# Uradni list L 114/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 114 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5716. april 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 114

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5716. april 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/200/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 17. julija 2013 o shemi pomoči SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), ki jo izvaja Španija Davčna shema, ki se uporablja za določene dogovore o finančnem najemu, znana tudi kot španski sistem poslovnega najema
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 4426)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/201/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 2. oktobra 2013 o nadomestilu, ki ga je treba plačati družbi Simet SpA za storitve javnega prevoza, opravljene med letoma 1987 in 2003 [opatrenie štátnej pomoci SA.33037 (2012/C) – Taliansko]
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 6251)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2014/202/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 20. marca 2014 o določitvi stališča Evropske unije glede priložitve specifikacij za računalniške strežnike in brezprekinitvene napajalnike Prilogi C k Sporazumu ter revizije specifikacij za prikazovalnike in opremo za preslikovanje, vključene v Prilogo C k Sporazumu, za namene sklepa upravnih organov na podlagi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (
  1
  ) | 68 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

2014/200/EU

*

Sklep Komisije z dne 17. julija 2013 o shemi pomoči SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), ki jo izvaja Španija Davčna shema, ki se uporablja za določene dogovore o finančnem najemu, znana tudi kot španski sistem poslovnega najema
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 4426)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 4426)

1

1

2014/201/EU

*

Sklep Komisije z dne 2. oktobra 2013 o nadomestilu, ki ga je treba plačati družbi Simet SpA za storitve javnega prevoza, opravljene med letoma 1987 in 2003 [opatrenie štátnej pomoci SA.33037 (2012/C) – Taliansko]
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 6251)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 6251)

1

48

2014/202/EU

*

Sklep Komisije z dne 20. marca 2014 o določitvi stališča Evropske unije glede priložitve specifikacij za računalniške strežnike in brezprekinitvene napajalnike Prilogi C k Sporazumu ter revizije specifikacij za prikazovalnike in opremo za preslikovanje, vključene v Prilogo C k Sporazumu, za namene sklepa upravnih organov na podlagi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (
  1
  )

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 16.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/1

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 17. julija 2013

o shemi pomoči SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), ki jo izvaja Španija Davčna shema, ki se uporablja za določene dogovore o finančnem najemu, znana tudi kot španski sistem poslovnega najema

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 4426)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/200/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Glede na več pritožb, ki jih je Komisija prejela od maja 2006, je španska shema, ki se od leta 2002 uporablja za podjetja za pomorske prevoze (španski sistem poslovnega najema), tem podjetjem omogočala nakup ladij v Španiji z 20- do 30-odstotnim popustom. Predvsem dve nacionalni združenji ladjedelnic in ena ladjedelnica so se pritožile, da je ta shema povzročila izgubo pogodb o gradnji ladij njihovih članov v korist španskih ladjedelnic. 13. julija 2010 so združenja ladjedelnic sedmih evropskih držav skupaj podpisale peticijo proti tako imenovanemu španskemu sistemu poslovnega najema (v nadaljnjem besedilu: SPN). Vsaj eno podjetje za pomorske prevoze je podprlo navedene pritožbe. Avgusta 2010 je poslanec Evropskega parlamenta zastavil vprašanje na isto temo (2). |
| --- | --- |

(1)

Glede na več pritožb, ki jih je Komisija prejela od maja 2006, je španska shema, ki se od leta 2002 uporablja za podjetja za pomorske prevoze (španski sistem poslovnega najema), tem podjetjem omogočala nakup ladij v Španiji z 20- do 30-odstotnim popustom. Predvsem dve nacionalni združenji ladjedelnic in ena ladjedelnica so se pritožile, da je ta shema povzročila izgubo pogodb o gradnji ladij njihovih članov v korist španskih ladjedelnic. 13. julija 2010 so združenja ladjedelnic sedmih evropskih držav skupaj podpisale peticijo proti tako imenovanemu španskemu sistemu poslovnega najema (v nadaljnjem besedilu: SPN). Vsaj eno podjetje za pomorske prevoze je podprlo navedene pritožbe. Avgusta 2010 je poslanec Evropskega parlamenta zastavil vprašanje na isto temo (2).

| (2) | Komisija je v dopisih z dne 15. septembra 2006, 30. januarja 2007, 6. novembra 2007 in 3. marca 2008 od Španije zahtevala informacije. Španija je odgovorila v dopisih z dne 16. oktobra 2006, 23. in 27. februarja 2007 ter 11. januarja in 27. marca 2008. Komisija je na srečanju 29. aprila 2008 zahtevala dodatne informacije, ki jih je Španija predložila z dopisom z dne 17. junija 2008. Komisija je v dopisih z dne 23. septembra 2008 zahtevala nadaljnje dodatne informacije, ki jih je Španija predložila z dopisom z dne 24. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v dopisih z dne 15. septembra 2006, 30. januarja 2007, 6. novembra 2007 in 3. marca 2008 od Španije zahtevala informacije. Španija je odgovorila v dopisih z dne 16. oktobra 2006, 23. in 27. februarja 2007 ter 11. januarja in 27. marca 2008. Komisija je na srečanju 29. aprila 2008 zahtevala dodatne informacije, ki jih je Španija predložila z dopisom z dne 17. junija 2008. Komisija je v dopisih z dne 23. septembra 2008 zahtevala nadaljnje dodatne informacije, ki jih je Španija predložila z dopisom z dne 24. oktobra 2008.

| (3) | Komisija je po prejetju novih informacij, ki so jih predložili pritožniki, v dopisih z dne 11. januarja in 25. maja 2010 zahtevala dodatne informacije. Španija je odgovorila z dopisoma z dne 10. marca in 26. julija 2010. Sestanek s španskimi organi je potekal dne 24. januarja 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je po prejetju novih informacij, ki so jih predložili pritožniki, v dopisih z dne 11. januarja in 25. maja 2010 zahtevala dodatne informacije. Španija je odgovorila z dopisoma z dne 10. marca in 26. julija 2010. Sestanek s španskimi organi je potekal dne 24. januarja 2011.

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 29. junija 2011 uradno obvestila Španijo, da bo v zvezi s pomočjo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 29. junija 2011 uradno obvestila Španijo, da bo v zvezi s pomočjo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (5) | Španija je v dopisu z dne 2. avgusta 2011 predložila pripombe na odločbo o začetku formalnega postopka. |
| --- | --- |

(5)

Španija je v dopisu z dne 2. avgusta 2011 predložila pripombe na odločbo o začetku formalnega postopka.

| (6) | Odločba Komisije, da začne formalni postopek preiskave (v nadaljnjem besedilu: Odločba C(2011) 4494 final), je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih. |
| --- | --- |

(6)

Odločba Komisije, da začne formalni postopek preiskave (v nadaljnjem besedilu: Odločba C(2011) 4494 final), je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih.

| (7) | Komisija je prejela pripombe različnih zainteresiranih strani. Z dopisi z dne 23. februarja, 7. marca, 11. julija in 29. oktobra 2012 ter 12. in 25. februarja in 22. aprila 2013 je pripombe posredovala Španiji in ji dala možnost odgovora. Španija je svoje pripombe predložila v dopisih z dne 30. aprila, 24. maja, 9. in 23. julija in 14. novembra 2012 ter 25. februarja, 12. marca in 21. maja 2013. Španija je v dopisih z dne 3. in 9. oktobra 2012 predložila tudi dodatna stališča. Komisija se je 13. novembra 2012 in 4. februarja 2013 sestala z združenjem Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (PYMAR) (4), 6. marca 2013 pa s španskimi organi, in sicer na njihovo zahtevo. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je prejela pripombe različnih zainteresiranih strani. Z dopisi z dne 23. februarja, 7. marca, 11. julija in 29. oktobra 2012 ter 12. in 25. februarja in 22. aprila 2013 je pripombe posredovala Španiji in ji dala možnost odgovora. Španija je svoje pripombe predložila v dopisih z dne 30. aprila, 24. maja, 9. in 23. julija in 14. novembra 2012 ter 25. februarja, 12. marca in 21. maja 2013. Španija je v dopisih z dne 3. in 9. oktobra 2012 predložila tudi dodatna stališča. Komisija se je 13. novembra 2012 in 4. februarja 2013 sestala z združenjem Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (PYMAR) (4), 6. marca 2013 pa s španskimi organi, in sicer na njihovo zahtevo.

