karbantartási művelet szükségességét alátámasztó adatokat és a karbantartási intervallumot.

2.5.3.   Kibocsátással nem kapcsolatos tervezett karbantartás

2.5.3.1.   Az ésszerű és műszakilag indokolt, kibocsátással nem kapcsolatos tervezett karbantartást (úgymint olajcsere, olajszűrőcsere, tüzelőanyagszűrő-csere, levegőszűrő-csere, hűtőrendszer-karbantartás, üresjárati fordulatszám beállítása, fordulatszám-szabályozó, motor-forgatónyomaték, szelepholtjáték, porlasztó-holtjáték, ékszíj feszességének beállítása stb.) a tartampróbára kiválasztott motorokon vagy gépeken a gyártó által a tulajdonos számára ajánlott legkisebb gyakorisággal el lehet végezni (azaz nem a mostoha használati körülmények esetén ajánlott gyakorisággal).

2.5.4.   Javítás

2.5.4.1.   A tartampróba során való vizsgálatra kiválasztott motorok alkatrészeinek javítását csak alkatrészhiba vagy a motorrendszer működési hibája esetén szabad elvégezni. Magának a motornak, a kibocsátáscsökkentő rendszernek vagy a tüzelőanyag-rendszernek a javítása nem megengedett, kivéve a 2.5.4.2. szakaszban meghatározott mértékben.

2.5.4.2.   Ha a tartampróba során maga a motor, a kibocsátáscsökkentő rendszer vagy a tüzelőanyag-rendszer hibásodik meg, a tartampróbát érvénytelennek kell tekinteni, és új motorrendszerrel új tartampróbát kell kezdeni, hacsak a meghibásodott alkatrészeket le nem cserélik olyan egyenértékű alkatrészekre, amelyeket hasonló óraszámú tartampróbának vetettek alá.

3.   A H–R TELJESÍTMÉNYSÁVOKBA TARTOZÓ MOTOROKRA VONATKOZÓ KIBOCSÁTÁSTARTÓSSÁGI IDŐTARTAM

3.1.   A gyártóknak az e szakasz 1. táblázatában jelzett kibocsátástartóssági időtartamot kell használniuk.

1.   táblázat

A H–R teljesítménysávokba tartozó kompressziós gyújtású motorokra vonatkozó kibocsátástartóssági időtartam (óra)

| Kategória
  (teljesítménysáv) | A kibocsátástartóssági időtartam
  (óra) |
| --- | --- |
| ≤ 37 kW
  (állandó fordulatszámú motorok) | 3 000 |
| ≤ 37 kW
  (változó fordulatszámú motorok) | 5 000 |
| > 37 kW | 8 000 |

Kategória

(teljesítménysáv)

A kibocsátástartóssági időtartam

(óra)

≤ 37 kW

(állandó fordulatszámú motorok)

3 000

≤ 37 kW

(változó fordulatszámú motorok)

5 000

> 37 kW

8 000

---

9. MELLÉKLET

AZ NOX-SZABÁLYOZÁSRA SZOLGÁLÓ MEGOLDÁSOK HELYES MŰKÖDÉSÉT BIZTOSÍTÓ KÖVETELMÉNYEK

1.   BEVEZETÉS

Ez a melléklet az NOx-szabályozásra szolgáló megoldások helyes működését biztosító követelményeket határozza meg. Előírásokat tartalmaz mindazon motorokra, amelyek a kibocsátáscsökkentés érdekében reagenst használnak.

2.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

A motorrendszernek rendelkeznie kell NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszerrel (NCD), amely azonosítani tudja az NOx-szabályozás azon működési hibáit, amelyeket e melléklet felsorol. Az e szakasz hatálya alá tartozó motorrendszereket úgy kell megtervezni, legyártani és beépíteni, hogy hasznos élettartamuk alatt és szokásos használati körülmények között mindvégig alkalmasak legyenek e követelmények teljesítésére. Ennek a célkitűzésnek az eléréséhez elfogadható, ha azokon a motorokon, melyeket ezen irányelv III. melléklete 8. függelékének 3.1. szakaszában említett élettartamukon túl használnak, az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer működésének és érzékenységének némi romlása mutatkozik, olyan mértékben, amelynek következtében előfordulhat, hogy a kibocsátás túllépi az e mellékletben meghatározott küszöbértékeket, mielőtt működésbe lép a figyelmeztető és/vagy a használatkorlátozó rendszer.

2.1.   Kért információk

2.1.1.   Reagenst igénylő kibocsátáscsökkentő rendszer esetében a gyártónak – az 1A. melléklet 1. függelékének 2.2.1.13. szakasza és 3. függelékének 2.2.1.13. szakasza szerint – meg kell adnia a reagens jellemzőit, ideértve a reagens típusát, a feloldott reagens koncentrációját, az üzemi hőmérsékleti feltételeket, valamint a reagens összetételére és minőségére vonatkozó nemzetközi szabványokra való hivatkozást.

2.1.2.   A gyártónak a típusjóváhagyás iránti kérelemmel egyidejűleg be kell nyújtania a típusjóváhagyó hatóságnak a 4. szakaszban ismertetett, az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer és az 5. szakaszban ismertetett használatkorlátozó rendszer működési jellemzőit teljes körűen leíró, részletes írásos tájékoztatást.

2.1.3.   A gyártó az eredeti gyártó számára beépítési útmutatót biztosít, amelynek követése esetén garantált, hogy a motor, beleértve a jóváhagyott motortípus részét képező kibocsátáscsökkentő rendszert, a gépbe beépítve e melléklet követelményeinek megfelelő módon együttműködik a gép megfelelő részeivel. Ez a dokumentáció tartalmazza a részletes műszaki előírásokat és a motorrendszerre vonatkozó rendelkezéseket (szoftver, hardver és kommunikáció), amelyek a motorrendszernek a gépbe való helyes beépítéséhez szükségesek.

2.2.   Működési feltételek

2.2.1.   Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer a következő feltételek mellett működőképes:

| a) | 266 K és 308 K (–7 °C és 35 °C) között bármely környezeti hőmérsékleten; |
| --- | --- |

a)

266 K és 308 K (–7 °C és 35 °C) között bármely környezeti hőmérsékleten;

| b) | minden 1 600 m-nél alacsonyabb tengerszint feletti magasságban; |
| --- | --- |

b)

minden 1 600 m-nél alacsonyabb tengerszint feletti magasságban;

| c) | 343 K (70 °C) feletti hűtőközeg-hőmérséklet mellett. |
| --- | --- |

c)

343 K (70 °C) feletti hűtőközeg-hőmérséklet mellett.

Ez a szakasz nem vonatkozik a reagensszintnek a reagenstartályban történő ellenőrzésére, amennyiben az ellenőrzésnek a használati körülményektől függetlenül minden olyan körülmény mellett is működnie kell, amikor a mérés műszakilag megvalósítható (például minden olyan körülmény mellett, amikor a folyékony reagens nincs megfagyva).

2.3.   A reagens fagyvédelme

2.3.1.   Fűtött és fűtés nélküli reagenstartály és -adagoló rendszer használata egyaránt megengedett. A fűtött rendszernek meg kell felelnie a 2.3.2. szakasz követelményeinek. A fűtés nélküli rendszernek pedig a 2.3.3. szakasz követelményeit kell teljesítenie.

2.3.1.1.   A fűtés nélküli reagenstartály és -adagoló rendszer használatát a gép tulajdonosának szóló írásbeli használati utasításban fel kell tüntetni.

2.3.2.   Reagenstartály és -adagoló rendszer

2.3.2.1.   A jármű 266 K (–7 °C) környezeti hőmérsékleten történő indításától számítva legkésőbb 70 percen belül a befagyott reagensnek is használhatónak kell lennie.

2.3.2.2.   Fűtött rendszerre vonatkozó tervezési feltételek

A fűtött rendszer kialakításának olyannak kell lennie, hogy a meghatározott eljárás szerint vizsgálva megfeleljen az e szakaszban megállapított, teljesítményre vonatkozó követelményeknek.

| 2.3.2.2.1. | A reagenstartályt és -adagoló rendszert 255 K (–18 °C) hőmérsékleten 72 órán át vagy a reagens megszilárdulásáig kondicionálni kell, attól függően, hogy melyik következik be előbb. |
| --- | --- |

2.3.2.2.1.

A reagenstartályt és -adagoló rendszert 255 K (–18 °C) hőmérsékleten 72 órán át vagy a reagens megszilárdulásáig kondicionálni kell, attól függően, hogy melyik következik be előbb.

| 2.3.2.2.2. | A 2.3.2.2.1. szakaszban előírt kondicionálási idő után a gépet/motort be kell indítani és 266 K (–7 °C) vagy annál alacsonyabb környezeti hőmérsékleten kell járatni a következők szerint:






  a) | 10–20 percig üresjáraton; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.2.2.

A 2.3.2.2.1. szakaszban előírt kondicionálási idő után a gépet/motort be kell indítani és 266 K (–7 °C) vagy annál alacsonyabb környezeti hőmérsékleten kell járatni a következők szerint:

a)

10–20 percig üresjáraton;

| b) | amit legfeljebb 50 percen át a névleges terhelés legfeljebb 40%-ának megfelelő terhelés követ. |
| --- | --- |

b)

amit legfeljebb 50 percen át a névleges terhelés legfeljebb 40%-ának megfelelő terhelés követ.

| 2.3.2.2.3. | A reagensadagoló rendszernek a 2.3.2.2.2. szakaszban leírt vizsgálati eljárások végén teljes egészében működőképesnek kell lennie. |
| --- | --- |

2.3.2.2.3.

A reagensadagoló rendszernek a 2.3.2.2.2. szakaszban leírt vizsgálati eljárások végén teljes egészében működőképesnek kell lennie.

2.3.2.3.   A tervezési feltételek értékelése történhet hidegkamrás mérőállásban egy teljes géppel vagy annak a gépbe való beépítés szempontjából reprezentatív részeivel vagy országúti vizsgálatok alapján.

2.3.3.   A figyelmeztető és használatkorlátozó rendszer bekapcsolása nem fűtött rendszer esetében

2.3.3.1.   A 4. szakaszban ismertetett, az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek működésbe kell lépnie, ha 266 K (–7 °C) vagy ez alatti környezeti hőmérsékleten nincs reagensadagolás.

2.3.3.2.   Az 5.4. szakaszban ismertetett, erős használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha 266 K (–7 °C) vagy ez alatti környezeti hőmérsékleten az indítástól számított legkésőbb 70 percen belül nincs reagensadagolás.

2.4.   Diagnosztikai követelmények

2.4.1.   Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszernek számítógépes memóriában tárolt diagnosztikai hibakódok (DTC-k) segítségével tudnia kell azonosítani az NOx-szabályozás e mellékletben szereplő működési hibáit (NCM-ek), és ezeket az információkat kérésre ki kell tudnia adni külső eszközre.

2.4.2.   A diagnosztikai hibakódok (DTC-k) rögzítésére vonatkozó követelmények

2.4.2.1.   Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszernek az NOx-szabályozás minden egyes működési hibája (NCM) esetében diagnosztikai hibakódot kell rögzítenie.

2.4.2.2.   Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer a motor beindításától számított 60 percen belül eldönti, hogy észlelhető-e valamilyen működési hiba. Ekkor a rendszernek el kell mentenie egy „megerősített és aktív” diagnosztikai hibakódot, és a figyelmeztető rendszernek a 4. szakasz szerint működésbe kell lépnie.

2.4.2.3.   Amennyiben az ellenőrző rutinoknak több mint 60 perc működési időre van szükségük ahhoz, hogy pontosan észleljék és megerősítsék az NOx-szabályozás működési hibáját (például statisztikai modelleket használó rutinok vagy a jármű fogyasztását figyelembe vevő rutinok esetében), a típusjóváhagyó hatóság hosszabb ellenőrzési időt is engedélyezhet, feltéve, hogy a gyártó megindokolja ennek szükségességét (például műszaki indoklás, kísérleti eredmények, saját tapasztalatok stb.).

2.4.3.   A diagnosztikai hibakódok (DTC-k) törlésére vonatkozó követelmények

| a) | az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer maga nem törölheti ki a diagnosztikai hibakódokat a számítógép memóriájából, amíg az adott kódhoz kapcsolódó hibát meg nem szüntették. |
| --- | --- |

a)

az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer maga nem törölheti ki a diagnosztikai hibakódokat a számítógép memóriájából, amíg az adott kódhoz kapcsolódó hibát meg nem szüntették.

| b) | Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer a motorgyártó által kérésre biztosított hibakód-kiolvasó vagy karbantartó szerszám vagy a motorgyártó által megadott kód segítségével az összes diagnosztikai hibakódot törölheti. |
| --- | --- |

b)

Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer a motorgyártó által kérésre biztosított hibakód-kiolvasó vagy karbantartó szerszám vagy a motorgyártó által megadott kód segítségével az összes diagnosztikai hibakódot törölheti.

2.4.4.   Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszert nem szabad úgy programozni vagy más módon úgy kialakítani, hogy a gép kora alapján részlegesen vagy teljesen kikapcsoljon a motor tényleges élettartama alatt, és a rendszer nem tartalmazhat olyan algoritmust vagy stratégiát, amelynek célja az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer teljesítőképességének az idő előrehaladtával való csökkentése.

2.4.5.   Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer esetlegesen újraprogramozható számítógépes kódjának vagy működési paraméterének ellen kell állnia a szándékos beavatkozásnak.

2.4.6.   NCD szerinti motorcsalád

Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer szerinti motorcsalád összetételének a meghatározása a gyártó feladata. A motorrendszerek egy NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer szerinti motorcsaládba történő besorolásának műszakilag indokoltnak kell lennie, és azt jóvá kell hagyatni a típusjóváhagyó hatósággal.

A nem egy motorcsaládba tartozó motorok még tartozhatnak ugyanabba az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer szerinti motorcsaládba.

2.4.6.1.   Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer szerinti motorcsaládot meghatározó paraméterek

Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer szerinti motorcsaládot olyan alapvető tervezési paraméterekkel lehet meghatározni, amelyek a motorcsaládba tartozó motorrendszerek tekintetében közösek.