2.   OPIS ŠPANSKEGA SISTEMA POSLOVNEGA NAJEMA

| (8) | Španski sistem poslovnega najema se uporablja za transakcije, v katerih ladjedelnice (prodajalci) zgradijo morska plovila, ki jih nato pridobijo podjetja za pomorske prevoze (kupci), ter za financiranje teh transakcij prek ad hoc pravne in finančne strukture. |
| --- | --- |

(8)

Španski sistem poslovnega najema se uporablja za transakcije, v katerih ladjedelnice (prodajalci) zgradijo morska plovila, ki jih nato pridobijo podjetja za pomorske prevoze (kupci), ter za financiranje teh transakcij prek ad hoc pravne in finančne strukture.

| (9) | SPN temelji na:






  — | ad hoc pravni in finančni strukturi med podjetjem za pomorske prevoze in ladjedelnico oziroma med kupcem in prodajalcem plovila, ki jo organizira banka, |
| --- | --- | --- |

(9)

SPN temelji na:

—

ad hoc pravni in finančni strukturi med podjetjem za pomorske prevoze in ladjedelnico oziroma med kupcem in prodajalcem plovila, ki jo organizira banka,

| — | zapleteni mreži pogodb med različnimi strankami, |
| --- | --- |

—

zapleteni mreži pogodb med različnimi strankami,

| — | uporabi različnih španskih davčnih ukrepov. |
| --- | --- |

—

uporabi različnih španskih davčnih ukrepov.

| (10) | Španski organi so na zahtevo Komisije potrdili, da je bil SPN med 1. januarjem 2002 in 30. junijem 2010 uporabljen v 273 transakcijah v skupni vrednosti 8 727 997 332 EUR, ki so vključevale izgradnjo in pridobitev plovil. Shema se je uporabljala do 29. junija 2011, ko se je začel formalni postopek preiskave. Kupci so evropska in druga podjetja za pomorske prevoze. Vse transakcije razen ene (pogodba v vrednosti 6 148 969 EUR) so vključevale španske ladjedelnice. |
| --- | --- |

(10)

Španski organi so na zahtevo Komisije potrdili, da je bil SPN med 1. januarjem 2002 in 30. junijem 2010 uporabljen v 273 transakcijah v skupni vrednosti 8 727 997 332 EUR, ki so vključevale izgradnjo in pridobitev plovil. Shema se je uporabljala do 29. junija 2011, ko se je začel formalni postopek preiskave. Kupci so evropska in druga podjetja za pomorske prevoze. Vse transakcije razen ene (pogodba v vrednosti 6 148 969 EUR) so vključevale španske ladjedelnice.

2.1   SPN – PRAVNA IN FINANČNA STRUKTURA

| (11) | Kot je bilo navedeno, uporaba SPN lastniku ladje omogoča, da naroči izgradnjo novega plovila z 20- do 30-odstotnim popustom na ceno, ki jo zaračuna ladjedelnica. Da bi bilo podjetje za pomorske prevoze deležno znižane cene (po odbitku popusta), plovila ne sme kupiti neposredno od ladjedelnice, temveč od gospodarskega interesnega združenja, ki ga v skladu s špansko zakonodajo ustanovi banka. |
| --- | --- |

(11)

Kot je bilo navedeno, uporaba SPN lastniku ladje omogoča, da naroči izgradnjo novega plovila z 20- do 30-odstotnim popustom na ceno, ki jo zaračuna ladjedelnica. Da bi bilo podjetje za pomorske prevoze deležno znižane cene (po odbitku popusta), plovila ne sme kupiti neposredno od ladjedelnice, temveč od gospodarskega interesnega združenja, ki ga v skladu s špansko zakonodajo ustanovi banka.

| (12) | Struktura SPN je shema davčnega načrtovanja, ki jo praviloma organizira banka, da se ustvarijo davčne ugodnosti za vlagatelje v davčno pregledno gospodarsko interesno združenje in da se na podjetje za pomorske prevoze prenese del teh davčnih ugodnosti v obliki popusta na ceno plovila. Preostale ugodnosti obdržijo vlagatelji v gospodarsko interesno združenje kot nadomestilo za njihove naložbe. Posel, ki temelji na SPN, poleg gospodarskega interesnega združenja vključuje tudi druge posrednike, kot sta banka in lizinška družba (glej spodnjo shemo). |
| --- | --- |

(12)

Struktura SPN je shema davčnega načrtovanja, ki jo praviloma organizira banka, da se ustvarijo davčne ugodnosti za vlagatelje v davčno pregledno gospodarsko interesno združenje in da se na podjetje za pomorske prevoze prenese del teh davčnih ugodnosti v obliki popusta na ceno plovila. Preostale ugodnosti obdržijo vlagatelji v gospodarsko interesno združenje kot nadomestilo za njihove naložbe. Posel, ki temelji na SPN, poleg gospodarskega interesnega združenja vključuje tudi druge posrednike, kot sta banka in lizinška družba (glej spodnjo shemo).

Image

| (13) | V praksi lizinška družba da plovilo v zakup gospodarskemu interesnemu združenju na dan, ko se začne gradnja plovila. Ko je plovilo zgrajeno, ga gospodarsko interesno združenje da v zakup podjetju za pomorske prevoze, in sicer brez posadke, nato pa ga to podjetje začne uporabljati. Z vzajemnimi pogodbami o nakupnih in prodajnih opcijah (5) se gospodarsko interesno združenje v vsakem primeru zaveže, da bo kupilo plovilo ob izteku zakupne pogodbe, podjetje za pomorske prevoze pa se zaveže, da bo kupilo plovilo ob izteku pogodbe o zakupu plovila brez posadke. Datum izvršitve opcij, ki jih določa zakupna pogodba, se določi nekaj tednov pred datumom izvršitve opcije, ki jo določa pogodba o zakupu plovila brez posadke. Obe opciji se izvršita, ko gospodarsko interesno združenje preide na sistem davka na tonažo (za podrobnejši opis glej oddelek 2.2.4 Ukrep 4: sistem davka na tonažo). Vpletene strani podpišejo okvirni sporazum, da se zagotovi, da se vse strinjajo z organizacijo in delovanjem strukture SPN. |
| --- | --- |

(13)

V praksi lizinška družba da plovilo v zakup gospodarskemu interesnemu združenju na dan, ko se začne gradnja plovila. Ko je plovilo zgrajeno, ga gospodarsko interesno združenje da v zakup podjetju za pomorske prevoze, in sicer brez posadke, nato pa ga to podjetje začne uporabljati. Z vzajemnimi pogodbami o nakupnih in prodajnih opcijah (5) se gospodarsko interesno združenje v vsakem primeru zaveže, da bo kupilo plovilo ob izteku zakupne pogodbe, podjetje za pomorske prevoze pa se zaveže, da bo kupilo plovilo ob izteku pogodbe o zakupu plovila brez posadke. Datum izvršitve opcij, ki jih določa zakupna pogodba, se določi nekaj tednov pred datumom izvršitve opcije, ki jo določa pogodba o zakupu plovila brez posadke. Obe opciji se izvršita, ko gospodarsko interesno združenje preide na sistem davka na tonažo (za podrobnejši opis glej oddelek 2.2.4 Ukrep 4: sistem davka na tonažo). Vpletene strani podpišejo okvirni sporazum, da se zagotovi, da se vse strinjajo z organizacijo in delovanjem strukture SPN.

| (14) | Transakcije med različnimi udeleženci v poslu, ki temelji na SPN, so podrobneje opisane v Odločbi C(2011) 4494 final (oddelek 2.2) (6) na podlagi primerov, ki jih je predložila Španija (7). |
| --- | --- |

(14)

Transakcije med različnimi udeleženci v poslu, ki temelji na SPN, so podrobneje opisane v Odločbi C(2011) 4494 final (oddelek 2.2) (6) na podlagi primerov, ki jih je predložila Španija (7).

2.2   SPN – DAVČNI VIDIKI

| (15) | Namen sheme SPN, ki je opisana v oddelku 2.1, je najprej ustvariti ugodnosti iz določenih davčnih ukrepov v korist gospodarskega interesnega združenja in vlagateljev, ki so njegovi udeleženci, in nato prenesti del navedenih ugodnosti na podjetje za pomorske prevoze, ki pridobi novo plovilo. |
| --- | --- |

(15)

Namen sheme SPN, ki je opisana v oddelku 2.1, je najprej ustvariti ugodnosti iz določenih davčnih ukrepov v korist gospodarskega interesnega združenja in vlagateljev, ki so njegovi udeleženci, in nato prenesti del navedenih ugodnosti na podjetje za pomorske prevoze, ki pridobi novo plovilo.

| (16) | Gospodarsko interesno združenje pridobi davčne ugodnosti v dveh fazah in v skladu z dvema različnima sklopoma davčnih pravil. V prvi fazi se uporabita predčasna in pospešena amortizacija zakupljenega plovila v okviru „običajnega“ sistema davka od dohodkov pravnih oseb. To pomeni velike davčne izgube za gospodarsko interesno združenje. Zaradi davčne preglednosti gospodarskega interesnega združenja se te davčne izgube odbijejo od prihodkov vlagateljev sorazmerno z njihovimi deleži v združenju. |
| --- | --- |

(16)

Gospodarsko interesno združenje pridobi davčne ugodnosti v dveh fazah in v skladu z dvema različnima sklopoma davčnih pravil. V prvi fazi se uporabita predčasna in pospešena amortizacija zakupljenega plovila v okviru „običajnega“ sistema davka od dohodkov pravnih oseb. To pomeni velike davčne izgube za gospodarsko interesno združenje. Zaradi davčne preglednosti gospodarskega interesnega združenja se te davčne izgube odbijejo od prihodkov vlagateljev sorazmerno z njihovimi deleži v združenju.

| (17) | V običajnih okoliščinah bi se morali davčni prihranki, ki nastanejo zaradi predčasne in pospešene amortizacije vrednosti plovila, pozneje izravnati z višjimi plačili davka, bodisi ko je plovilo popolnoma amortizirano in ni več mogoče odbiti stroškov amortizacije ali ko se plovilo proda in zaradi prodaje nastane kapitalski dobiček (8). Zaradi davčne preglednosti gospodarskega interesnega združenja bi se njegov povečan dobiček v naslednjih letih običajno prištel lastnim prihodkom vlagateljev in bi bil obdavčen. |
| --- | --- |

(17)

V običajnih okoliščinah bi se morali davčni prihranki, ki nastanejo zaradi predčasne in pospešene amortizacije vrednosti plovila, pozneje izravnati z višjimi plačili davka, bodisi ko je plovilo popolnoma amortizirano in ni več mogoče odbiti stroškov amortizacije ali ko se plovilo proda in zaradi prodaje nastane kapitalski dobiček (8). Zaradi davčne preglednosti gospodarskega interesnega združenja bi se njegov povečan dobiček v naslednjih letih običajno prištel lastnim prihodkom vlagateljev in bi bil obdavčen.

| (18) | Vendar gospodarska interesna združenja v poslih, ki temeljijo na SPN, po popolni amortizaciji ne obdržijo plovil. V drugi fazi so davčni prihranki, ki nastanejo zaradi prenosa začetnih izgub na vlagatelje, zavarovani s prehodom gospodarskega interesnega združenja na sistem obdavčitve prihodka glede na tonažo in s popolno oprostitvijo kapitalskega dobička, ki nastane zaradi prodaje plovila podjetju za pomorske prevoze kmalu po prehodu na novi sistem (9). Za podrobnejše informacije o teh dveh fazah glej Odločbo C(2011) 4494 final (oddelek 2.3.1). |
| --- | --- |

(18)

Vendar gospodarska interesna združenja v poslih, ki temeljijo na SPN, po popolni amortizaciji ne obdržijo plovil. V drugi fazi so davčni prihranki, ki nastanejo zaradi prenosa začetnih izgub na vlagatelje, zavarovani s prehodom gospodarskega interesnega združenja na sistem obdavčitve prihodka glede na tonažo in s popolno oprostitvijo kapitalskega dobička, ki nastane zaradi prodaje plovila podjetju za pomorske prevoze kmalu po prehodu na novi sistem (9). Za podrobnejše informacije o teh dveh fazah glej Odločbo C(2011) 4494 final (oddelek 2.3.1).

| (19) | Glede na informacije, ki jih ima Komisija na voljo (10), skupni učinek davčnih ukrepov, ki se uporabljajo v okviru SPN, gospodarskemu interesnemu združenju in njegovim vlagateljem omogoča, da dosežejo davčni dobiček v višini približno 30 % prvotne bruto cene plovila. Del tega davčnega dobička, ki ga na začetku pridobi gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji, obdržijo vlagatelji (10–15 %), preostali del pa se prenese na podjetje za pomorske prevoze (85–90 %), ki na koncu postane lastnik plovila in je deležno 20- do 30-odstotnega znižanja prvotne bruto cene plovila. |
| --- | --- |

(19)

Glede na informacije, ki jih ima Komisija na voljo (10), skupni učinek davčnih ukrepov, ki se uporabljajo v okviru SPN, gospodarskemu interesnemu združenju in njegovim vlagateljem omogoča, da dosežejo davčni dobiček v višini približno 30 % prvotne bruto cene plovila. Del tega davčnega dobička, ki ga na začetku pridobi gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji, obdržijo vlagatelji (10–15 %), preostali del pa se prenese na podjetje za pomorske prevoze (85–90 %), ki na koncu postane lastnik plovila in je deležno 20- do 30-odstotnega znižanja prvotne bruto cene plovila.

| (20) | Kot je bilo že navedeno, posli na podlagi SPN združujejo različne posamezne, vendar povezane davčne ukrepe, da bi se zagotovila davčna ugodnost. Ti ukrepi so na kratko opisani v spodnjem oddelku. Za podrobnejši opis glej Odločbo C(2011) 4494 final (oddelek 2.4). |
| --- | --- |

(20)

Kot je bilo že navedeno, posli na podlagi SPN združujejo različne posamezne, vendar povezane davčne ukrepe, da bi se zagotovila davčna ugodnost. Ti ukrepi so na kratko opisani v spodnjem oddelku. Za podrobnejši opis glej Odločbo C(2011) 4494 final (oddelek 2.4).