Ahhoz, hogy a motorrendszereket az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer szerint egy motorcsaládba tartozónak lehessen tekinteni, a következő tervezési alapparamétereknek kell hasonlónak lenniük:

| a) | kibocsátáscsökkentő rendszerek; |
| --- | --- |

a)

kibocsátáscsökkentő rendszerek;

| b) | az NOx-szabályozás-diagnosztikai ellenőrzés módszerei; |
| --- | --- |

b)

az NOx-szabályozás-diagnosztikai ellenőrzés módszerei;

| c) | az NOx-szabályozás-diagnosztikai ellenőrzés feltételei; |
| --- | --- |

c)

az NOx-szabályozás-diagnosztikai ellenőrzés feltételei;

| d) | ellenőrzési paraméterek (például gyakoriság). |
| --- | --- |

d)

ellenőrzési paraméterek (például gyakoriság).

Ezeket a hasonlóságokat a gyártónak megfelelő műszaki igazolási eljárással vagy más alkalmas módszerrel kell igazolnia, a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével.

A gyártó kérheti, hogy a típusjóváhagyó hatóság hagyja jóvá az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer ellenőrzésre/diagnosztizálásra szolgáló módszereinek a motorrendszer elrendezésének különbségei miatti kisebb eltéréseit, amennyiben a gyártó ezeket a módszereket hasonlónak tekinti, és azok csak azért térnek el, hogy megfeleljenek egyes vizsgált alkatrészek konkrét jellemzőinek (például méret, kipufogógáz-áram stb.), vagy amennyiben hasonlóságukat a helyes műszaki gyakorlat alátámasztja.

3.   KARBANTARTÁSI KÖVETELMÉNYEK

| 3.1. | A gyártó az új motorok vagy gépek tulajdonosait közvetlenül vagy közvetve köteles ellátni írásbeli használati utasítással a kibocsátáscsökkentő rendszerről és annak helyes működéséről.
  A dokumentációnak tartalmaznia kell, hogy a kibocsátáscsökkentő rendszer nem megfelelő működése esetén a figyelmeztető rendszer figyelmezteti az üzemeltetőt a problémára és arra, hogy a figyelmeztetés figyelmen kívül hagyása esetén a használatkorlátozó rendszer később letilthatja a gép elindítását, ami miatt a gép használhatatlan lesz. |
| --- | --- |

3.1.

A gyártó az új motorok vagy gépek tulajdonosait közvetlenül vagy közvetve köteles ellátni írásbeli használati utasítással a kibocsátáscsökkentő rendszerről és annak helyes működéséről.

A dokumentációnak tartalmaznia kell, hogy a kibocsátáscsökkentő rendszer nem megfelelő működése esetén a figyelmeztető rendszer figyelmezteti az üzemeltetőt a problémára és arra, hogy a figyelmeztetés figyelmen kívül hagyása esetén a használatkorlátozó rendszer később letilthatja a gép elindítását, ami miatt a gép használhatatlan lesz.

| 3.2. | A használati utasításnak tartalmaznia kell a motor megfelelő, a kibocsátáscsökkentési teljesítmény fenntartását biztosító használatára és karbantartására vonatkozó előírásokat, beleértve a fogyó reagensek megfelelő használatára vonatkozó előírásokat is. |
| --- | --- |

3.2.

A használati utasításnak tartalmaznia kell a motor megfelelő, a kibocsátáscsökkentési teljesítmény fenntartását biztosító használatára és karbantartására vonatkozó előírásokat, beleértve a fogyó reagensek megfelelő használatára vonatkozó előírásokat is.

| 3.3. | Az utasításokat egyértelműen és érthetően (nem szaknyelven) kell megfogalmazni, ugyanazt a nyelvezetet használva, mint a nem közúti mozgó gépekhez vagy azok motorjaihoz tartozó kezelői kézikönyvben. |
| --- | --- |

3.3.

Az utasításokat egyértelműen és érthetően (nem szaknyelven) kell megfogalmazni, ugyanazt a nyelvezetet használva, mint a nem közúti mozgó gépekhez vagy azok motorjaihoz tartozó kezelői kézikönyvben.

| 3.4. | A használati utasításban adott esetben kifejezetten fel kell hívni a figyelmet arra, ha az üzemeltetőnek a szokásos szervizelések között is fel kell töltenie a reagenseket. A használati utasításban meg kell adni a reagens kívánt minőségét is. Az utasításnak pontosan le kell írnia a reagenstartály feltöltésének módját. A tájékoztatásnak azt is tartalmaznia kell, hogy mekkora a reagensfogyás várható sebessége az adott motortípusnál, és milyen gyakran kell utántölteni. |
| --- | --- |

3.4.

A használati utasításban adott esetben kifejezetten fel kell hívni a figyelmet arra, ha az üzemeltetőnek a szokásos szervizelések között is fel kell töltenie a reagenseket. A használati utasításban meg kell adni a reagens kívánt minőségét is. Az utasításnak pontosan le kell írnia a reagenstartály feltöltésének módját. A tájékoztatásnak azt is tartalmaznia kell, hogy mekkora a reagensfogyás várható sebessége az adott motortípusnál, és milyen gyakran kell utántölteni.

| 3.5. | A használati utasításban pontosan le kell írni, hogy az adott specifikációjú reagens használata és utántöltése elengedhetetlen ahhoz, hogy a motor megfeleljen az adott motortípusra vonatkozó típusjóváhagyás kiadásának feltételét képező követelményeknek. |
| --- | --- |

3.5.

A használati utasításban pontosan le kell írni, hogy az adott specifikációjú reagens használata és utántöltése elengedhetetlen ahhoz, hogy a motor megfeleljen az adott motortípusra vonatkozó típusjóváhagyás kiadásának feltételét képező követelményeknek.

| 3.6. | A használati utasításnak ismertetnie kell az üzemeltetőt figyelmeztető és a használatkorlátozó rendszerek működési módját. Ezenkívül ismertetnie kell azt is, hogy milyen következményekkel jár a teljesítményre és a hibanaplózásra nézve, ha figyelmen kívül hagyják a figyelmeztető rendszert és nem pótolják a reagenst, illetve a problémát nem orvosolják. |
| --- | --- |

3.6.

A használati utasításnak ismertetnie kell az üzemeltetőt figyelmeztető és a használatkorlátozó rendszerek működési módját. Ezenkívül ismertetnie kell azt is, hogy milyen következményekkel jár a teljesítményre és a hibanaplózásra nézve, ha figyelmen kívül hagyják a figyelmeztető rendszert és nem pótolják a reagenst, illetve a problémát nem orvosolják.

4.   AZ ÜZEMELTETŐT FIGYELMEZTETŐ RENDSZER

| 4.1. | A gépben lennie kell egy figyelmeztető rendszernek, amely fényjelzéssel tájékoztatja az üzemeltetőt arról, hogy a reagensszint túl alacsony, a reagens minősége nem megfelelő, az adagolás megszakadt, vagy a 9. szakaszban meghatározott típusú meghibásodás lép fel, amelynek következtében a hiba kijavításának elmulasztása esetén működésbe léphet a használatkorlátozó rendszer. A figyelmeztető rendszernek akkor is működnie kell, ha az 5. szakaszban ismertetett használatkorlátozó rendszer működésbe lépett. |
| --- | --- |

4.1.

A gépben lennie kell egy figyelmeztető rendszernek, amely fényjelzéssel tájékoztatja az üzemeltetőt arról, hogy a reagensszint túl alacsony, a reagens minősége nem megfelelő, az adagolás megszakadt, vagy a 9. szakaszban meghatározott típusú meghibásodás lép fel, amelynek következtében a hiba kijavításának elmulasztása esetén működésbe léphet a használatkorlátozó rendszer. A figyelmeztető rendszernek akkor is működnie kell, ha az 5. szakaszban ismertetett használatkorlátozó rendszer működésbe lépett.

| 4.2. | A figyelmeztetés nem lehet ugyanaz, mint a működési hiba vagy a motorkarbantartás jelzésére használt figyelmeztetés, de a használt figyelmeztető rendszer lehet ugyanaz. |
| --- | --- |

4.2.

A figyelmeztetés nem lehet ugyanaz, mint a működési hiba vagy a motorkarbantartás jelzésére használt figyelmeztetés, de a használt figyelmeztető rendszer lehet ugyanaz.

| 4.3. | Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer állhat egy vagy két lámpából, vagy rövid üzeneteket is kijelezhet, amelyek egyértelműen jelzik a következőket:






  a) | a mérsékelt és/vagy erős használatkorlátozás aktiválásáig hátralévő idő, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer állhat egy vagy két lámpából, vagy rövid üzeneteket is kijelezhet, amelyek egyértelműen jelzik a következőket:

a)

a mérsékelt és/vagy erős használatkorlátozás aktiválásáig hátralévő idő,

| b) | a mérsékelt és/vagy erős használatkorlátozás mértéke, például a nyomatékcsökkentés mértéke, |
| --- | --- |

b)

a mérsékelt és/vagy erős használatkorlátozás mértéke, például a nyomatékcsökkentés mértéke,

| c) | a gép újraindíthatóságának feltételei. |
| --- | --- |

c)

a gép újraindíthatóságának feltételei.

Az említett üzenetek megjelenítésére használt rendszer lehet az egyéb karbantartási célokra használt rendszer.

| 4.4. | Ha a gyártó úgy dönt, az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer hangjelzést is kiadhat. A hangjelzés üzemeltető általi kikapcsolása megengedett. |
| --- | --- |

4.4.

Ha a gyártó úgy dönt, az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer hangjelzést is kiadhat. A hangjelzés üzemeltető általi kikapcsolása megengedett.

| 4.5. | Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek a 2.3.3.1., 6.2., 7.2., 8.4. és 9.3. szakaszban meghatározottak szerint kell működésbe lépnie. |
| --- | --- |

4.5.

Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek a 2.3.3.1., 6.2., 7.2., 8.4. és 9.3. szakaszban meghatározottak szerint kell működésbe lépnie.

| 4.6. | Ha a működésbe lépést kiváltó feltételek már megszűntek, a figyelmeztető rendszernek ki kell kapcsolnia. Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer nem kapcsolhat ki automatikusan, ha működésbe lépésének okait nem szüntették meg. |
| --- | --- |

4.6.

Ha a működésbe lépést kiváltó feltételek már megszűntek, a figyelmeztető rendszernek ki kell kapcsolnia. Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer nem kapcsolhat ki automatikusan, ha működésbe lépésének okait nem szüntették meg.

| 4.7. | Fontos biztonsági vonatkozású üzeneteket tartalmazó figyelmeztetések ideiglenesen megszakíthatják a figyelmeztető rendszer működését. |
| --- | --- |

4.7.

Fontos biztonsági vonatkozású üzeneteket tartalmazó figyelmeztetések ideiglenesen megszakíthatják a figyelmeztető rendszer működését.

| 4.8. | Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó eljárások részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti. |
| --- | --- |

4.8.

Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó eljárások részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti.

| 4.9. | Az ezen előírás szerinti típusjóváhagyás iránti kérelem részeként a gyártónak az e melléklet 2. függelékében meghatározottak szerint igazolnia kell az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működését. |
| --- | --- |

4.9.

Az ezen előírás szerinti típusjóváhagyás iránti kérelem részeként a gyártónak az e melléklet 2. függelékében meghatározottak szerint igazolnia kell az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működését.

5.   HASZNÁLATKORLÁTOZÓ RENDSZER

5.1.   A gépben lennie kell egy használatkorlátozó rendszernek, amely a következő elvek egyikén alapul:

| 5.1.1. | kétlépcsős használatkorlátozó rendszer, mely kezdetben mérsékelt (teljesítményben korlátozó), később pedig erős (a gép működtetetését megakadályozó) használatkorlátozást vált ki; |
| --- | --- |

5.1.1.

kétlépcsős használatkorlátozó rendszer, mely kezdetben mérsékelt (teljesítményben korlátozó), később pedig erős (a gép működtetetését megakadályozó) használatkorlátozást vált ki;

| 5.1.2. | egylépcsős használatkorlátozó rendszer (a gép működtetésének tényleges ellehetetlenítése), amely a 6.3.1., 7.3.1., 8.4.1. és 9.4.1. szakaszban meghatározott mérsékelt használatkorlátozó rendszerre vonatkozó feltételek mellett lép működésbe. |
| --- | --- |

5.1.2.

egylépcsős használatkorlátozó rendszer (a gép működtetésének tényleges ellehetetlenítése), amely a 6.3.1., 7.3.1., 8.4.1. és 9.4.1. szakaszban meghatározott mérsékelt használatkorlátozó rendszerre vonatkozó feltételek mellett lép működésbe.

5.2.   A típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával a motor felszerelhető olyan eszközzel, amellyel a nemzeti vagy regionális kormányzat vagy sürgősségi segélyszolgálataik vagy fegyveres erőik által kihirdetett szükségállapot alatt ki lehet kapcsolni a használatkorlátozó rendszert.

5.3.   Mérsékelt használatkorlátozó rendszer

| 5.3.1. | A mérsékelt használatkorlátozó rendszer a 6.3.1., 7.3.1., 8.4.1. és 9.4.1. szakaszban meghatározott feltételek valamelyikének bekövetkezése esetén kapcsolódik be. |
| --- | --- |

5.3.1.

A mérsékelt használatkorlátozó rendszer a 6.3.1., 7.3.1., 8.4.1. és 9.4.1. szakaszban meghatározott feltételek valamelyikének bekövetkezése esetén kapcsolódik be.

| 5.3.2. | A mérsékelt használatkorlátozó rendszer a motor legnagyobb forgatónyomatékát a teljes fordulatszám-tartományában az 1. ábrán ismertetett teljes nyomatékterhelés és a fordulatszám-szabályozó töréspontja között fokozatosan legalább 25 százalékkal csökkenti. A nyomatékcsökkentés mértékének percenként legalább 1%-nak kell lennie. |
| --- | --- |

5.3.2.

A mérsékelt használatkorlátozó rendszer a motor legnagyobb forgatónyomatékát a teljes fordulatszám-tartományában az 1. ábrán ismertetett teljes nyomatékterhelés és a fordulatszám-szabályozó töréspontja között fokozatosan legalább 25 százalékkal csökkenti. A nyomatékcsökkentés mértékének percenként legalább 1%-nak kell lennie.

| 5.3.3. | Egyéb olyan használatkorlátozó intézkedések is alkalmazhatók, amelyekről igazolták a típusjóváhagyó hatóságnak, hogy legalább ugyanolyan hatásosak. |
| --- | --- |

5.3.3.

Egyéb olyan használatkorlátozó intézkedések is alkalmazhatók, amelyekről igazolták a típusjóváhagyó hatóságnak, hogy legalább ugyanolyan hatásosak.

1.   ábra

A mérsékelt használatkorlátozás nyomatékcsökkentési mechanizmusa

Image

5.4.   Erős használatkorlátozó rendszer

| 5.4.1. | Az erős használatkorlátozó rendszer a 2.3.3.2., 6.3.2., 7.3.2., 8.4.2. és 9.4.2. szakaszban meghatározott feltételek valamelyikének bekövetkezése esetén lép működésbe. |
| --- | --- |

5.4.1.

Az erős használatkorlátozó rendszer a 2.3.3.2., 6.3.2., 7.3.2., 8.4.2. és 9.4.2. szakaszban meghatározott feltételek valamelyikének bekövetkezése esetén lép működésbe.

| 5.4.2. | Az erős használatkorlátozó rendszer olyan szintre csökkenti a gép használhatóságát, amely elég zavaró ahhoz, hogy az üzemeltető kiküszöbölje a 6–9. szakaszban felsoroltakkal kapcsolatos problémákat. A következő stratégiák fogadhatók el:






  5.4.2.1. | A rendszer a motor forgatónyomatékát a teljes nyomatékterhelés és a fordulatszám-szabályozó töréspontja között az 1. ábrán bemutatott, mérsékelt használatkorlátozás szerinti nyomatékértékről fokozatosan, percenként legalább 1 százalékkal a legnagyobb nyomaték 50 százalékára vagy annál is alacsonyabb értékre, a motor fordulatszámát pedig a nyomatékcsökkentéssel egy időben fokozatosan a névleges fordulatszám 60 százalékára vagy annál alacsonyabb értékre csökkenti, a 2. ábrán bemutatott módon.

  2.   ábra


  Az erős használatkorlátozás nyomatékcsökkentési mechanizmusa |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

Az erős használatkorlátozó rendszer olyan szintre csökkenti a gép használhatóságát, amely elég zavaró ahhoz, hogy az üzemeltető kiküszöbölje a 6–9. szakaszban felsoroltakkal kapcsolatos problémákat. A következő stratégiák fogadhatók el:

5.4.2.1.

A rendszer a motor forgatónyomatékát a teljes nyomatékterhelés és a fordulatszám-szabályozó töréspontja között az 1. ábrán bemutatott, mérsékelt használatkorlátozás szerinti nyomatékértékről fokozatosan, percenként legalább 1 százalékkal a legnagyobb nyomaték 50 százalékára vagy annál is alacsonyabb értékre, a motor fordulatszámát pedig a nyomatékcsökkentéssel egy időben fokozatosan a névleges fordulatszám 60 százalékára vagy annál alacsonyabb értékre csökkenti, a 2. ábrán bemutatott módon.

2.   ábra

Az erős használatkorlátozás nyomatékcsökkentési mechanizmusa

Image

| 5.4.2.2. | Egyéb olyan használatkorlátozó intézkedések is alkalmazhatók, amelyekről igazolták a típusjóváhagyó hatóságnak, hogy legalább ugyanolyan hatásosak. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Egyéb olyan használatkorlátozó intézkedések is alkalmazhatók, amelyekről igazolták a típusjóváhagyó hatóságnak, hogy legalább ugyanolyan hatásosak.

5.5.   A biztonsági szempontok figyelembevétele és az öngyógyító diagnosztika lehetővé tétele érdekében lehetőség van a használatkorlátozást hatástalanító funkció alkalmazására a teljes motorteljesítmény felszabadítása érdekében, feltéve, hogy az

| a) | legfeljebb 30 percig működik, és |
| --- | --- |

a)

legfeljebb 30 percig működik, és

| b) | a használatkorlátozó rendszer működésének minden egyes periódusa alatt legfeljebb háromszor léphet működésbe. |
| --- | --- |

b)

a használatkorlátozó rendszer működésének minden egyes periódusa alatt legfeljebb háromszor léphet működésbe.

5.6.   Ha a működésbe lépést kiváltó feltételek már megszűntek, a használatkorlátozó rendszernek ki kell kapcsolnia. A használatkorlátozó rendszer nem kapcsolhat ki automatikusan, ha működésbe lépésének okait nem szűntették meg.

5.7.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó eljárások részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti.

5.8.   Az ezen előírás szerinti típusjóváhagyás iránti kérelem részeként a gyártónak az e melléklet 2. függelékében meghatározottak szerint igazolnia kell a használatkorlátozó rendszer működését.

6.   A RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ REAGENS

6.1.   Reagensszint-kijelző

A gépen lennie kell egy kijelzőnek, amely egyértelműen tájékoztatja az üzemeltetőt a reagenstartályban lévő reagens szintjéről. A reagenskijelző legalacsonyabb elfogadható működési szintje az, hogy folyamatosan jeleznie kell a reagensszintet, míg a 4. szakaszban említett figyelmeztető rendszer működik. A reagenskijelző lehet analóg vagy digitális, és mutathatja a szintet a teljes tartály űrtartalmának, a megmaradt reagens vagy a becsült hátralevő üzemórák arányában.

6.2.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

| 6.2.1. | A 4. szakaszban ismertetett, az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagensszint a reagenstartály űrtartalmának 10 %-a, vagy a gyártó választása szerint ennél magasabb százalékos szint alá süllyed. |
| --- | --- |

6.2.1.

A 4. szakaszban ismertetett, az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagensszint a reagenstartály űrtartalmának 10 %-a, vagy a gyártó választása szerint ennél magasabb százalékos szint alá süllyed.

| 6.2.2. | A figyelmeztetésnek a reagenskijelzővel együtt elég egyértelműnek kell lennie ahhoz, hogy a kezelő megértse, hogy a reagensszint alacsony. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, az optikai figyelmeztetésnek a reagens alacsony szintjére figyelmeztető üzenetet kell megjelenítenie (például „karbamidszint alacsony”, „AdBlue-szint alacsony” vagy „kevés reagens”). |
| --- | --- |

6.2.2.

A figyelmeztetésnek a reagenskijelzővel együtt elég egyértelműnek kell lennie ahhoz, hogy a kezelő megértse, hogy a reagensszint alacsony. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, az optikai figyelmeztetésnek a reagens alacsony szintjére figyelmeztető üzenetet kell megjelenítenie (például „karbamidszint alacsony”, „AdBlue-szint alacsony” vagy „kevés reagens”).

| 6.2.3. | Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek kezdetben nem kell folyamatosan működésben lennie (például nem kell, hogy az üzenet kijelzése folyamatos legyen), a figyelmeztetés intenzitásának (például amilyen gyakorisággal felvillan a lámpa) azonban a folytonosig kell fokozódnia, ahogyan a reagensszint egyre csökken, és ahhoz a ponthoz közelít, amelynél működésbe lép a használatkorlátozó rendszer. A figyelmeztetés utolsó lépéseként a rendszer értesítést bocsát ki az üzemeltető számára egy, a gyártó által beállított szinten. A jelzésnek azon a ponton, amelyen a 6.3. szakasz szerinti használatkorlátozó rendszer működésbe lép, könnyebben észlelhetőnek kell lennie, mint azon a ponton, amelyen a figyelmeztetés először bekapcsolt. |
| --- | --- |

6.2.3.

Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek kezdetben nem kell folyamatosan működésben lennie (például nem kell, hogy az üzenet kijelzése folyamatos legyen), a figyelmeztetés intenzitásának (például amilyen gyakorisággal felvillan a lámpa) azonban a folytonosig kell fokozódnia, ahogyan a reagensszint egyre csökken, és ahhoz a ponthoz közelít, amelynél működésbe lép a használatkorlátozó rendszer. A figyelmeztetés utolsó lépéseként a rendszer értesítést bocsát ki az üzemeltető számára egy, a gyártó által beállított szinten. A jelzésnek azon a ponton, amelyen a 6.3. szakasz szerinti használatkorlátozó rendszer működésbe lép, könnyebben észlelhetőnek kell lennie, mint azon a ponton, amelyen a figyelmeztetés először bekapcsolt.

| 6.2.4. | Nem megengedett, hogy a folytonos figyelmeztetést egyszerűen ki lehessen kapcsolni vagy figyelmen kívül lehessen hagyni. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak egyértelmű üzenetet kell megjelenítenie (pl. „karbamidfeltöltés szükséges”, „AdBlue-feltöltés szükséges” vagy „reagensfeltöltés szükséges”). A folyamatos figyelmeztetést ideiglenesen megszakíthatják más, fontos biztonsági vonatkozású üzeneteket tartalmazó figyelmeztetések. |
| --- | --- |

6.2.4.

Nem megengedett, hogy a folytonos figyelmeztetést egyszerűen ki lehessen kapcsolni vagy figyelmen kívül lehessen hagyni. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak egyértelmű üzenetet kell megjelenítenie (pl. „karbamidfeltöltés szükséges”, „AdBlue-feltöltés szükséges” vagy „reagensfeltöltés szükséges”). A folyamatos figyelmeztetést ideiglenesen megszakíthatják más, fontos biztonsági vonatkozású üzeneteket tartalmazó figyelmeztetések.

| 6.2.5. | Gondoskodni kell arról, hogy az üzemeltetőt figyelmeztető rendszert mindaddig ne lehessen kikapcsolni, amíg a reagenst a rendszer működésbe lépését nem eredményező szintig nem pótolják. |
| --- | --- |

6.2.5.

Gondoskodni kell arról, hogy az üzemeltetőt figyelmeztető rendszert mindaddig ne lehessen kikapcsolni, amíg a reagenst a rendszer működésbe lépését nem eredményező szintig nem pótolják.

6.3.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépése

| 6.3.1. | Az 5.3. szakaszban ismertetett mérsékelt használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagensszint a reagenstartály névleges teljes űrtartalmának 2,5 %-a – vagy a gyártó választása szerint ennél magasabb szint – alá süllyed. |
| --- | --- |

6.3.1.

Az 5.3. szakaszban ismertetett mérsékelt használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagensszint a reagenstartály névleges teljes űrtartalmának 2,5 %-a – vagy a gyártó választása szerint ennél magasabb szint – alá süllyed.

| 6.3.2. | Az 5.4. szakaszban ismertetett erős használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagenstartály kiürül (azaz az adagoló rendszer nem képes a tartályból reagenst felvenni) vagy a gyártó választása szerint a névleges teljes űrtartalmának 2,5 %-a alatti szintet ér el. |
| --- | --- |

6.3.2.

Az 5.4. szakaszban ismertetett erős használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagenstartály kiürül (azaz az adagoló rendszer nem képes a tartályból reagenst felvenni) vagy a gyártó választása szerint a névleges teljes űrtartalmának 2,5 %-a alatti szintet ér el.

| 6.3.3. | Az 5.5. szakaszban megengedett mértéktől eltekintve a mérsékelt vagy erős használatkorlátozó rendszert mindaddig nem lehet kikapcsolni, amíg a reagenst a rendszer működésbe lépését nem eredményező szintig után nem töltik. |
| --- | --- |

6.3.3.

Az 5.5. szakaszban megengedett mértéktől eltekintve a mérsékelt vagy erős használatkorlátozó rendszert mindaddig nem lehet kikapcsolni, amíg a reagenst a rendszer működésbe lépését nem eredményező szintig után nem töltik.

7.   A REAGENSMINŐSÉG FIGYELÉSE

7.1.   A motornak vagy gépnek rendelkeznie kell egy olyan funkcióval, amely megállapítja, ha nem megfelelő reagens van a gépben.

| 7.1.1. | A gyártónak meg kell határoznia a legkisebb elfogadható reagenskoncentrációt (CDmin), mely 0,9 g/kWh határértékeket nem meghaladó NOx-kipufogógáz-kibocsátást eredményez. |
| --- | --- |

7.1.1.

A gyártónak meg kell határoznia a legkisebb elfogadható reagenskoncentrációt (CDmin), mely 0,9 g/kWh határértékeket nem meghaladó NOx-kipufogógáz-kibocsátást eredményez.

| 7.1.1.1. | A CDmin megfelelő értékét a jóváhagyás során az e melléklet 3. függelékében meghatározott eljárással kell igazolni, és fel kell jegyezni az ezen előírás 5.3. szakaszában meghatározott részletes dokumentációcsomagban. |
| --- | --- |

7.1.1.1.

A CDmin megfelelő értékét a jóváhagyás során az e melléklet 3. függelékében meghatározott eljárással kell igazolni, és fel kell jegyezni az ezen előírás 5.3. szakaszában meghatározott részletes dokumentációcsomagban.

| 7.1.2. | A CDminértéknél alacsonyabb reagenskoncentrációt a rendszernek észlelnie kell, és az ilyen koncentrációjú reagenst a 7.1. szakasz alkalmazásában nem megfelelő reagensnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

7.1.2.

A CDminértéknél alacsonyabb reagenskoncentrációt a rendszernek észlelnie kell, és az ilyen koncentrációjú reagenst a 7.1. szakasz alkalmazásában nem megfelelő reagensnek kell tekinteni.

| 7.1.3. | A reagensminőségnek külön számlálót („reagensminőség-számláló”) kell biztosítani. A reagensminőség-számlálónak számlálnia kell a nem megfelelő reagens melletti üzemeléssel töltött órák számát. |
| --- | --- |

7.1.3.

A reagensminőségnek külön számlálót („reagensminőség-számláló”) kell biztosítani. A reagensminőség-számlálónak számlálnia kell a nem megfelelő reagens melletti üzemeléssel töltött órák számát.

| 7.1.3.1. | A gyártó a reagensminőséggel kapcsolatos hibát egy vagy több, a 8. és 9. szakaszban felsorolt hibával azonos számlálóra is csoportosíthatja. |
| --- | --- |

7.1.3.1.

A gyártó a reagensminőséggel kapcsolatos hibát egy vagy több, a 8. és 9. szakaszban felsorolt hibával azonos számlálóra is csoportosíthatja.

| 7.1.4. | A reagensminőség-számláló működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó feltételek és mechanizmusok részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti. |
| --- | --- |

7.1.4.

A reagensminőség-számláló működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó feltételek és mechanizmusok részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti.