2.2.1   Ukrep 1 – pospešena amortizacija
   (11)
  zakupljenih sredstev

(člen 115(6) TRLIS)

| (21) | V Španiji se davčna obravnava finančnega zakupa razlikuje od njegove računovodske obravnave. Poglavje XIII kraljeve zakonodajne uredbe 4/2004 z dne 5. marca, ki potrjuje prečiščeno različico zakona o davku od dohodkov pravnih oseb (TRLIS) (12), in člen 49 kraljeve uredbe 1777/2004 z dne 30. julija, ki potrjuje uredbo o davku od dohodkov pravnih oseb (13), se uporabljata za pogodbe o finančnem zakupu z najkrajšim trajanjem dveh let, če se nanašajo na premičnine, in desetih let, če se nanašajo na nepremičnine ali industrijske obrate. |
| --- | --- |

(21)

V Španiji se davčna obravnava finančnega zakupa razlikuje od njegove računovodske obravnave. Poglavje XIII kraljeve zakonodajne uredbe 4/2004 z dne 5. marca, ki potrjuje prečiščeno različico zakona o davku od dohodkov pravnih oseb (TRLIS) (12), in člen 49 kraljeve uredbe 1777/2004 z dne 30. julija, ki potrjuje uredbo o davku od dohodkov pravnih oseb (13), se uporabljata za pogodbe o finančnem zakupu z najkrajšim trajanjem dveh let, če se nanašajo na premičnine, in desetih let, če se nanašajo na nepremičnine ali industrijske obrate.

| (22) | Zgolj v davčne namene se del plačil, ki zakupodajalcu omogoča povrnitev nabavne vrednosti sredstva (14), šteje kot davčno odbitni odhodki v določenih mejah, in sicer: znesek, ki se odbije, ne sme presegati zneska, izračunanega tako, da se nabavna vrednost sredstva pomnoži z dvakratnikom ali trikratnikom uradnega koeficienta najvišje linearne amortizacije za to vrsto sredstva. |
| --- | --- |

(22)

Zgolj v davčne namene se del plačil, ki zakupodajalcu omogoča povrnitev nabavne vrednosti sredstva (14), šteje kot davčno odbitni odhodki v določenih mejah, in sicer: znesek, ki se odbije, ne sme presegati zneska, izračunanega tako, da se nabavna vrednost sredstva pomnoži z dvakratnikom ali trikratnikom uradnega koeficienta najvišje linearne amortizacije za to vrsto sredstva.

| (23) | V primeru plovil se običajna linearna amortizacija za davčne namene porazdeli v obdobju desetih let (10 % na leto). Najvišja stopnja pospešene amortizacije za zakupljena sredstva se giblje med 20 % in 30 % na leto (od 40 do 60 mesecev). V skladu s špansko zakonodajo lahko lastniki plovila amortizirajo tudi z uporabo metode degresivne amortizacije (15) ali metode vsote letnih številk (SYD) (16). |
| --- | --- |

(23)

V primeru plovil se običajna linearna amortizacija za davčne namene porazdeli v obdobju desetih let (10 % na leto). Najvišja stopnja pospešene amortizacije za zakupljena sredstva se giblje med 20 % in 30 % na leto (od 40 do 60 mesecev). V skladu s špansko zakonodajo lahko lastniki plovila amortizirajo tudi z uporabo metode degresivne amortizacije (15) ali metode vsote letnih številk (SYD) (16).

2.2.2   Ukrep 2: diskrecijska uporaba predčasne amortizacije zakupljenih sredstev

(člena 115(11) in 48(4) TRLIS ter člen 49 RIS)

| (24) | V skladu s členom 115(6) TRLIS se pospešena amortizacija zakupljenega sredstva začne na datum, ko se sredstvo začne uporabljati, tj. šele po tem, ko je sredstvo dostavljeno in ga zakupnik začne uporabljati. Vendar lahko ministrstvo za gospodarstvo in finance v skladu s členom 115(11) TRLIS (17) na uradno prošnjo zakupnika določi zgodnejši datum za začetek amortizacije. Načeloma se ta določba pod določenimi pogoji uporablja za vsa zakupljena sredstva, ki so predmet zakupne pogodbe in izpolnjujejo pogoje za pospešeno amortizacijo. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 115(6) TRLIS se pospešena amortizacija zakupljenega sredstva začne na datum, ko se sredstvo začne uporabljati, tj. šele po tem, ko je sredstvo dostavljeno in ga zakupnik začne uporabljati. Vendar lahko ministrstvo za gospodarstvo in finance v skladu s členom 115(11) TRLIS (17) na uradno prošnjo zakupnika določi zgodnejši datum za začetek amortizacije. Načeloma se ta določba pod določenimi pogoji uporablja za vsa zakupljena sredstva, ki so predmet zakupne pogodbe in izpolnjujejo pogoje za pospešeno amortizacijo.

| (25) | Člen 115(11) TRLIS dejansko določa dva splošna pogoja. Prvič, novi datum začetka amortizacije je treba določiti ob upoštevanju „posebnih značilnosti pogodbenega obdobja ali obdobja gradnje sredstva in posebne narave njegove gospodarske uporabe“. V skladu s členom 49 RIS davčni organi odobrijo predčasno amortizacijo, ki se začne na začetku obdobja gradnje, samo, če to obdobje gradnje traja več kot 12 mesecev in če so v zakupni pogodbi predvidena predčasna plačila zakupnin. Drugič, „določitev tega datuma ne bi smela vplivati na izračun davčne osnove, ki izhaja iz dejanske uporabe sredstva ali iz plačil, ki so posledica prenosa lastništva, in jo je treba določiti v skladu s splošnim davčnim režimom ali posebnim režimom, predvidenim v poglavju VIII pod naslovom VII TRLIS“. |
| --- | --- |

(25)

Člen 115(11) TRLIS dejansko določa dva splošna pogoja. Prvič, novi datum začetka amortizacije je treba določiti ob upoštevanju „posebnih značilnosti pogodbenega obdobja ali obdobja gradnje sredstva in posebne narave njegove gospodarske uporabe“. V skladu s členom 49 RIS davčni organi odobrijo predčasno amortizacijo, ki se začne na začetku obdobja gradnje, samo, če to obdobje gradnje traja več kot 12 mesecev in če so v zakupni pogodbi predvidena predčasna plačila zakupnin. Drugič, „določitev tega datuma ne bi smela vplivati na izračun davčne osnove, ki izhaja iz dejanske uporabe sredstva ali iz plačil, ki so posledica prenosa lastništva, in jo je treba določiti v skladu s splošnim davčnim režimom ali posebnim režimom, predvidenim v poglavju VIII pod naslovom VII TRLIS“.

| (26) | V skladu s členom 48(4) TRLIS (18) se sredstva, za katera se uporablja shema predčasne amortizacije, opisana v členu 115(1) TRLIS, dajo v zakup gospodarskim interesnim združenjem, ki so registrirana v Španiji, ta združenja pa jih dajo v podzakup tretjim stranem. Poleg tega člen 49 RIS določa postopek za vložitev prošnje za predčasno amortizacijo zakupljenih sredstev. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s členom 48(4) TRLIS (18) se sredstva, za katera se uporablja shema predčasne amortizacije, opisana v členu 115(1) TRLIS, dajo v zakup gospodarskim interesnim združenjem, ki so registrirana v Španiji, ta združenja pa jih dajo v podzakup tretjim stranem. Poleg tega člen 49 RIS določa postopek za vložitev prošnje za predčasno amortizacijo zakupljenih sredstev.

2.2.3   Ukrep 3: gospodarska interesna združenja

| (27) | Kot je bilo že navedeno, so španska gospodarska interesna združenja pravne osebe, ki so ločene od svojih članov. Zato lahko gospodarsko interesno združenje vloži prošnjo tako za ukrep predčasne amortizacije kot tudi za alternativno shemo davka na tonažo, ki je predvidena v členih 124–128 TRLIS (glej oddelek 2.2.4.), če izpolnjuje pogoje za upravičenost, ki jih določa španska zakonodaja, tudi če med njegovimi člani ni podjetja za pomorske prevoze. |
| --- | --- |

(27)

Kot je bilo že navedeno, so španska gospodarska interesna združenja pravne osebe, ki so ločene od svojih članov. Zato lahko gospodarsko interesno združenje vloži prošnjo tako za ukrep predčasne amortizacije kot tudi za alternativno shemo davka na tonažo, ki je predvidena v členih 124–128 TRLIS (glej oddelek 2.2.4.), če izpolnjuje pogoje za upravičenost, ki jih določa španska zakonodaja, tudi če med njegovimi člani ni podjetja za pomorske prevoze.