7.2.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

Amennyiben az ellenőrző rendszer megerősíti, hogy a reagensminőség nem megfelelő, a 4. szakaszban ismertetett, üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek működésbe kell lépnie. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak a figyelmeztetés okát megjelölő üzenetet kell megjelenítenie (például „nem megfelelő minőségű karbamid”, „nem megfelelő minőségű AdBlue” vagy „nem megfelelő minőségű reagens”).

7.3.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépése

| 7.3.1. | Az 5.3. szakaszban ismertetett mérsékelt használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagensminőséget a 7.2. szakaszban ismertetett, üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított legfeljebb 10 motorüzemórán belül nem orvosolják. |
| --- | --- |

7.3.1.

Az 5.3. szakaszban ismertetett mérsékelt használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagensminőséget a 7.2. szakaszban ismertetett, üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított legfeljebb 10 motorüzemórán belül nem orvosolják.

| 7.3.2. | Az 5.4. szakaszban ismertetett erős használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagensminőséget a 7.2. szakaszban ismertetett, üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított legfeljebb 20 motorüzemórán belül nem orvosolják. |
| --- | --- |

7.3.2.

Az 5.4. szakaszban ismertetett erős használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagensminőséget a 7.2. szakaszban ismertetett, üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított legfeljebb 20 motorüzemórán belül nem orvosolják.

| 7.3.3. | A működési hiba ismételt előfordulása esetén csökkenteni kell a használatkorlátozó rendszerek működésbe lépését megelőző órák számát az e melléklet 2. függelékében ismertetett mechanizmusnak megfelelően. |
| --- | --- |

7.3.3.

A működési hiba ismételt előfordulása esetén csökkenteni kell a használatkorlátozó rendszerek működésbe lépését megelőző órák számát az e melléklet 2. függelékében ismertetett mechanizmusnak megfelelően.

8.   REAGENSADAGOLÁS

8.1.   A motornak rendelkeznie kell olyan funkcióval, amely megállapítja, ha megszakad az adagolás.

8.2.   Reagensadagolás-számláló

| 8.2.1. | Külön számlálót kell biztosítani az adagolásnak (a továbbiakban: adagolásszámláló). Ennek a számlálónak azokat a motorüzemórákat kell számlálnia, amelyekben a reagensadagolás megszakadt. Ez nem szükséges akkor, ha az adagolást a motorvezérlő egység azért szakítja meg, mert a gép adott üzemállapotában a gép szennyezőanyag-kibocsátása miatt nincs szükség reagens adagolására. |
| --- | --- |

8.2.1.

Külön számlálót kell biztosítani az adagolásnak (a továbbiakban: adagolásszámláló). Ennek a számlálónak azokat a motorüzemórákat kell számlálnia, amelyekben a reagensadagolás megszakadt. Ez nem szükséges akkor, ha az adagolást a motorvezérlő egység azért szakítja meg, mert a gép adott üzemállapotában a gép szennyezőanyag-kibocsátása miatt nincs szükség reagens adagolására.

| 8.2.1.1. | A gyártó a reagensadagolással kapcsolatos hibát egy vagy több, a 7. és 9. szakaszban felsorolt hibával azonos számlálóra is csoportosíthatja. |
| --- | --- |

8.2.1.1.

A gyártó a reagensadagolással kapcsolatos hibát egy vagy több, a 7. és 9. szakaszban felsorolt hibával azonos számlálóra is csoportosíthatja.

| 8.2.2. | A reagensadagolás-számláló működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó feltételek és mechanizmusok részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti. |
| --- | --- |

8.2.2.

A reagensadagolás-számláló működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó feltételek és mechanizmusok részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti.

8.3.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

A 4. szakaszban ismertetett, az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek az adagolás megszakadása esetén működésbe kell lépnie, ami az adagolásszámlálót továbblépteti a 8.2.1. szakasz szerint. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak a figyelmeztetés okát megjelölő üzenetet kell megjelenítenie (például „karbamidadagolási hiba”, „AdBlue-adagolási hiba” vagy „reagensadagolási hiba”).

8.4.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépése

| 8.4.1. | Az 5.3. szakaszban ismertetett mérsékelt használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagensadagolás megszakadását a 8.3. szakaszban ismertetett, üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított legfeljebb 10 motorüzemórán belül nem orvosolják. |
| --- | --- |

8.4.1.

Az 5.3. szakaszban ismertetett mérsékelt használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagensadagolás megszakadását a 8.3. szakaszban ismertetett, üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított legfeljebb 10 motorüzemórán belül nem orvosolják.

| 8.4.2. | Az 5.4. szakaszban ismertetett erős használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagensadagolás megszakadását a 8.3. ismertetett, üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított legfeljebb 20 motorüzemórán belül nem orvosolják. |
| --- | --- |

8.4.2.

Az 5.4. szakaszban ismertetett erős használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagensadagolás megszakadását a 8.3. ismertetett, üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított legfeljebb 20 motorüzemórán belül nem orvosolják.

| 8.4.3. | A működési hiba ismételt előfordulása esetén csökkenteni kell a használatkorlátozó rendszerek működésbe lépését megelőző órák számát az e melléklet 2. függelékében ismertetett mechanizmusnak megfelelően. |
| --- | --- |

8.4.3.

A működési hiba ismételt előfordulása esetén csökkenteni kell a használatkorlátozó rendszerek működésbe lépését megelőző órák számát az e melléklet 2. függelékében ismertetett mechanizmusnak megfelelően.

9.   A MANIPULÁLÁSNAK BETUDHATÓ MŰKÖDÉSI HIBÁK FIGYELÉSE

9.1.   A reagenstartályban lévő reagens szintjén, a reagensminőségen és az adagolás megszakadásán túlmenően a következő működési hibákat kell figyelni, mivel azok manipulálásnak lehetnek betudhatóak:

| a) | működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelep; |
| --- | --- |

a)

működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelep;

| b) | az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer 9.2.1. szakaszban ismertetett meghibásodása. |
| --- | --- |

b)

az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer 9.2.1. szakaszban ismertetett meghibásodása.

9.2.   Ellenőrzési követelmények

9.2.1.   Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszert folyamatosan ellenőrizni kell az elektromos hibák, illetve érzékelők kiesése vagy kiiktatása szempontjából, amely megakadályozná a 6–8. szakaszban előírt más működési hibák észlelését (összetevő-ellenőrzés).

A diagnosztikai képességet befolyásoló érzékelők többek között az NOx-koncentrációt közvetlenül mérő érzékelők, a karbamid minőségét ellenőrző érzékelők, a környezeti viszonyok érzékelői, valamint a reagens adagolását, a reagens szintjét vagy a reagens fogyását ellenőrző érzékelők.

9.2.2.   A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepének számlálója

| 9.2.2.1. | Külön számlálót kell biztosítani a kipufogógáz-visszavezető rendszer működésben gátolt szelepe számára. A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe számlálójának azokat a motorüzemórákat kell számlálnia, amikor működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelephez kapcsolódó hibakód igazoltan aktív. |
| --- | --- |

9.2.2.1.

Külön számlálót kell biztosítani a kipufogógáz-visszavezető rendszer működésben gátolt szelepe számára. A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe számlálójának azokat a motorüzemórákat kell számlálnia, amikor működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelephez kapcsolódó hibakód igazoltan aktív.

| 9.2.2.1.1. | A gyártó a működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelep hibáját egy vagy több, a 7., 8. és 9.2.3. szakaszban felsorolt hibával azonos számlálóra is csoportosíthatja. |
| --- | --- |

9.2.2.1.1.

A gyártó a működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelep hibáját egy vagy több, a 7., 8. és 9.2.3. szakaszban felsorolt hibával azonos számlálóra is csoportosíthatja.

| 9.2.2.2. | A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe számlálójának működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó feltételek és mechanizmusok részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti. |
| --- | --- |

9.2.2.2.

A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepe számlálójának működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó feltételek és mechanizmusok részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti.

9.2.3.   Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer számlálói

| 9.2.3.1. | Külön számlálót kell biztosítani a 9.1. szakasz ii. alpontjában tárgyalt minden ellenőrzési hiba számára. Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer számlálójának azokat a motorüzemórákat kell számlálnia, amikor az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer működési hibájához kapcsolódó hibakód igazoltan aktív. Megengedett több hiba azonos számlálóhoz csoportosítása. |
| --- | --- |

9.2.3.1.

Külön számlálót kell biztosítani a 9.1. szakasz ii. alpontjában tárgyalt minden ellenőrzési hiba számára. Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer számlálójának azokat a motorüzemórákat kell számlálnia, amikor az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer működési hibájához kapcsolódó hibakód igazoltan aktív. Megengedett több hiba azonos számlálóhoz csoportosítása.

| 9.2.3.1.1. | A gyártó az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer hibáját egy vagy több, a 7., 8. és 9.2.2. szakaszban felsorolt hibával azonos számlálóra is csoportosíthatja. |
| --- | --- |

9.2.3.1.1.

A gyártó az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer hibáját egy vagy több, a 7., 8. és 9.2.2. szakaszban felsorolt hibával azonos számlálóra is csoportosíthatja.

| 9.2.3.2. | Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer számlálójának működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó feltételek és mechanizmusok részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti. |
| --- | --- |

9.2.3.2.

Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer számlálójának működésbe lépésére és kikapcsolására vonatkozó feltételek és mechanizmusok részleteit e melléklet 2. függeléke ismerteti.

9.3.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

A 4. szakaszban ismertetett, az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek működésbe kell lépnie, ha a 9.1. szakaszban meghatározott működési hibák bármelyike előfordul, és jeleznie kell a sürgős javítás szükségességét. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak a figyelmeztetés okát megjelölő üzenetet kell megjelenítenie (pl. „a reagensadagoló szelep csatlakozása megszakadt” vagy „kibocsátást érintő kritikus hiba”).

9.4.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépése

9.4.1.   Az 5.3. szakaszban ismertetett, mérsékelt használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a 9.1. szakaszban meghatározott hibát a 9.3. szakaszban ismertetett, üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított legfeljebb 36 motorüzemórán belül nem orvosolják.

9.4.2.   Az 5.4. szakaszban ismertetett, erős használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a 9.1. szakaszban meghatározott hibát a 9.3. szakaszban ismertetett, üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésétől számított legfeljebb 100 motorüzemórán belül nem orvosolják.

9.4.3.   A működési hiba ismételt előfordulása esetén csökkenteni kell a használatkorlátozó rendszerek működésbe lépését megelőző órák számát az e melléklet 2. függelékében ismertetett mechanizmusnak megfelelően.

9.5.   A gyártó a 9.2. szakaszban meghatározott követelmények helyett a kipufogórendszerben elhelyezkedő NOx-érzékelőt is használhat. Ebben az esetben

| a) | az NOx-érték nem haladhatja meg a 0,9 g/kWh határértéket; |
| --- | --- |

a)

az NOx-érték nem haladhatja meg a 0,9 g/kWh határértéket;

| b) | alkalmazható a „magas NOx-koncentráció – oka ismeretlen” hiba; |
| --- | --- |

b)

alkalmazható a „magas NOx-koncentráció – oka ismeretlen” hiba;

| c) | a 9.4.1. szakaszban megadott időtartam 10 üzemórára módosul; |
| --- | --- |

c)

a 9.4.1. szakaszban megadott időtartam 10 üzemórára módosul;

| d) | a 9.4.2. szakaszban megadott időtartam 20 üzemórára módosul. |
| --- | --- |

d)

a 9.4.2. szakaszban megadott időtartam 20 üzemórára módosul.

1. függelék

Az igazolásra vonatkozó követelmények

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

Az e melléklet előírásainak való megfelelést a típusjóváhagyás során kell igazolni az 1. táblázatban bemutatott és e szakaszban részletezett, következő igazolási eljárások elvégzésével:

| a) | a figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása; |
| --- | --- |

a)

a figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása;

| b) | a mérsékelt használatkorlátozó rendszer (ha van ilyen) működésbe lépésének igazolása; |
| --- | --- |

b)

a mérsékelt használatkorlátozó rendszer (ha van ilyen) működésbe lépésének igazolása;

| c) | az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása. |
| --- | --- |

c)

az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása.

1.   táblázat

A 3. és 4. szakasznak megfelelő igazolási eljárás tartalmának bemutatása

| Mechanizmus | Az igazolási eljárás részei |
| --- | --- |
| A figyelmeztető rendszer működésbe lépése e függelék 3. szakasza szerint | — | 2 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya), |

Mechanizmus

Az igazolási eljárás részei

A figyelmeztető rendszer működésbe lépése e függelék 3. szakasza szerint

—

2 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya),

| — | az igazolás kiegészítő elemei igény szerint |
| --- | --- |

—

az igazolás kiegészítő elemei igény szerint

A mérsékelt használatkorlátozás működésbe lépése e függelék 4. szakasza szerint

| — | 2 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya), |
| --- | --- |

—

2 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya),

| — | az igazolás kiegészítő elemei igény szerint |
| --- | --- |

—

az igazolás kiegészítő elemei igény szerint

| — | 1 nyomatékcsökkentési vizsgálat. |
| --- | --- |

—

1 nyomatékcsökkentési vizsgálat.

Az erős használatkorlátozás működésbe lépése e függelék 4.6. szakasza szerint

| — | 2 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya), |
| --- | --- |

—

2 működésbelépési vizsgálat (például reagens hiánya),

| — | az igazolás kiegészítő elemei igény szerint |
| --- | --- |

—

az igazolás kiegészítő elemei igény szerint

2.   MOTORCSALÁDOK ÉS NOX-SZABÁLYOZÁS-DIAGNOSZTIKA SZERINTI MOTORCSALÁDOK

Egy motorcsalád vagy egy NOx-szabályozás-diagnosztika szerinti motorcsalád e függelék követelményeinek való megfelelése a vizsgált motorcsalád egyik tagján végzett vizsgálattal igazolható, feltéve, hogy a gyártó a típusjóváhagyó hatóság számára igazolja, hogy az e melléklet követelményeinek való megfeleléshez szükséges ellenőrző rendszerek a családon belül hasonlóak.

2.1.   Annak igazolása, hogy az NOx-szabályozás-diagnosztika szerinti motorcsalád egyéb tagjainak ellenőrző rendszerei hasonlóak, történhet úgy, hogy a gyártó benyújt a típusjóváhagyó hatósághoz egy dokumentációt, mint például algoritmusokat, funkcionális elemzéseket stb.

2.2.   A vizsgált motort a típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve a gyártó választja ki. Ez lehet a vizsgált motorcsalád alapmotora, de nem feltétlenül kell annak lennie.

2.3.   Abban az esetben, ha a motorcsalád olyan NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer szerinti motorcsaládba tartozik, amely már a 2.1. szakasz szerint típusjóváhagyással rendelkezik (3. ábra), e motorcsalád megfelelőségét további vizsgálat nélkül igazoltnak kell tekinteni, feltéve, hogy a gyártó igazolja a típusjóváhagyó hatóságnak, hogy az e melléklet követelményeinek való megfeleléshez szükséges ellenőrző rendszerek a családon és a vizsgált, NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer szerinti motorcsaládon belül hasonlóak.

3.   ábra

Egy NOx-szabályozás-diagnosztika szerinti motorcsalád korábban igazolt megfelelősége

Image

3.   A FIGYELMEZTETŐ RENDSZER MŰKÖDÉSBE LÉPÉSÉNEK IGAZOLÁSA

3.1.   A figyelmeztető rendszer működésbe lépésének megfelelőségét két vizsgálat elvégzésével kell igazolni: a reagens hiánya és az e melléklet 7–9. szakaszában vizsgált valamely működésihiba-kategória tekintetében.

3.2.   A vizsgálandó működési hibák kiválasztása:

3.2.1.   A figyelmeztető rendszer rossz reagensminőség esetén történő működésbe lépésének igazolására olyan reagenst kell választani, melynek hatóanyag-tartalma legalább annyira fel van hígítva, mint a gyártó által e melléklet 7. szakasza szerint közölt érték.

3.2.2.   A figyelmeztető rendszer manipulálásnak tulajdonítható, e melléklet 9. szakaszában meghatározott működési hibák esetén történő működésbe lépésének igazolására a kiválasztást a következő követelmények szerint kell végezni:

| 3.2.2.1. | A gyártónak meg kell adnia a potenciális működési hibák jegyzékét a típusjóváhagyó hatóságnak. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

A gyártónak meg kell adnia a potenciális működési hibák jegyzékét a típusjóváhagyó hatóságnak.

| 3.2.2.2. | A vizsgálatban értékelendő működési hibát a típusjóváhagyó hatóság választja ki a 3.2.2.1. szakaszban említett jegyzékből. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

A vizsgálatban értékelendő működési hibát a típusjóváhagyó hatóság választja ki a 3.2.2.1. szakaszban említett jegyzékből.

3.3.   Igazolási eljárás

3.3.1.   Az igazolás céljaira külön vizsgálatot kell végezni a 3.1. szakaszban említett minden egyes működési hiba vonatkozásában.

3.3.2.   A vizsgálat alatt csak az éppen vizsgált működési hiba állhat fenn.

3.3.3.   A vizsgálat megkezdése előtt valamennyi hibakódot törölni kell.

3.3.4.   A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatósággal egyetértésben a vizsgált működési hibát szimulálni is lehet.

3.3.5.   Reagenshiánytól eltérő működési hiba észlelése

A reagenshiánytól eltérő működési hiba kiváltásakor vagy szimulálásakor a működési hiba észlelését a következőképpen kell végrehajtani:

| 3.3.5.1. | Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszernek reagálnia kell egy, a típusjóváhagyó hatóság által e függelék rendelkezései szerint kiválasztott megfelelő hiba megjelenésére. Ez bizonyítottnak tekinthető, ha a rendszer a 3.3.7. szakasz szerinti két egymást követő NOx-szabályozás-diagnosztikai vizsgálati ciklus során működésbe lép.
  Ha az ellenőrzési funkció leírásában részletesen szerepel, és a típusjóváhagyó hatóság elfogadta, hogy egy adott ellenőrző rutinnál kettőnél több NOx-szabályozás-diagnosztikai vizsgálati ciklusra van szükség ahhoz, hogy az ellenőrzés befejeződjön, akkor az NOx-szabályozás-diagnosztikai vizsgálati ciklusok száma megnövelhető háromra.
  Az igazolási vizsgálat során az egyes NOx-szabályozás-diagnosztikai vizsgálati ciklusok között le lehet állítani a motort. A következő beindításig eltelő idő meghatározásakor figyelembe kell venni minden olyan ellenőrzési funkciót, amely esetleg a motor leállása után megy végbe, és minden szükséges feltételt, amelynek fenn kell állnia ahhoz, hogy ellenőrzés történjen a következő beindításnál. |
| --- | --- |

3.3.5.1.

Az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszernek reagálnia kell egy, a típusjóváhagyó hatóság által e függelék rendelkezései szerint kiválasztott megfelelő hiba megjelenésére. Ez bizonyítottnak tekinthető, ha a rendszer a 3.3.7. szakasz szerinti két egymást követő NOx-szabályozás-diagnosztikai vizsgálati ciklus során működésbe lép.

Ha az ellenőrzési funkció leírásában részletesen szerepel, és a típusjóváhagyó hatóság elfogadta, hogy egy adott ellenőrző rutinnál kettőnél több NOx-szabályozás-diagnosztikai vizsgálati ciklusra van szükség ahhoz, hogy az ellenőrzés befejeződjön, akkor az NOx-szabályozás-diagnosztikai vizsgálati ciklusok száma megnövelhető háromra.

Az igazolási vizsgálat során az egyes NOx-szabályozás-diagnosztikai vizsgálati ciklusok között le lehet állítani a motort. A következő beindításig eltelő idő meghatározásakor figyelembe kell venni minden olyan ellenőrzési funkciót, amely esetleg a motor leállása után megy végbe, és minden szükséges feltételt, amelynek fenn kell állnia ahhoz, hogy ellenőrzés történjen a következő beindításnál.

| 3.3.5.2. | A figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül, ha a figyelmeztető rendszer a 3.2.1. szakasz szerinti minden igazolási eljárás végén megfelelően működésbe lép és a kiválasztott működési hiba hibakódja „megerősített és aktív” státust kap. |
| --- | --- |

3.3.5.2.

A figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül, ha a figyelmeztető rendszer a 3.2.1. szakasz szerinti minden igazolási eljárás végén megfelelően működésbe lép és a kiválasztott működési hiba hibakódja „megerősített és aktív” státust kap.

3.3.6.   A reagens hiányának észlelése

A figyelmeztető rendszer reagenshiány esetén történő működésbe lépésének igazolására a motort a gyártó döntése szerint egy vagy több NOx-szabályozás-diagnosztikai vizsgálati cikluson át kell járatni.

| 3.3.6.1. | Az igazolást a tartályban lévő, a gyártó és a típusjóváhagyó hatóság által egyeztetett – a tartály névleges űrtartalma legalább 10 százalékának megfelelő – reagensszinttel kell kezdeni. |
| --- | --- |

3.3.6.1.

Az igazolást a tartályban lévő, a gyártó és a típusjóváhagyó hatóság által egyeztetett – a tartály névleges űrtartalma legalább 10 százalékának megfelelő – reagensszinttel kell kezdeni.

| 3.3.6.2. | A figyelmeztető rendszert akkor kell megfelelően működőnek tekinteni, ha a következő feltételek egyidejűleg teljesülnek:






  a) | a figyelmeztető rendszer a reagenstartály legalább 10 százalékának megfelelő reagens rendelkezésre állása esetén működésbe lép; és |
| --- | --- | --- |

3.3.6.2.

A figyelmeztető rendszert akkor kell megfelelően működőnek tekinteni, ha a következő feltételek egyidejűleg teljesülnek:

a)

a figyelmeztető rendszer a reagenstartály legalább 10 százalékának megfelelő reagens rendelkezésre állása esetén működésbe lép; és

| b) | a „folyamatos” figyelmeztető rendszer legalább a gyártó által az e melléklet 6. szakaszának rendelkezései szerint megadott értéknél működésbe lép. |
| --- | --- |

b)

a „folyamatos” figyelmeztető rendszer legalább a gyártó által az e melléklet 6. szakaszának rendelkezései szerint megadott értéknél működésbe lép.

3.3.7.   Az NOx-szabályozás-diagnosztikai vizsgálati ciklus

| 3.3.7.1. | Az ebben a 10. szakaszban vizsgált, az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer helyes működésének igazolására szolgáló NOx-szabályozás-diagnosztikai vizsgálati ciklus a melegindításos nem közúti állandósult állapotú ciklus. |
| --- | --- |

3.3.7.1.

Az ebben a 10. szakaszban vizsgált, az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer helyes működésének igazolására szolgáló NOx-szabályozás-diagnosztikai vizsgálati ciklus a melegindításos nem közúti állandósult állapotú ciklus.

| 3.3.7.2. | A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával adott ellenőrző rutin esetében alternatív NOx-szabályozás-diagnosztikai vizsgálati ciklus (pl. NRSC-ciklus) használható. A kérelemnek tartalmaznia kell olyan elemeket (műszaki alátámasztás, szimuláció, mérési eredmények stb.), amelyek igazolják a következőket:






  a) | a kért vizsgálati ciklus olyan ellenőrzést eredményez, amely működni fog valós menetviszonyok között is; és |
| --- | --- | --- |

3.3.7.2.

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával adott ellenőrző rutin esetében alternatív NOx-szabályozás-diagnosztikai vizsgálati ciklus (pl. NRSC-ciklus) használható. A kérelemnek tartalmaznia kell olyan elemeket (műszaki alátámasztás, szimuláció, mérési eredmények stb.), amelyek igazolják a következőket:

a)

a kért vizsgálati ciklus olyan ellenőrzést eredményez, amely működni fog valós menetviszonyok között is; és

| b) | a 3.3.7.1. szakaszban meghatározott vonatkozó NOx-szabályozás-diagnosztikai vizsgálati ciklus igazoltan kevésbé felel meg a tervezett ellenőrzésre. |
| --- | --- |

b)

a 3.3.7.1. szakaszban meghatározott vonatkozó NOx-szabályozás-diagnosztikai vizsgálati ciklus igazoltan kevésbé felel meg a tervezett ellenőrzésre.

3.4.   A figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül, ha a figyelmeztető rendszer a 3.3. szakasz szerinti minden igazolási eljárás végén megfelelően működésbe lép.

4.   A HASZNÁLATKORLÁTOZÓ RENDSZER MŰKÖDÉSÉNEK IGAZOLÁSA

4.1.   A használatkorlátozó rendszer működésének igazolását próbapadon végzett vizsgálattal kell végrehajtani.

4.1.1.   A motorrendszerhez e célból a típusjóváhagyó hatóság megelégedésére csatlakoztatni (vagy szimulálni) kell minden további, az igazolási eljárás elvégzéséhez szükséges, a motorrendszerhez fizikailag nem felszerelt alkatrészt vagy alrendszert, úgymint többek között a környezeti hőmérséklet érzékelőjét, a szintérzékelőket, valamint az üzemeltetőt figyelmeztető és tájékoztató rendszereket.

4.1.2.   A gyártó a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével az igazolási eljárásokat a teljes gépen is elvégezheti, a gépet megfelelő próbapadra szerelve, vagy azt ellenőrzött körülmények között vizsgálópályán futtatva.

4.2.   A vizsgálati programnak igazolnia kell a használatkorlátozó rendszer reagenshiány és az e melléklet 7., 8. vagy 9. szakaszában meghatározott működési hibák egyike esetében történő működésbe lépését.

4.3.   Ezen igazolási eljárás céljaira:

| a) | a típusjóváhagyó hatóság a reagenshiányon túlmenően kiválasztja az e melléklet 7., 8. vagy 9. szakaszában meghatározott, korábban a figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolásakor használt működési hibát; |
| --- | --- |

a)

a típusjóváhagyó hatóság a reagenshiányon túlmenően kiválasztja az e melléklet 7., 8. vagy 9. szakaszában meghatározott, korábban a figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolásakor használt működési hibát;

| b) | a gyártó számára a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével megengedett vizsgálat felgyorsítása az üzemórák számának szimulálásával; |
| --- | --- |

b)

a gyártó számára a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével megengedett vizsgálat felgyorsítása az üzemórák számának szimulálásával;

| c) | a mérsékelt használatkorlátozáshoz szükséges nyomatékcsökkenést az ezen előírásnak megfelelően végzett, általános motorteljesítmény-jóváhagyási eljárással egyidejűleg is lehet igazolni. Ebben az esetben a használatkorlátozó rendszer igazolási eljárása során nincs szükség külön nyomatékmérésre; |
| --- | --- |

c)

a mérsékelt használatkorlátozáshoz szükséges nyomatékcsökkenést az ezen előírásnak megfelelően végzett, általános motorteljesítmény-jóváhagyási eljárással egyidejűleg is lehet igazolni. Ebben az esetben a használatkorlátozó rendszer igazolási eljárása során nincs szükség külön nyomatékmérésre;

| d) | az erős használatkorlátozást az ezen függelék 4.6. szakaszának követelményei szerint kell igazolni. |
| --- | --- |

d)

az erős használatkorlátozást az ezen függelék 4.6. szakaszának követelményei szerint kell igazolni.

4.4.   A gyártónak emellett igazolnia a használatkorlátozó rendszer működését az e melléklet 7., 8. vagy 9. szakaszában meghatározott azon működési hibák esetén, melyeket a 4.1–4.3. szakaszban ismertetett igazolási eljárásokra nem választottak ki.

Ezeket a további igazolási eljárásokat el lehet végezni a típusjóváhagyó hatóság részére egy műszaki eset bemutatásával, pl. algoritmusok, funkcionális elemzések, korábbi vizsgálatok eredményeinek felhasználásával.

4.4.1.   Ezeknek a további igazolási eljárásoknak különösen azt kell a típusjóváhagyó hatóság megelégedésére igazolniuk, hogy a jármű motorvezérlő egységébe a megfelelő nyomatékcsökkentő mechanizmust beépítették.

4.5.   A mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolási vizsgálata

4.5.1.   Ez az igazolási eljárás akkor kezdődik, amikor a figyelmeztető rendszer vagy a megfelelő „folyamatos” figyelmeztető rendszer a típusjóváhagyó hatóság által kiválasztott működési hiba következtében működésbe lép.