| (28) | Vendar pa so v zvezi z delničarji, ki imajo sedež v Španiji, gospodarska interesna združenja pregledna z davčnega vidika. Drugače povedano, dobiček (ali izguba), ki jo ustvari gospodarsko interesno združenje, se sorazmerno neposredno pripiše njegovim članom, ki imajo sedež v Španiji. Ker člani gospodarska interesna združenja, ki sodelujejo v poslih na podlagi SPN, obravnavajo kot naložbene nosilce in ne kot sredstva za skupno izvajanje dejavnosti, se ta sklep nanaša na te člane kot vlagatelje. |
| --- | --- |

(28)

Vendar pa so v zvezi z delničarji, ki imajo sedež v Španiji, gospodarska interesna združenja pregledna z davčnega vidika. Drugače povedano, dobiček (ali izguba), ki jo ustvari gospodarsko interesno združenje, se sorazmerno neposredno pripiše njegovim članom, ki imajo sedež v Španiji. Ker člani gospodarska interesna združenja, ki sodelujejo v poslih na podlagi SPN, obravnavajo kot naložbene nosilce in ne kot sredstva za skupno izvajanje dejavnosti, se ta sklep nanaša na te člane kot vlagatelje.

| (29) | Davčna preglednost gospodarskih interesnih združenj pomeni, da se lahko znatne izgube, ki jih združenje ustvari s predčasno in pospešeno amortizacijo, prenesejo neposredno na vlagatelje, ki lahko te izgube izravnajo s svojim dobičkom in zmanjšajo davčne obveznosti. |
| --- | --- |

(29)

Davčna preglednost gospodarskih interesnih združenj pomeni, da se lahko znatne izgube, ki jih združenje ustvari s predčasno in pospešeno amortizacijo, prenesejo neposredno na vlagatelje, ki lahko te izgube izravnajo s svojim dobičkom in zmanjšajo davčne obveznosti.

2.2.4   Ukrep 4: sistem davka na tonažo (členi 124 do 128 TRLIS)

| (30) | Španska zakonodaja o davku na tonažo se uporablja od leta 2002. Določa alternativno metodo izračuna obdavčljivega dobička podjetij za pomorske prevoze v zvezi z njihovimi upravičenimi prevoznimi dejavnostmi, in sicer na podlagi upravljane tonaže in ne razlike med prihodki in odhodki. |
| --- | --- |

(30)

Španska zakonodaja o davku na tonažo se uporablja od leta 2002. Določa alternativno metodo izračuna obdavčljivega dobička podjetij za pomorske prevoze v zvezi z njihovimi upravičenimi prevoznimi dejavnostmi, in sicer na podlagi upravljane tonaže in ne razlike med prihodki in odhodki.

| (31) | Komisija je odobrila (19) špansko shemo davka na tonažo kot združljivo državno pomoč na podlagi smernic Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet (20) (v nadaljnjem besedilu: smernice za pomorski promet). Določbe, ki urejajo shemo davka na tonažo, so navedene v členih 124 do 128 v poglavju XVII TRLIS. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je odobrila (19) špansko shemo davka na tonažo kot združljivo državno pomoč na podlagi smernic Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet (20) (v nadaljnjem besedilu: smernice za pomorski promet). Določbe, ki urejajo shemo davka na tonažo, so navedene v členih 124 do 128 v poglavju XVII TRLIS.

| (32) | Španija je sprejela tudi izvedbene ukrepe, navedene v členih 50 do 52 pod naslovom VI RIS. Komisija opozarja, da ti izvedbeni ukrepi in zlasti izjema, navedena v členu 50(3) RIS (glej oddelek 2.2.5), v nasprotju s pravili iz členov 124–128 TRLIS, ki so bila priglašena Komisiji in jih je ta odobrila, niso bili priglašeni in jih Komisija ni odobrila. |
| --- | --- |

(32)

Španija je sprejela tudi izvedbene ukrepe, navedene v členih 50 do 52 pod naslovom VI RIS. Komisija opozarja, da ti izvedbeni ukrepi in zlasti izjema, navedena v členu 50(3) RIS (glej oddelek 2.2.5), v nasprotju s pravili iz členov 124–128 TRLIS, ki so bila priglašena Komisiji in jih je ta odobrila, niso bili priglašeni in jih Komisija ni odobrila.

| (33) | Kot v drugih državah članicah je vstop v špansko shemo davka na tonažo neobvezen in zahteva predhodno dovoljenje davčnih organov, ki je veljavno deset let. Za prihodke od dejavnosti, ki niso pomorski prevoz ali niso upravičene, se uporabljajo običajna pravila o davku od dohodka. |
| --- | --- |

(33)

Kot v drugih državah članicah je vstop v špansko shemo davka na tonažo neobvezen in zahteva predhodno dovoljenje davčnih organov, ki je veljavno deset let. Za prihodke od dejavnosti, ki niso pomorski prevoz ali niso upravičene, se uporabljajo običajna pravila o davku od dohodka.

| (34) | V skladu s špansko zakonodajo se lahko gospodarska interesna združenja, ki sodelujejo v poslih na podlagi SPN, vpišejo v enega od ladijskih registrov (21), ker njihove dejavnosti po mnenju španskih organov vključujejo upravljanje lastnih in zakupljenih plovil. Koncept upravljanja plovila bi torej vključeval dajanje plovila na voljo tretji strani na podlagi zakupa plovila brez posadke. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s špansko zakonodajo se lahko gospodarska interesna združenja, ki sodelujejo v poslih na podlagi SPN, vpišejo v enega od ladijskih registrov (21), ker njihove dejavnosti po mnenju španskih organov vključujejo upravljanje lastnih in zakupljenih plovil. Koncept upravljanja plovila bi torej vključeval dajanje plovila na voljo tretji strani na podlagi zakupa plovila brez posadke.

| (35) | Davčna osnova za upravičene dejavnosti pomorskega prevoza se izračuna glede na bruto tonažo:






  Neto registrska tonaža | Dnevni znesek na 100 ton (EUR) |
| --- | --- | --- |
| od 0 do 1 000 | 0,90 |
| od 1 001 do 10 000 | 0,70 |
| od 10 001 do 25 000 | 0,40 |
| nad 25 001 | 0,20 |

(35)

Davčna osnova za upravičene dejavnosti pomorskega prevoza se izračuna glede na bruto tonažo:

Neto registrska tonaža

Dnevni znesek na 100 ton (EUR)

od 0 do 1 000

0,90

od 1 001 do 10 000

0,70

od 10 001 do 25 000

0,40

nad 25 001

0,20

| (36) | Ko se alternativna davčna osnova izračuna glede na bruto tonažo, s katero upravlja podjetje za pomorske prevoze, se za to osnovo uporabi običajna stopnja davka od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(36)

Ko se alternativna davčna osnova izračuna glede na bruto tonažo, s katero upravlja podjetje za pomorske prevoze, se za to osnovo uporabi običajna stopnja davka od dohodkov pravnih oseb.

| (37) | V skladu s prvo alineo člena 125(2) TRLIS se za davčno osnovo za davek na tonažo šteje, da vključuje vse prihodke od (upravičenih) dejavnosti prevoza na odprtem morju, vključno zlasti s kapitalskimi dobički, ki nastanejo, ko se plovila, ki jih je podjetje, ki koristi sistem davka na tonažo, pridobilo nova, pozneje prodajo, podjetje pa ostane v sistemu davka na tonažo. V nasprotju s tem pa na podlagi običajnih pravil o davku od dohodkov pravnih oseb v primeru, ko podjetje pridobi plovilo in ga pozneje proda ter tako ustvari kapitalski dobiček, ta izjemni kapitalski dobiček pomeni obdavčljive prihodke in zato zviša davčno osnovo, za katero se bo obračunal davek od prihodkov pravnih oseb, ker se davčna osnova izračuna kot razlika med prihodki in odhodki. |
| --- | --- |

(37)

V skladu s prvo alineo člena 125(2) TRLIS se za davčno osnovo za davek na tonažo šteje, da vključuje vse prihodke od (upravičenih) dejavnosti prevoza na odprtem morju, vključno zlasti s kapitalskimi dobički, ki nastanejo, ko se plovila, ki jih je podjetje, ki koristi sistem davka na tonažo, pridobilo nova, pozneje prodajo, podjetje pa ostane v sistemu davka na tonažo. V nasprotju s tem pa na podlagi običajnih pravil o davku od dohodkov pravnih oseb v primeru, ko podjetje pridobi plovilo in ga pozneje proda ter tako ustvari kapitalski dobiček, ta izjemni kapitalski dobiček pomeni obdavčljive prihodke in zato zviša davčno osnovo, za katero se bo obračunal davek od prihodkov pravnih oseb, ker se davčna osnova izračuna kot razlika med prihodki in odhodki.