4.5.2.   Amikor a rendszernek a tartályban fellépő reagenshiányra való reagálását ellenőrzik, a motorrendszert addig kell járatni, míg a reagens rendelkezésre állása a tartály névleges űrtartalmának 2,5 százalékos értékét vagy a gyártó által a mérsékelt használatkorlátozás működésbe lépéséhez szükségesként megadott értéket eléri, e melléklet 6.3.1. szakaszával összhangban.

| 4.5.2.1. | A gyártó a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a reagens tartályból történő kivételével is szimulálhatja a folyamatos üzemelést, járó vagy álló motor mellett. |
| --- | --- |

4.5.2.1.

A gyártó a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a reagens tartályból történő kivételével is szimulálhatja a folyamatos üzemelést, járó vagy álló motor mellett.

4.5.3.   Amikor a rendszernek a tartályban fellépő reagenshiánytól eltérő hibára való reagálását ellenőrzik, a motorrendszert az e függelék 3. táblázatában feltüntetett, megfelelő üzemóraszámon keresztül kell járatni, vagy pedig a gyártó választása szerint addig, amikor a megfelelő számláló eléri azt az értéket, amikor a mérsékelt használatkorlátozás működésbe lép.

4.5.4.   A mérsékelt használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül, ha a 4.5.2. és 4.5.3. szakasznak megfelelően elvégzett minden igazolási eljárás végén a gyártó a típusjóváhagyó hatóságnak igazolta, hogy a motorvezérlő egység a nyomatékcsökkentő mechanizmust működésbe hozta.

4.6.   Az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolási eljárása

4.6.1.   Ez az igazolási eljárás abból az állapotból indul, amikor a mérsékelt használatkorlátozó rendszer előzőleg működésbe lépett. Az eljárás végrehajtható a mérsékelt használatkorlátozó rendszer igazolására végzett vizsgálatok folytatásaként.

4.6.2.   Amikor a rendszernek a tartályban fellépő reagenshiányra való reagálását ellenőrzik, a motort vagy a reagenstartály kiürüléséig kell járatni, vagy pedig addig, amikor a reagensszint a tartály névleges teljes űrtartalmának 2,5 százaléka alatti szintet ér el, amikor a gyártó nyilatkozata szerint működésbe lép az erős használatkorlátozó rendszer.

| 4.6.2.1. | A gyártó a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a reagens tartályból történő kivételével is szimulálhatja a folyamatos üzemelést, járó vagy álló motor mellett. |
| --- | --- |

4.6.2.1.

A gyártó a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a reagens tartályból történő kivételével is szimulálhatja a folyamatos üzemelést, járó vagy álló motor mellett.

4.6.3.   Amikor a rendszernek a tartályban fellépő reagenshiánytól eltérő hibára való reagálását ellenőrzik, a motorrendszert az e függelék 3. táblázatában feltüntetett, megfelelő üzemóraszámon keresztül kell járatni, vagy pedig a gyártó választása szerint addig, amikor a megfelelő számláló eléri azt az értéket, amikor az erős használatkorlátozás működésbe lép.

4.6.4.   Az erős használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül, ha a 4.6.2. és 4.6.3. szakasznak megfelelően elvégzett minden igazolási eljárás végén a gyártó igazolta a típusjóváhagyó hatóságnak, hogy az e mellékletben vizsgált erős használatkorlátozó mechanizmus működésbe lépett.

4.7.   Ehelyett a gyártó a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a használatkorlátozás igazolását teljes gépen is elvégezheti az 5.4. szakasz követelményeinek megfelelően, a gépet megfelelő próbapadra szerelve, vagy azt ellenőrzött körülmények között vizsgálópályán futtatva.

4.7.1.   A gépet mindaddig járatni kell, amíg a kiválasztott működési hibához társított számláló el nem éri az e függelék 3. táblázatában megadott, vonatkozó üzemóraszámot, vagy adott esetben a reagenstartály kiürül, vagy a reagensszint a tartály névleges teljes űrtartalmának 2,5 százaléka alatti szintet ér el, mely szintet a gyártó az erős használatkorlátozó rendszer működésbe léptetésére kiválasztotta.

2. függelék

Az üzemeltetőt figyelmeztető és a használatkorlátozó és azt feloldó mechanizmusok ismertetése

1.   AZ E MELLÉKLETBEN A FIGYELMEZTETŐ ÉS A HASZNÁLATKORLÁTOZÓ MECHANIZMUSOK MŰKÖDÉSBE LÉPÉSÉRE ÉS FELOLDÁSÁRA MEGHATÁROZOTT ELŐÍRÁSOK KIEGÉSZÍTÉSE CÉLJÁBÓL EZ A 2. FÜGGELÉK MEGHATÁROZZA E MŰKÖDÉSBE LÉPTETŐ ÉS FELOLDÓ MECHANIZMUSOK VÉGREHAJTÁSÁNAK MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEIT.

2.   A FIGYELMEZTETŐ RENDSZERT MŰKÖDÉSBE LÉPTETŐ ÉS FELOLDÓ MECHANIZMUSOK

2.1.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek akkor kell működésbe lépnie, amikor az annak működésbe lépését indokoló, az NOx-szabályozás működési hibájához társított diagnosztikai hibakód az e függelék 2. táblázatában meghatározott státusba kerül.

2.   táblázat

Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

| A hiba típusa | A figyelmeztető rendszert működésbe léptető diagnosztikai hibakód státusa |
| --- | --- |
| Nem megfelelő minőségű reagens | megerősített és aktív |
| Az adagolás megszakadása | megerősített és aktív |
| Működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelep | megerősített és aktív |
| Az ellenőrző rendszer működési hibája | megerősített és aktív |
| NOx-küszöbérték, ha alkalmazható | megerősített és aktív |

A hiba típusa

A figyelmeztető rendszert működésbe léptető diagnosztikai hibakód státusa

Nem megfelelő minőségű reagens

megerősített és aktív

Az adagolás megszakadása

megerősített és aktív

Működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelep

megerősített és aktív

Az ellenőrző rendszer működési hibája

megerősített és aktív

NOx-küszöbérték, ha alkalmazható

megerősített és aktív

2.2.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek akkor kell feloldania, amikor a diagnosztikai rendszer megállapítja, hogy az adott figyelmeztetés szempontjából jelentős működési hiba többé már nem áll fenn, vagy a működésbe lépést indokoló információt – beleértve a diagnosztikai hibakódot is – a kiolvasóval törlik.

2.2.1.   Az NOx-szabályozási adatok törlésére vonatkozó követelmények

2.2.1.1.   Az NOx-szabályozásra vonatkozó adatok törlése/visszaállítása kiolvasóval

A kiolvasótól jövő kérésre a számítógép memóriájából a következő adatoknak törlődniük kell, illetve vissza kell állniuk az e függelékben előírt értékre (lásd a 3. táblázatot).

3.   táblázat

Az NOx-szabályozásra vonatkozó adatok törlése/visszaállítása kiolvasóval

| NOx-szabályozási adat | Törlendő | Visszaállítandó |
| --- | --- | --- |
| az összes diagnosztikai hibakód | X | |
| A legtöbb üzemórát tartalmazó számláló értéke | | X |
| Üzemórák száma az NOx-szabályozás-diagnosztikai számláló(k)ból | | X |

NOx-szabályozási adat

Törlendő

Visszaállítandó

az összes diagnosztikai hibakód

X

A legtöbb üzemórát tartalmazó számláló értéke

X

Üzemórák száma az NOx-szabályozás-diagnosztikai számláló(k)ból

X

2.2.1.2.   Az NOx-szabályozási adatoknak nem szabad törlődniük a gép akkumulátorának/akkumulátorainak lekötésekor.

2.2.1.3.   Az NOx-szabályozási adatok törlésének csak álló motor mellett szabad lehetségesnek lennie.

2.2.1.4.   Az „NOx-szabályozási adatok”, köztük a diagnosztikai hibakódok törlésekor az e hibákhoz társított és e mellékletben nem törlendőként megjelölt számlálókat nem szabad lenullázni, hanem az e melléklet megfelelő pontjában előírt értékre kell azokat visszaállítani.

3.   A HASZNÁLATKORLÁTOZÓ RENDSZERT MŰKÖDÉSBE LÉPTETŐ ÉS FELOLDÓ MECHANIZMUSOK

| 3.1. | A használatkorlátozó rendszernek akkor kell működésbe lépnie, amikor a figyelmeztető rendszer működik és az annak működésbe lépését indokoló, az NOx-szabályozás működési hibája tekintetében jelentőséggel bíró számláló eléri az e függelék 4. táblázatában meghatározott értéket. |
| --- | --- |

3.1.

A használatkorlátozó rendszernek akkor kell működésbe lépnie, amikor a figyelmeztető rendszer működik és az annak működésbe lépését indokoló, az NOx-szabályozás működési hibája tekintetében jelentőséggel bíró számláló eléri az e függelék 4. táblázatában meghatározott értéket.

| 3.2. | A használatkorlátozó rendszernek akkor kell kioldania, amikor a rendszer már nem észleli az annak működésbe lépését indokoló működési hibát, vagy a működésbe lépést indokoló információt – beleértve az NOx-szabályozás működési hibájához kapcsolódó diagnosztikai hibakódot is – a kiolvasóval vagy karbantartó szerszámmal törlik. |
| --- | --- |

3.2.

A használatkorlátozó rendszernek akkor kell kioldania, amikor a rendszer már nem észleli az annak működésbe lépését indokoló működési hibát, vagy a működésbe lépést indokoló információt – beleértve az NOx-szabályozás működési hibájához kapcsolódó diagnosztikai hibakódot is – a kiolvasóval vagy karbantartó szerszámmal törlik.

| 3.3. | Az üzemeltetőt figyelmeztető és használatkorlátozó rendszernek a reagenstartályban lévő reagens mennyiségének értékelését követően az e melléklet 6. szakaszának megfelelően azonnal működésbe kell lépnie vagy ki kell oldania. Ebben az esetben a működésbe léptető és feloldó mechanizmusok nem függhetnek a társított diagnosztikai hibakódok státusától. |
| --- | --- |

3.3.

Az üzemeltetőt figyelmeztető és használatkorlátozó rendszernek a reagenstartályban lévő reagens mennyiségének értékelését követően az e melléklet 6. szakaszának megfelelően azonnal működésbe kell lépnie vagy ki kell oldania. Ebben az esetben a működésbe léptető és feloldó mechanizmusok nem függhetnek a társított diagnosztikai hibakódok státusától.

4.   SZÁMLÁLÓMECHANIZMUS

4.1.   Általános előírások

| 4.1.1. | E melléklet követelményeinek teljesítéséhez a rendszerben legalább 4 számlálónak kell lennie azon üzemórák számának rögzítésére, amikor a motor úgy működött, hogy a rendszer a következők valamelyikét észlelte:






  a) | nem megfelelő reagensminőség; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

E melléklet követelményeinek teljesítéséhez a rendszerben legalább 4 számlálónak kell lennie azon üzemórák számának rögzítésére, amikor a motor úgy működött, hogy a rendszer a következők valamelyikét észlelte:

a)

nem megfelelő reagensminőség;

| b) | a reagensadagolás megszakadása; |
| --- | --- |

b)

a reagensadagolás megszakadása;

| c) | működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelep; |
| --- | --- |

c)

működésben gátolt kipufogógáz-visszavezető szelep;

| d) | az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer e melléklet 9.1. b) szakasza szerinti hibája. |
| --- | --- |

d)

az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer e melléklet 9.1. b) szakasza szerinti hibája.

| 4.1.1.1. | A gyártó a 4.1.1. szakaszban megadott hibákat egy vagy több számláló segítségével csoportosíthatja is. |
| --- | --- |

4.1.1.1.

A gyártó a 4.1.1. szakaszban megadott hibákat egy vagy több számláló segítségével csoportosíthatja is.

| 4.1.2. | Mindezen számlálóknak egy 2 bájtos számlálóval elérhető legnagyobb értékig kell számolniuk egyórás felbontással, és ezt az értéket meg kell tartaniuk, kivéve, ha teljesülnek a számláló nullázásának feltételei. |
| --- | --- |

4.1.2.

Mindezen számlálóknak egy 2 bájtos számlálóval elérhető legnagyobb értékig kell számolniuk egyórás felbontással, és ezt az értéket meg kell tartaniuk, kivéve, ha teljesülnek a számláló nullázásának feltételei.

| 4.1.3. | A gyártó használhat egyszeres vagy többszörös számlálókat az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszerben. Az egyszeres számláló több különböző, az adott számlálótípushoz tartozó működési hiba üzemóráit összegezheti, feltéve, hogy azok még nem érték el az egyszeres számláló által mutatott időt. |
| --- | --- |

4.1.3.

A gyártó használhat egyszeres vagy többszörös számlálókat az NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszerben. Az egyszeres számláló több különböző, az adott számlálótípushoz tartozó működési hiba üzemóráit összegezheti, feltéve, hogy azok még nem érték el az egyszeres számláló által mutatott időt.

| 4.1.3.1. | Amennyiben a gyártó többszörös NCD-rendszer-számláló használata mellett dönt, a rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy egy adott ellenőrzőrendszer-számlálót hozzárendeljen az e melléklet szerint az adott számlálóhoz tartozó minden működési hibához. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

Amennyiben a gyártó többszörös NCD-rendszer-számláló használata mellett dönt, a rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy egy adott ellenőrzőrendszer-számlálót hozzárendeljen az e melléklet szerint az adott számlálóhoz tartozó minden működési hibához.

4.2.   A számlálómechanizmusok elve

| 4.2.1. | Minden számlálónak a következőképpen kell működnie:






  4.2.1.1. | Ha a számláló nulla állásból indul, a számlálást a hozzá tartozó működési hiba észlelésekor és a megfelelő diagnosztikai hibakód 2. táblázatban meghatározott státusra váltásakor azonnal el kell kezdenie. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Minden számlálónak a következőképpen kell működnie:

4.2.1.1.

Ha a számláló nulla állásból indul, a számlálást a hozzá tartozó működési hiba észlelésekor és a megfelelő diagnosztikai hibakód 2. táblázatban meghatározott státusra váltásakor azonnal el kell kezdenie.

| 4.2.1.2. | Sorozatos hibák esetén az alábbi rendelkezések valamelyikét kell alkalmazni a gyártó választása szerint.






  a) | A számlálónak egyetlen ellenőrzési esemény előfordulásakor le kell állnia és az aktuális értékét meg kell tartania, ha a számlálót eredetileg működésbe hozó működési hiba már nem észlelhető, vagy azt kiolvasóval vagy karbantartó szerszámmal törlik. Ha a számláló az erős használatkorlátozó rendszer működése alatt nem számlál, akkor az e függelék 4. táblázatban megadott értéken vagy egy olyan értéken kell rögzülnie, amely egyenlő vagy nagyobb, mint az erős használatkorlátozás számlálójának értéke, mínusz 30 perc. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.

Sorozatos hibák esetén az alábbi rendelkezések valamelyikét kell alkalmazni a gyártó választása szerint.

a)

A számlálónak egyetlen ellenőrzési esemény előfordulásakor le kell állnia és az aktuális értékét meg kell tartania, ha a számlálót eredetileg működésbe hozó működési hiba már nem észlelhető, vagy azt kiolvasóval vagy karbantartó szerszámmal törlik. Ha a számláló az erős használatkorlátozó rendszer működése alatt nem számlál, akkor az e függelék 4. táblázatban megadott értéken vagy egy olyan értéken kell rögzülnie, amely egyenlő vagy nagyobb, mint az erős használatkorlátozás számlálójának értéke, mínusz 30 perc.

| b) | A számlálónak az e függelék 4. táblázatban megadott értéken vagy egy olyan értéken kell rögzülnie, amely egyenlő vagy nagyobb, mint az erős használatkorlátozás számlálójának értéke, mínusz 30 perc. |
| --- | --- |

b)

A számlálónak az e függelék 4. táblázatban megadott értéken vagy egy olyan értéken kell rögzülnie, amely egyenlő vagy nagyobb, mint az erős használatkorlátozás számlálójának értéke, mínusz 30 perc.

| 4.2.1.3. | Egyszeres ellenőrzőrendszer-számláló esetében a számlálónak folytatnia kell a számlálást, ha az NOx-szabályozás adott számlálóhoz tartozó működési hibáját észleli, és a megfelelő diagnosztikai hibakód „megerősített és aktív” státust vesz fel. A számlálónak le kell állnia és a 4.2.1.2. szakaszban meghatározott értékek egyikét kell tartania, ha az NOx-szabályozásnak a számlálót eredetileg működésbe hozó működési hibája már nem észlelhető, vagy a számlálóhoz tartozó valamennyi működési hibát kiolvasóval vagy karbantartó szerszámmal törlik.

  4.   táblázat


  Számlálók és használatkorlátozás | A számlálót először működésbe léptető diagnosztikai hibakód státusa | A számláló mérsékelt használatkorlátozást eredményező értéke | A számláló erős használatkorlátozást eredményező értéke | A számláló által megőrzött, rögzült érték |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A reagensminőség számlálója | megerősített és aktív | ≤ 10 óra | ≤ 20 óra | ≥ a számláló erős használatkorlátozást eredményező értékének 90 %-a |
| Az adagolás számlálója | megerősített és aktív | ≤ 10 óra | ≤ 20 óra | ≥ a számláló erős használatkorlátozást eredményező értékének 90 %-a |
| A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepének számlálója | megerősített és aktív | ≤ 36 óra | ≤ 100 óra | ≥ a számláló erős használatkorlátozást eredményező értékének 95 %-a |
| Az ellenőrző rendszer számlálója | megerősített és aktív | ≤ 36 óra | ≤ 100 óra | ≥ a számláló erős használatkorlátozást eredményező értékének 95 %-a |
| NOx-küszöbérték, ha alkalmazható | megerősített és aktív | ≤ 10 óra | ≤ 20 óra | ≥ a számláló erős használatkorlátozást eredményező értékének 90 %-a |

4.2.1.3.

Egyszeres ellenőrzőrendszer-számláló esetében a számlálónak folytatnia kell a számlálást, ha az NOx-szabályozás adott számlálóhoz tartozó működési hibáját észleli, és a megfelelő diagnosztikai hibakód „megerősített és aktív” státust vesz fel. A számlálónak le kell állnia és a 4.2.1.2. szakaszban meghatározott értékek egyikét kell tartania, ha az NOx-szabályozásnak a számlálót eredetileg működésbe hozó működési hibája már nem észlelhető, vagy a számlálóhoz tartozó valamennyi működési hibát kiolvasóval vagy karbantartó szerszámmal törlik.

4.   táblázat

Számlálók és használatkorlátozás

A számlálót először működésbe léptető diagnosztikai hibakód státusa

A számláló mérsékelt használatkorlátozást eredményező értéke

A számláló erős használatkorlátozást eredményező értéke

A számláló által megőrzött, rögzült érték

A reagensminőség számlálója

megerősített és aktív

≤ 10 óra

≤ 20 óra

≥ a számláló erős használatkorlátozást eredményező értékének 90 %-a

Az adagolás számlálója

megerősített és aktív

≤ 10 óra

≤ 20 óra

≥ a számláló erős használatkorlátozást eredményező értékének 90 %-a

A kipufogógáz-visszavezető rendszer szelepének számlálója

megerősített és aktív

≤ 36 óra

≤ 100 óra

≥ a számláló erős használatkorlátozást eredményező értékének 95 %-a

Az ellenőrző rendszer számlálója

megerősített és aktív

≤ 36 óra

≤ 100 óra

≥ a számláló erős használatkorlátozást eredményező értékének 95 %-a

NOx-küszöbérték, ha alkalmazható

megerősített és aktív

≤ 10 óra

≤ 20 óra

≥ a számláló erős használatkorlátozást eredményező értékének 90 %-a

| 4.2.1.4. | A számláló rögzülését követően azt akkor kell lenullázni, ha a számlálóhoz tartozó ellenőrzési rutinok legalább egy teljes ellenőrző ciklust lefutottak működési hiba észlelése nélkül, és a számláló utolsó leállását követő 40 motorüzemóra alatt a számlálóhoz tartozó működési hibát nem észleltek (lásd a 4. ábrát). |
| --- | --- |

4.2.1.4.

A számláló rögzülését követően azt akkor kell lenullázni, ha a számlálóhoz tartozó ellenőrzési rutinok legalább egy teljes ellenőrző ciklust lefutottak működési hiba észlelése nélkül, és a számláló utolsó leállását követő 40 motorüzemóra alatt a számlálóhoz tartozó működési hibát nem észleltek (lásd a 4. ábrát).

| 4.2.1.5. | Ha a rendszer a számlálóhoz tartozó működési hibát észlel a számláló rögzülése alatt, akkor a számlálónak attól a ponttól kell folytatnia a számlálást, amelynél korábban megállt (lásd a 4. ábrát). |
| --- | --- |

4.2.1.5.

Ha a rendszer a számlálóhoz tartozó működési hibát észlel a számláló rögzülése alatt, akkor a számlálónak attól a ponttól kell folytatnia a számlálást, amelynél korábban megállt (lásd a 4. ábrát).

5.   A MŰKÖDÉSBE LÉPTETÉS ÉS KIOLDÁS, VALAMINT A SZÁMLÁLÓMECHANIZMUSOK SZEMLÉLTETÉSE

5.1.   Ez a pont a működésbe léptetést és kioldást, valamint a számlálómechanizmusokat szemlélteti egyes jellemző esetekben. A 5.2., 5.3. és 5.4. szakaszban megadott adatok és leírások csak a melléklet szemléltetésének céljára szolgálnak és azokra nem lehet e rendelet követelményeinek példájaként vagy az érintett folyamatra vonatkozó határozott nyilatkozatként hivatkozni. A 6. és 7. ábrán szereplő, a számlálóra vonatkozó óraértékek a 4. táblázatban az erős használatkorlátozáshoz tartozó legnagyobb értékekre vonatkoznak. Az egyszerűség kedvéért például az illusztrációban nem szerepel az a tény, hogy a használatkorlátozó rendszer működésével egyidejűleg a figyelmeztető rendszer is működik.

4.   ábra

A számláló újraindítása vagy lenullázása a számláló értékének rögzülését követően.

Image

5.2.   Az 5. ábra szemlélteti a működésbe léptető és kioldó mechanizmusok működését a reagens rendelkezésre állásának alábbi öt esetére:

1. használati eset: az üzemeltető a figyelmeztetés ellenére tovább járatja a gépet mindaddig, amíg annak működése le nem áll.

1. újratöltési eset („megfelelő” újratöltés): az üzemeltető úgy tölti újra a reagenstartályt, hogy annak szintje a 10 %-os határérték fölé kerüljön. A figyelmeztető és használatkorlátozó rendszer kiold.

2. és 3. újratöltési eset („nem megfelelő” újratöltés): A figyelmeztető rendszer működésbe lép. A figyelmeztetés szintje a rendelkezésre álló reagens mennyiségétől függ.

4. újratöltési eset („teljesen elégtelen” újratöltés): a mérsékelt használatkorlátozás azonnal működésbe lép.

5.   ábra

A rendelkezésre álló reagens

Image

5.3.   A 6. ábra a nem megfelelő reagensminőség három esetét ismerteti:

1. használati eset: az üzemeltető a figyelmeztetés ellenére tovább járatja a gépet mindaddig, amíg annak működése le nem áll.

1. javítási eset („rossz” vagy „csaló” javítás): a gép működésképtelenné válása után az üzemeltető megváltoztatja a reagens minőségét, de nem sokkal később visszaállítja rossz minőségűre. A használatkorlátozó rendszer rögtön újból működésbe lép, és a gép 2 motorüzemóra után ismét működésképtelenné válik.

2. javítási eset („megfelelő” javítás): a gép működésképtelenné válása után az üzemeltető korrigálja a reagensminőséget. Bizonyos idő elteltével azonban ismét nem megfelelő minőségű reagensre vált. A figyelmeztetés, a használatkorlátozás és a számlálási folyamat ismét nulláról indul.

6.   ábra

Nem megfelelő reagenssel való feltöltés

Image

5.4.   A 7. ábra a karbamidadagoló rendszer meghibásodásának három esetét szemlélteti: Ez az ábra azt a folyamatot is szemlélteti, amely az e melléklet 9. szakaszában ismertetett ellenőrzési hibákra vonatkozik.

1. használati eset: az üzemeltető a figyelmeztetés ellenére tovább járatja a gépet mindaddig, amíg annak működése le nem áll.

1. javítási eset („megfelelő” javítás): a gép működésképtelenné válása után az üzemeltető megjavítja a reagensadagoló rendszert. Bizonyos idő elteltével azonban az adagolórendszer ismét meghibásodik. A figyelmeztetés, a használatkorlátozás és a számlálási folyamat ismét nulláról indul.

2. javítási eset („rossz” javítás): a mérsékelt használatkorlátozás (nyomatékkorlátozás) alatt az üzemeltető megjavítja a reagensadagoló rendszert. Kis idő elteltével azonban az adagolórendszer ismét meghibásodik. A mérsékelt használatkorlátozó rendszer azonnal újból működésbe lép, és a számláló a javításkori értékről folytatja a számlálást.

7.   ábra

A reagensadagoló rendszer meghibásodása

Image

3. függelék

A legkisebb elfogadható reagenskoncentráció CDmin igazolása

| 1. | A gyártónak a típusjóváhagyás során igazolnia kell a CDmin megfelelő értékét az NRTC-vizsgálat melegindításos részének CDmin koncentrációjú reagenssel való elvégzése útján. |
| --- | --- |

1.

A gyártónak a típusjóváhagyás során igazolnia kell a CDmin megfelelő értékét az NRTC-vizsgálat melegindításos részének CDmin koncentrációjú reagenssel való elvégzése útján.

| 2. | A vizsgálat során követni kell a megfelelő NCD-ciklus(oka)t vagy a gyártó által meghatározott előkondicionálási ciklust, a CDmin koncentrációjú reagenshez való alkalmazkodás elvégzése érdekében zárt szabályozókörű NOx-szabályozó rendszer megengedésével. |
| --- | --- |

2.

A vizsgálat során követni kell a megfelelő NCD-ciklus(oka)t vagy a gyártó által meghatározott előkondicionálási ciklust, a CDmin koncentrációjú reagenshez való alkalmazkodás elvégzése érdekében zárt szabályozókörű NOx-szabályozó rendszer megengedésével.

| 3. | Az e vizsgálatból származó szennyezőanyag-kibocsátásnak az e melléklet 7.1.1. szakaszában meghatározott NOx-határérték alatt kell lennie. |
| --- | --- |

3.

Az e vizsgálatból származó szennyezőanyag-kibocsátásnak az e melléklet 7.1.1. szakaszában meghatározott NOx-határérték alatt kell lennie.

---

10. MELLÉKLET

A CO2-KIBOCSÁTÁSOK MEGHATÁROZÁSA

1. függelék

A legfeljebb P teljesítménysávba tartozó motorok CO2-kibocsátásának meghatározása

1.   BEVEZETÉS

1.1.   Ez a függelék a CO2-kibocsátás jelentésére vonatkozó követelményeket és vizsgálati eljárásokat határozza meg a P vagy annál alacsonyabb teljesítménysávba tartozó valamennyi motor tekintetében. Amennyiben a gyártó az ezen előírás 5.2. szakaszában szereplő lehetőség alapján a 4B. mellékletben leírt eljárás alkalmazása mellett dönt, e melléklet 2. függelékét kell alkalmazni.

2.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

2.1.   A 4A. melléklet 1.1. szakaszában meghatározott, vonatkozó vizsgálati ciklus CO2-kibocsátását az ezen előírás 4A. mellékletében foglalt 3. szakasz (NRSC) vagy 4. szakasz (melegindításos NRTC) szerint kell meghatározni. Az L–P teljesítménysávok esetében a CO2-kibocsátást melegindításos NRTC vizsgálati ciklus elvégzésével kell meghatározni.

2.2.   A vizsgálati eredményeket fékmunkára vonatkoztatott fajlagos, ciklusra átlagolt kibocsátásként kell jelenteni, g/kWh értékegységben kifejezve.

2.3.   Ha a gyártó választása alapján az NRSC ciklust átmeneteket is magában foglaló vizsgálati ciklusként végzik, akkor vagy az e függelékben az NRTC-re vonatkozó hivatkozásokat, vagy az e melléklet 2. függelékében megállapított követelményeket kell alkalmazni.