Davčna obravnava izjemnih kapitalskih dobičkov v okviru prenosa plovil v sistem davka na tonažo

| (38) | Če sta plovilo, ki ni več novo, in obdavčitev z njim povezanih prihodkov prenesena iz običajnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v sistem davka na tonažo, se uporabljajo posebna pravila. V primeru plovil, ki jih ima podjetje že v lasti, ko vstopi v sistem davka na tonažo, ali rabljenih plovil, ki jih podjetje kupi, ko že koristi sistem davka na tonažo, se uporablja poseben postopek, predviden v členu 125(2) TRLIS (22). Po tem postopku se obdavčitev določenih zneskov izvaja v skladu z običajnimi ureditvami davka od dohodkov pravnih oseb samo, če se plovilo pozneje proda:






  — | V prvem poslovnem letu, v katerem se uporablja sistem davka na tonažo ali v katerem so pridobljena rabljena plovila, je treba oblikovati nerazdeljive rezerve, enake razliki med normalno tržno vrednostjo in neto knjigovodsko vrednostjo vsake od ladij, za katere velja to pravilo, ali pa je treba to razliko v letnem poročilu navesti ločeno za vsako plovilo in za vsako poslovno leto, v katerem se lastništvo plovila ni spremenilo. |
| --- | --- | --- |

(38)

Če sta plovilo, ki ni več novo, in obdavčitev z njim povezanih prihodkov prenesena iz običajnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v sistem davka na tonažo, se uporabljajo posebna pravila. V primeru plovil, ki jih ima podjetje že v lasti, ko vstopi v sistem davka na tonažo, ali rabljenih plovil, ki jih podjetje kupi, ko že koristi sistem davka na tonažo, se uporablja poseben postopek, predviden v členu 125(2) TRLIS (22). Po tem postopku se obdavčitev določenih zneskov izvaja v skladu z običajnimi ureditvami davka od dohodkov pravnih oseb samo, če se plovilo pozneje proda:

—

V prvem poslovnem letu, v katerem se uporablja sistem davka na tonažo ali v katerem so pridobljena rabljena plovila, je treba oblikovati nerazdeljive rezerve, enake razliki med normalno tržno vrednostjo in neto knjigovodsko vrednostjo vsake od ladij, za katere velja to pravilo, ali pa je treba to razliko v letnem poročilu navesti ločeno za vsako plovilo in za vsako poslovno leto, v katerem se lastništvo plovila ni spremenilo.

| — | Po končani prodaji plovila se znesek navedene pozitivne rezerve skupaj s pozitivno razliko med davčno in računovodsko amortizacijo prodanega plovila na dan prenosa lastništva doda davčni osnovi za davek na tonažo iz člena 125(1) TRLIS. |
| --- | --- |

—

Po končani prodaji plovila se znesek navedene pozitivne rezerve skupaj s pozitivno razliko med davčno in računovodsko amortizacijo prodanega plovila na dan prenosa lastništva doda davčni osnovi za davek na tonažo iz člena 125(1) TRLIS.

| (39) | Tako so morebitni kapitalski dobički ob običajni uporabi španskega sistema davka na tonažo, kot ga je odobrila Komisija, obdavčeni ob vstopu v sistem davka na tonažo in se predpostavlja, da se obdavčitev kapitalskih dobičkov, čeprav je zapoznela, izvede pozneje, ko se plovilo proda ali razstavi. Kot je pojasnjeno v oddelku 2.2.5, se ta obdavčitev v okviru sistema SPN ne odloži, ampak povsem zaobide, saj se za zadevna plovila šteje, da so nova in ne rabljena. Zato se posebni postopek ne uporablja. |
| --- | --- |

(39)

Tako so morebitni kapitalski dobički ob običajni uporabi španskega sistema davka na tonažo, kot ga je odobrila Komisija, obdavčeni ob vstopu v sistem davka na tonažo in se predpostavlja, da se obdavčitev kapitalskih dobičkov, čeprav je zapoznela, izvede pozneje, ko se plovilo proda ali razstavi. Kot je pojasnjeno v oddelku 2.2.5, se ta obdavčitev v okviru sistema SPN ne odloži, ampak povsem zaobide, saj se za zadevna plovila šteje, da so nova in ne rabljena. Zato se posebni postopek ne uporablja.

2.2.5   Ukrep 5: člen 50(3) RIS

| (40) | V zvezi z odobrenimi transakcijami SPN Komisija ugotavlja, da lahko gospodarska interesna združenja izstopijo iz običajnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb in vstopijo v sistem davka na tonažo, ne da bi poravnala skrite davčne obveznosti, ki so nastale zaradi predčasne in pospešene amortizacije bodisi ob vstopu v sistem davka na tonažo ali ob poznejši prodaji ali razstavitvi plovila. |
| --- | --- |

(40)

V zvezi z odobrenimi transakcijami SPN Komisija ugotavlja, da lahko gospodarska interesna združenja izstopijo iz običajnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb in vstopijo v sistem davka na tonažo, ne da bi poravnala skrite davčne obveznosti, ki so nastale zaradi predčasne in pospešene amortizacije bodisi ob vstopu v sistem davka na tonažo ali ob poznejši prodaji ali razstavitvi plovila.

| (41) | Člen 50(3) RIS (23) z odstopanjem od pravila iz člena 125(2) TRLIS dejansko določa, da se plovila, ki so pridobljena z nakupno opcijo na podlagi zakupne pogodbe, ki so jo predhodno odobrili davčni organi, po datumu izvršitve opcije zakupa, tj. po prehodu gospodarskega interesnega združenja na sistem davka na tonažo, štejejo za nova in ne rabljena plovila (24), pri tem pa se ne upošteva, ali so bila že upravljana ali amortizirana. Glede na informacije, ki jih ima Komisija na voljo, se to odstopanje uporablja samo za določene zakupne pogodbe, ki jih odobrijo davčni organi na podlagi prošenj za predčasno amortizacijo v skladu s členom 115(11) TRLIS (glej oddelek 2.2.2, Ukrep 2: diskrecijska uporaba predčasne amortizacije zakupljenih sredstev), tj. v zvezi z zakupljenimi novozgrajenimi morskimi plovili, pridobljenimi v poslih, ki temeljijo na SPN, od španskih ladjedelnic (z eno izjemo). |
| --- | --- |

(41)

Člen 50(3) RIS (23) z odstopanjem od pravila iz člena 125(2) TRLIS dejansko določa, da se plovila, ki so pridobljena z nakupno opcijo na podlagi zakupne pogodbe, ki so jo predhodno odobrili davčni organi, po datumu izvršitve opcije zakupa, tj. po prehodu gospodarskega interesnega združenja na sistem davka na tonažo, štejejo za nova in ne rabljena plovila (24), pri tem pa se ne upošteva, ali so bila že upravljana ali amortizirana. Glede na informacije, ki jih ima Komisija na voljo, se to odstopanje uporablja samo za določene zakupne pogodbe, ki jih odobrijo davčni organi na podlagi prošenj za predčasno amortizacijo v skladu s členom 115(11) TRLIS (glej oddelek 2.2.2, Ukrep 2: diskrecijska uporaba predčasne amortizacije zakupljenih sredstev), tj. v zvezi z zakupljenimi novozgrajenimi morskimi plovili, pridobljenimi v poslih, ki temeljijo na SPN, od španskih ladjedelnic (z eno izjemo).

| (42) | V takšnih primerih se za plovilo šteje, da ga je gospodarsko interesno združenje pridobilo novo na dan, ko je bila izvršena opcija zakupa, tj. po vstopu gospodarskega interesnega združenja v sistem davka na tonažo. Prva posledica izjeme, ki je predvidena v členu 50(3) RIS, je, da pravil iz člena 125(2) TRLIS ni treba uporabiti. Gospodarskemu interesnemu združenju ni treba določiti nerazdeljive rezerve ali pozitivne razlike med ceno, ki jo je plačalo podjetje za pomorske prevoze, in knjigovodsko vrednostjo plovila v poslovnih knjigah združenja (25), poleg tega pa pozitivna razlika med knjigovodsko in davčno vrednostjo plovila (26) ni obdavčena. Druga posledica je, da se za prihodke od prodaje podjetju za pomorske prevoze (po znatni ceni na podlagi opcije zakupa plovila brez posadke) šteje, da izhajajo iz nakupa in prodaje plovila s strani podjetja, ki koristi sistem davka na tonažo, in bodo vključeni v davčno osnovo za davek na tonažo v skladu s prvo alineo člena 125(2) TRLIS. |
| --- | --- |

(42)

V takšnih primerih se za plovilo šteje, da ga je gospodarsko interesno združenje pridobilo novo na dan, ko je bila izvršena opcija zakupa, tj. po vstopu gospodarskega interesnega združenja v sistem davka na tonažo. Prva posledica izjeme, ki je predvidena v členu 50(3) RIS, je, da pravil iz člena 125(2) TRLIS ni treba uporabiti. Gospodarskemu interesnemu združenju ni treba določiti nerazdeljive rezerve ali pozitivne razlike med ceno, ki jo je plačalo podjetje za pomorske prevoze, in knjigovodsko vrednostjo plovila v poslovnih knjigah združenja (25), poleg tega pa pozitivna razlika med knjigovodsko in davčno vrednostjo plovila (26) ni obdavčena. Druga posledica je, da se za prihodke od prodaje podjetju za pomorske prevoze (po znatni ceni na podlagi opcije zakupa plovila brez posadke) šteje, da izhajajo iz nakupa in prodaje plovila s strani podjetja, ki koristi sistem davka na tonažo, in bodo vključeni v davčno osnovo za davek na tonažo v skladu s prvo alineo člena 125(2) TRLIS.

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (43) | Komisija je najprej menila, da je treba španski sistem poslovnega najema kljub temu, da vključuje uporabo različnih davčnih ukrepov, proučiti kot en sam sistem (splošni pristop), ker je bilo mogoče različne ukrepe uporabljati le skupaj (pravno ali dejansko), in je sklenila, da je sistem pomenil državno pomoč. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je najprej menila, da je treba španski sistem poslovnega najema kljub temu, da vključuje uporabo različnih davčnih ukrepov, proučiti kot en sam sistem (splošni pristop), ker je bilo mogoče različne ukrepe uporabljati le skupaj (pravno ali dejansko), in je sklenila, da je sistem pomenil državno pomoč.

| (44) | Nato je posamezne ukrepe ocenila ločeno (individualni pristop) in v tej fazi sklenila naslednje:






  — | pospešena amortizacija zakupljenih sredstev (ukrep št. 1) bi lahko pomenila državno pomoč, vendar bi v vsakem primeru pomenila veljavno pomoč, ker je bila izvedena pred pristopom. Zato Komisija ni začela formalnega postopka preiskave v zvezi s tem ukrepom, |
| --- | --- | --- |

(44)

Nato je posamezne ukrepe ocenila ločeno (individualni pristop) in v tej fazi sklenila naslednje:

—

pospešena amortizacija zakupljenih sredstev (ukrep št. 1) bi lahko pomenila državno pomoč, vendar bi v vsakem primeru pomenila veljavno pomoč, ker je bila izvedena pred pristopom. Zato Komisija ni začela formalnega postopka preiskave v zvezi s tem ukrepom,

| — | predčasna amortizacija zakupljenih sredstev (ukrep št. 2) bi lahko pomenila državno pomoč, saj zagotavlja selektivno prednost zaradi nejasnih pogojev, ki jih določa španska zakonodaja, in diskrecijskih pravic, ki jih španska davčna uprava uveljavlja pri razlagi teh pogojev. Ta ukrep, ki je začel veljati leta 2002 (27), se je štel za nezakonito in morda nezdružljivo državno pomoč, |
| --- | --- |

—

predčasna amortizacija zakupljenih sredstev (ukrep št. 2) bi lahko pomenila državno pomoč, saj zagotavlja selektivno prednost zaradi nejasnih pogojev, ki jih določa španska zakonodaja, in diskrecijskih pravic, ki jih španska davčna uprava uveljavlja pri razlagi teh pogojev. Ta ukrep, ki je začel veljati leta 2002 (27), se je štel za nezakonito in morda nezdružljivo državno pomoč,

| — | status gospodarskega interesnega združenja (ukrep št. 3) ni bil opredeljen kot morebitna državna pomoč. Komisija ni začela formalnega postopka preiskave v zvezi s tem ukrepom, |
| --- | --- |

—

status gospodarskega interesnega združenja (ukrep št. 3) ni bil opredeljen kot morebitna državna pomoč. Komisija ni začela formalnega postopka preiskave v zvezi s tem ukrepom,

| — | Komisija je leta 2002 odobrila sistem davka na tonažo (ukrep št. 4) kot združljivo državno pomoč. Združljivost odobrenega sistema davka na tonažo v Odločbi C(2011) 4494 final ni bila izpodbijana. Na podlagi odobritve Komisije bi bilo treba ta ukrep v vsakem primeru šteti za veljavno pomoč. |
| --- | --- |

—

Komisija je leta 2002 odobrila sistem davka na tonažo (ukrep št. 4) kot združljivo državno pomoč. Združljivost odobrenega sistema davka na tonažo v Odločbi C(2011) 4494 final ni bila izpodbijana. Na podlagi odobritve Komisije bi bilo treba ta ukrep v vsakem primeru šteti za veljavno pomoč.

Vendar je Komisija izrazila dvom glede dveh vidikov, povezanih s sistemom davka na tonažo:

| — | Komisija je izrazila dvom glede možnosti nekaterih podjetij, kot so gospodarska interesna združenja, ki so vključena v posle na podlagi SPN, da koristijo sistem davka na tonažo, če so njihove dejavnosti omejene na dajanje v najem ali zakup plovil brez posadke. Komisija je menila, da ta podjetja niso bila dejavna v sektorju pomorskega prevoza blaga in potnikov, kot je opredeljen v Uredbi Sveta (EGS) št. 4055/86 (28) in Uredbi Sveta (EGS) št. 3577/92 (29), ampak v sektorju finančnih naložb ter sektorju najema ali zakupa blaga. Komisija je opozorila, da ni bila nikoli obveščena o njihovi upravičenosti do vstopa v španski sistem davka na tonažo in da njihove upravičenosti ni odobrila, |
| --- | --- |

—

Komisija je izrazila dvom glede možnosti nekaterih podjetij, kot so gospodarska interesna združenja, ki so vključena v posle na podlagi SPN, da koristijo sistem davka na tonažo, če so njihove dejavnosti omejene na dajanje v najem ali zakup plovil brez posadke. Komisija je menila, da ta podjetja niso bila dejavna v sektorju pomorskega prevoza blaga in potnikov, kot je opredeljen v Uredbi Sveta (EGS) št. 4055/86 (28) in Uredbi Sveta (EGS) št. 3577/92 (29), ampak v sektorju finančnih naložb ter sektorju najema ali zakupa blaga. Komisija je opozorila, da ni bila nikoli obveščena o njihovi upravičenosti do vstopa v španski sistem davka na tonažo in da njihove upravičenosti ni odobrila,

| — | oprostitev davka na kapitalske dobičke (ukrep št. 5), ki izhaja iz izvedbenih ukrepov sistema davka na tonažo (člen 50(3) RIS) in so jo španski organi predstavili kot del odobrenega sistema davka na tonažo, se je štela za dodaten ukrep, ki ga odobritev Komisije iz leta 2002 ne zajema. Tudi ta ukrep se je štel za nezakonito in morda nezdružljivo državno pomoč. |
| --- | --- |