3.   A CO2-KIBOCSÁTÁSOK MEGHATÁROZÁSA

3.1.   A hígítatlan kipufogógáz mérése

Ez a szakasz a CO2-kibocsátás hígítatlan kipufogógázban történő mérésére vonatkozik.

3.1.1.   Mérés

A vizsgálatra benyújtott motor által kibocsátott hígítatlan kipufogógáz CO2-tartalmát nem diszperzív infravörös abszorpciós (NDIR) gázelemző készülékkel kell mérni ezen előírás 4A. mellékletének 1. függeléke alapján, az 1.4.3.2. szakasz (NRSC esetében) vagy a 2.3.3.2. szakasz (NRTC esetében) szerint.

A mérési rendszernek teljesítenie kell az ezen előírás 4A. mellékletében foglalt 2. függelék 1.5. szakaszában szereplő linearitási követelményeket.

A mérési rendszernek meg kell felelnie az ezen előírás 4A. mellékletének 1. függelékében foglalt 1.4.1. szakasz (NRSC esetében) vagy 2.3.1. szakasz (NRTC esetében) követelményeinek.

3.1.2.   Az adatok kiértékelése

A releváns adatokat az ezen előírás 4A. mellékletében foglalt 3.7.4. szakasznak (NRSC) vagy 4.5.7.2. szakasznak (NRTC) megfelelően kell feljegyezni és tárolni.

3.1.3.   A ciklusra átlagolt kibocsátás kiszámítása

Ha a mérés száraz alapon történik, akkor az ezen előírás 4A. mellékletének 3. függelékében foglalt 1.3.2. szakasz (NRSC) vagy 2.1.2.2. szakasz (NRTC) szerinti száraz/nedves korrekciót kell alkalmazni.

Az NRSC ciklus esetében a CO2-kibocsátás tömegét (g/h) valamennyi egyedi üzemmódra ki kell számítani az ezen előírás 4A. mellékletének 3. függelékében foglalt 1.3.4. szakasznak megfelelően. A kipufogógáz áramát az ezen előírás 4A. mellékletének 1. függelékében foglalt 1.2.1–1.2.5. szakasz szerint kell meghatározni.

Az NRTC ciklus esetében a CO2-kibocsátás tömegét (g/vizsgálat) az ezen előírás 4A. mellékletének 3. függelékében foglalt 2.1.2.1. szakasznak megfelelően kell kiszámítani. A kipufogógáz áramát az ezen előírás 4A. mellékletének 1. függelékében foglalt 2.2.3. szakasz szerint kell meghatározni.

3.2.   A hígított kipufogógáz mérése

Ez a szakasz a CO2-kibocsátás hígított kipufogógázban történő mérésére vonatkozik.

3.2.1.   Mérés

A vizsgálatra benyújtott motor által kibocsátott hígított kipufogógáz CO2-tartalmát nem diszperzív infravörös abszorpciós (NDIR) gázelemző készülékkel kell mérni ezen előírás 4A. mellékletének 1. függeléke alapján, az 1.4.3.2. szakasz (NRSC) vagy a 2.3.3.2. szakasz (NRTC) szerint. A kipufogógáz hígítása történhet szűrt környezeti levegővel, szintetikus levegővel vagy nitrogénnel. A teljes áramú rendszer átbocsátóképességének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy teljes mértékben megakadályozza a víz lecsapódását a hígító- és mintavevő rendszerben.

A mérési rendszernek teljesítenie kell az ezen előírás 4A. mellékletében foglalt 2. függelék 1.5. szakaszában szereplő linearitási követelményeket.

A mérési rendszernek meg kell felelnie az ezen előírás 4A. mellékletének 1. függelékében foglalt 1.4.1. szakasz (NRSC esetében) vagy 2.3.1. szakasz (NRTC esetében) követelményeinek.

3.2.2.   Az adatok kiértékelése

A releváns adatokat az ezen előírás 4A. mellékletében foglalt 3.7.4. szakasznak (NRSC) vagy 4.5.7.2. szakasznak (NRTC) megfelelően kell feljegyezni és tárolni.

3.2.3.   A ciklusra átlagolt kibocsátás kiszámítása

Ha a mérés száraz alapon történik, akkor az ezen előírás 4A. mellékletének 3. függelékében foglalt 1.3.2. szakasz (NRSC) vagy 2.1.2.2. szakasz (NRTC) szerinti száraz/nedves korrekciót kell alkalmazni.

Az NRSC ciklus esetében a CO2-kibocsátás tömegét (g/h) valamennyi egyedi üzemmódra ki kell számítani az ezen előírás 4A. mellékletének 3. függelékében foglalt 1.3.4. szakasznak megfelelően. A hígított kipufogógáz áramát az ezen előírás 4A. mellékletének 1. függelékében foglalt 1.2.6. szakasz szerint kell meghatározni.

Az NRTC ciklus esetében a CO2-kibocsátás tömegét (g/vizsgálat) az ezen előírás 4A. mellékletének 3. függelékében foglalt 2.2.3. szakasznak megfelelően kell kiszámítani. A hígított kipufogógáz áramát az ezen előírás 4A. mellékletének 3. függelékében foglalt 2.2.1. szakasz szerint kell meghatározni.

A háttérkorrekciót az ezen előírás 4A. mellékletének 3. függelékében foglalt 2.2.3.1.1. szakaszával összhangban kell elvégezni.

3.3.   A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások kiszámítása

3.3.1.   NRSC

Az e
  CO2 fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátást (g/kWh)a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

ahol:

Formula

továbbá

| | CO2 mass,I
  az egyedi üzemmód CO2-kibocsátásának tömege (g/h) |
| --- | --- |

CO2 mass,I
  az egyedi üzemmód CO2-kibocsátásának tömege (g/h)

| | Pm,i
  az egyedi üzemmód mért teljesítménye (kW) |
| --- | --- |

Pm,i
  az egyedi üzemmód mért teljesítménye (kW)

| | PAE,i
  az egyedi üzemmód segédberendezéseinek teljesítménye (kW) |
| --- | --- |

PAE,i
  az egyedi üzemmód segédberendezéseinek teljesítménye (kW)

| | WF,i
  az egyedi üzemmód súlyozási tényezője |
| --- | --- |

WF,i
  az egyedi üzemmód súlyozási tényezője

3.3.2.   NRTC

A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos CO2-kibocsátás kiszámításához szükséges ciklusmunkát ezen előírás 4A. mellékletének 4.6.2. szakasza szerint kell meghatározni.

Az e
  CO2 fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátást (g/kWh)a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

ahol:

| | mCO2, hot
  a melegindításos NRTC ciklus CO2-kibocsátásának tömege (g) |
| --- | --- |

mCO2, hot
  a melegindításos NRTC ciklus CO2-kibocsátásának tömege (g)

| | Wact, hot
  a melegindításos NRTC ciklus tényleges ciklusmunkája (kWh) |
| --- | --- |

Wact, hot
  a melegindításos NRTC ciklus tényleges ciklusmunkája (kWh)

2. függelék

A Q és R teljesítménysávba tartozó motorok CO2-kibocsátásának meghatározása

1.   BEVEZETÉS

A Q és R teljesítménysávba tartozó motorok CO2-kibocsátásának jelentésére az e függelékben meghatározott rendelkezéseket és vizsgálati eljárásokat kell alkalmazni. Amennyiben a gyártó az ezen előírás 5.2. szakaszában szereplő lehetőség alapján az ezen előírás 4B. mellékletében leírt eljárást alkalmazása mellett dönt, a CO2-kibocsátás jelentéséhez az e mellékletben megállapított rendelkezéseket és vizsgálati eljárásokat kell alkalmazni.

2.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

2.1.   A CO2-kibocsátásokat a melegindításos NRTC vizsgálati ciklus során a 4B. melléklet 7.8.3. szakaszának megfelelően kell meghatározni.

2.2.   A vizsgálati eredményeket fékmunkára vonatkoztatott fajlagos, ciklusra átlagolt kibocsátásként kell jelenteni, g/kWh értékegységben kifejezve.

3.   A CO2-KIBOCSÁTÁSOK MEGHATÁROZÁSA

3.1.   A hígítatlan kipufogógáz mérése

Ez a szakasz a CO2-kibocsátás hígítatlan kipufogógázban történő mérésére vonatkozik.

3.1.1.   Mérés

A vizsgálatra benyújtott motor által kibocsátott hígítatlan kipufogógáz CO2-tartalmát nem diszperzív infravörös abszorpciós (NDIR) gázelemző készülékkel kell mérni ezen előírás 4B. mellékletének 9.4.6. szakasza szerint.

A mérési rendszernek teljesítenie kell az ezen előírás 4B. mellékletének 8.1.4. szakaszában szereplő linearitási követelményeket.

A mérési rendszernek teljesítenie kell a 4B. melléklet 8.1.9. szakaszában szereplő követelményeket.

3.1.2.   Az adatok kiértékelése

A releváns adatokat ezen előírás 4B. mellékletének 7.8.3.2. szakaszával összhangban kell feljegyezni és tárolni.

3.1.3.   A ciklusra átlagolt kibocsátás kiszámítása

Ha a mérés száraz alapon történik, akkor bármilyen más számítás előtt az ezen előírás 4B. mellékletének 8. függelékében foglalt A.8.2.2. szakasz vagy 7. függelékében foglalt A.7.3.2. szakasz szerinti száraz-nedves korrekciót kell elvégezni a pillanatnyi koncentrációértékeken.

A CO2 tömegének (g/vizsgálat) kiszámításához össze kell szorozni a szinkronizált pillanatnyi CO2-koncentráció értékeit és a kipufogógázáram-értékeket, majd az eredményeket integrálni kell a vizsgálati ciklusra a következők egyike szerint:

| a) | A 4B. melléklet 8. függelékének A.8.2.1.2. és A.8.2.5. szakasza a CO2 A.8.1. táblázatban szereplő u értékeinek használatával, vagy az u értékek kiszámítása az ezen előírás 4B. mellékletének 8. függelékében foglalt A.8.2.4.2. szakasza alapján; |
| --- | --- |

a)

A 4B. melléklet 8. függelékének A.8.2.1.2. és A.8.2.5. szakasza a CO2 A.8.1. táblázatban szereplő u értékeinek használatával, vagy az u értékek kiszámítása az ezen előírás 4B. mellékletének 8. függelékében foglalt A.8.2.4.2. szakasza alapján;

| b) | Az ezen előírás 4B. mellékletében foglalt 7. függelék A.7.3.1. és A.7.3.3. szakasza. |
| --- | --- |

b)

Az ezen előírás 4B. mellékletében foglalt 7. függelék A.7.3.1. és A.7.3.3. szakasza.

3.2.   A hígított kipufogógáz mérése

Ez a szakasz a CO2-kibocsátás hígított kipufogógázban történő mérésére vonatkozik.

3.2.1.   Mérés

A vizsgálatra benyújtott motor által kibocsátott hígított kipufogógáz CO2-tartalmát nem diszperzív infravörös abszorpciós (NDIR) gázelemző készülékkel kell mérni ezen előírás 4B. mellékletének 9.4.6. szakasza szerint. A kipufogógáz hígítása történhet szűrt környezeti levegővel, szintetikus levegővel vagy nitrogénnel. A teljes áramú rendszer átbocsátóképességének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy teljes mértékben megakadályozza a víz lecsapódását a hígító- és mintavevő rendszerben.

A mérési rendszernek teljesítenie kell az ezen előírás 4B. mellékletének 8.1.4. szakaszában szereplő linearitási követelményeket.

A mérési rendszernek teljesítenie kell a 4B. melléklet 8.1.9. szakaszában szereplő követelményeket.

3.2.2.   Az adatok kiértékelése

A releváns adatokat ezen előírás 4B. mellékletének 7.8.3.2. szakaszával összhangban kell feljegyezni és tárolni.

3.2.3.   A ciklusra átlagolt kibocsátás kiszámítása

Ha a mérés száraz alapon történik, akkor bármilyen más számítás előtt az ezen előírás 4B. mellékletének 8. függelékében foglalt A.8.3.2. szakasz vagy 7. függelékében foglalt A.7.4.2. szakasz szerinti száraz-nedves korrekciót kell elvégezni a pillanatnyi koncentrációértékeken.

A CO2 tömegének (g/vizsgálat) kiszámításához össze kell szorozni a CO2-koncentráció értékeit és a hígított kipufogógáz-áram értékeit, majd az eredményeket integrálni kell a vizsgálati ciklusra a következők egyike szerint:

| a) | a 4B. melléklet 8. függelékének A.8.3.1. és A.8.3.4. szakasza a CO2 A.8.2. táblázatban szereplő u értékeinek használatával, vagy az u értékek kiszámítása az ezen előírás 4B. mellékletének 8. függelékében foglalt A.8.3.3. szakasza alapján; |
| --- | --- |

a)

a 4B. melléklet 8. függelékének A.8.3.1. és A.8.3.4. szakasza a CO2 A.8.2. táblázatban szereplő u értékeinek használatával, vagy az u értékek kiszámítása az ezen előírás 4B. mellékletének 8. függelékében foglalt A.8.3.3. szakasza alapján;

| b) | az ezen előírás 4B. mellékletében foglalt 7. függelék A.7.4.1. és A.7.4.3. szakasza. |
| --- | --- |

b)

az ezen előírás 4B. mellékletében foglalt 7. függelék A.7.4.1. és A.7.4.3. szakasza.

A háttérkorrekciót a 4B. melléklet 8. függelékének A.8.3.2.4. vagy A.7.4.1. szakaszával összhangban kell elvégezni.

3.3.   A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások kiszámítása

A fékmunkára vonatkoztatott fajlagos CO2-kibocsátás kiszámításához szükséges ciklusmunkát a 4B. melléklet 7.8.3.4. szakasza szerint kell meghatározni.

Az eCO2 fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátást (g/kWh)a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

ahol:

| | mCO2, hot a melegindításos NRTC ciklus CO2-kibocsátásának tömege (g) |
| --- | --- |

mCO2, hot a melegindításos NRTC ciklus CO2-kibocsátásának tömege (g)

| | Wact, hot a melegindításos NRTC ciklus tényleges ciklusmunkája (kWh) |
| --- | --- |

Wact, hot a melegindításos NRTC ciklus tényleges ciklusmunkája (kWh)

---