—

oprostitev davka na kapitalske dobičke (ukrep št. 5), ki izhaja iz izvedbenih ukrepov sistema davka na tonažo (člen 50(3) RIS) in so jo španski organi predstavili kot del odobrenega sistema davka na tonažo, se je štela za dodaten ukrep, ki ga odobritev Komisije iz leta 2002 ne zajema. Tudi ta ukrep se je štel za nezakonito in morda nezdružljivo državno pomoč.

| (45) | Morebitni prejemniki pomoči so bili opredeljeni kot:






  — | gospodarska interesna združenja kot glavni prejemniki davčnih ugodnosti, |
| --- | --- | --- |

(45)

Morebitni prejemniki pomoči so bili opredeljeni kot:

—

gospodarska interesna združenja kot glavni prejemniki davčnih ugodnosti,

| — | člani/vlagatelji v gospodarska interesna združenja, ki imajo koristi od davčnih ugodnosti na podlagi preglednosti gospodarskih interesnih združenj, |
| --- | --- |

—

člani/vlagatelji v gospodarska interesna združenja, ki imajo koristi od davčnih ugodnosti na podlagi preglednosti gospodarskih interesnih združenj,

| — | podjetja za pomorske prevoze, ki prejmejo del davčnih ugodnosti v obliki popusta na ceno ladje, |
| --- | --- |

—

podjetja za pomorske prevoze, ki prejmejo del davčnih ugodnosti v obliki popusta na ceno ladje,

| — | morda ladjedelnice, vpletene banke, lizinške družbe in drugi posredniki. |
| --- | --- |

—

morda ladjedelnice, vpletene banke, lizinške družbe in drugi posredniki.

| (46) | Komisija je menila, da se pomoč ne zdi združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je menila, da se pomoč ne zdi združljiva z notranjim trgom.

4.   PRIPOMBE ŠPANIJE IN ZAINTERESIRANIH STRANI

| (47) | Komisija je prejela pripombe španskih organov in 41 tretjih strani, vključno z javnimi organi, sektorskimi združenji in posameznimi podjetji, ki so bila bodisi udeleženci v poslih na podlagi SPN ali pa konkurenti udeleženih podjetij, kot so tuje ladjedelnice ali združenja ladjedelnic. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je prejela pripombe španskih organov in 41 tretjih strani, vključno z javnimi organi, sektorskimi združenji in posameznimi podjetji, ki so bila bodisi udeleženci v poslih na podlagi SPN ali pa konkurenti udeleženih podjetij, kot so tuje ladjedelnice ali združenja ladjedelnic.

| (48) | Pripombe se nanašajo na naslednje vidike ocene Komisije iz Odločbe C(2011) 4494 final:






  — | postopkovni vidiki, |
| --- | --- | --- |

(48)

Pripombe se nanašajo na naslednje vidike ocene Komisije iz Odločbe C(2011) 4494 final:

—

postopkovni vidiki,

| — | splošni pristop: ocena SPN kot sheme v primerjavi z oceno posameznih ukrepov, ki so del SPN, |
| --- | --- |

—

splošni pristop: ocena SPN kot sheme v primerjavi z oceno posameznih ukrepov, ki so del SPN,

| — | ali posamezni ukrepi pomenijo državno pomoč (prisotnost prednosti, državna sredstva, odgovornost države, učinek na konkurenco in trgovino) in ali so nekateri od njih veljavna pomoč, |
| --- | --- |

—

ali posamezni ukrepi pomenijo državno pomoč (prisotnost prednosti, državna sredstva, odgovornost države, učinek na konkurenco in trgovino) in ali so nekateri od njih veljavna pomoč,

| — | opredelitev prejemnikov pomoči, |
| --- | --- |

—

opredelitev prejemnikov pomoči,

| — | združljivost morebitne državne pomoči, |
| --- | --- |

—

združljivost morebitne državne pomoči,

| — | ovire za vračilo pomoči (enaka obravnava, legitimna pričakovanja, pravna varnost). |
| --- | --- |

—

ovire za vračilo pomoči (enaka obravnava, legitimna pričakovanja, pravna varnost).

4.1   POSTOPEK

| (49) | Španija meni, da je Komisija začela formalni postopek preiskave, ne da bi ustrezno preverila svoje glavne ugotovitve s španskimi organi. Zato sta bila kršena pravica španske države do obrambe in načelo kontradiktornosti, ki je bistvenega pomena za vse upravne postopke. |
| --- | --- |

(49)

Španija meni, da je Komisija začela formalni postopek preiskave, ne da bi ustrezno preverila svoje glavne ugotovitve s španskimi organi. Zato sta bila kršena pravica španske države do obrambe in načelo kontradiktornosti, ki je bistvenega pomena za vse upravne postopke.

| (50) | Po mnenju številnih tretjih strani bi morala Komisija uporabiti postopek za veljavno pomoč, ker dva zadevna davčna ukrepa (pravila o amortizaciji zakupljenih sredstev in sistem davka na tonažo), če sta pomoč, pomenita veljavno pomoč. |
| --- | --- |

(50)

Po mnenju številnih tretjih strani bi morala Komisija uporabiti postopek za veljavno pomoč, ker dva zadevna davčna ukrepa (pravila o amortizaciji zakupljenih sredstev in sistem davka na tonažo), če sta pomoč, pomenita veljavno pomoč.

4.2   OCENA SPN KOT SHEME/OCENA POSAMEZNIH UKREPOV

4.2.1   Pritožniki

| (51) | Združenje Holland Shipbuilding meni, da bi bilo treba SPN obravnavati kot en sistem, ker je organiziran sistem, ki namerno izkorišča različne davčne ukrepe za zagotovitev gospodarske prednosti, ki je veliko večja od skupne prednosti, ki bi se lahko pridobila z ločeno uporabo različnih ukrepov, in ker so ukrepi medsebojno odvisni. Uporaba sistema davka na tonažo gospodarskim interesnim združenjem omogoča, da začasno davčno ugodnost, ki nastane zaradi predčasne in pospešene amortizacije, spremenijo v stalno. Zaradi nejasnih pogojev za uporabo predčasne amortizacije in njihove razlage s strani španskih organov ima davčna uprava diskrecijske pravice. To potrjuje dejstvo, da se dovoljenje v praksi izda le, če se izvede prehod z običajnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb na sistem davka na tonažo. |
| --- | --- |

(51)

Združenje Holland Shipbuilding meni, da bi bilo treba SPN obravnavati kot en sistem, ker je organiziran sistem, ki namerno izkorišča različne davčne ukrepe za zagotovitev gospodarske prednosti, ki je veliko večja od skupne prednosti, ki bi se lahko pridobila z ločeno uporabo različnih ukrepov, in ker so ukrepi medsebojno odvisni. Uporaba sistema davka na tonažo gospodarskim interesnim združenjem omogoča, da začasno davčno ugodnost, ki nastane zaradi predčasne in pospešene amortizacije, spremenijo v stalno. Zaradi nejasnih pogojev za uporabo predčasne amortizacije in njihove razlage s strani španskih organov ima davčna uprava diskrecijske pravice. To potrjuje dejstvo, da se dovoljenje v praksi izda le, če se izvede prehod z običajnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb na sistem davka na tonažo.

| (52) | Tudi organizacija Danish Maritime in [...] (30)
   (31) menita, da SPN kot celota pomeni shemo državne pomoči, ki ne glede na to, kdo so prejemniki, nedvomno daje gospodarsko prednost nekaterim podjetjem. |
| --- | --- |

(52)

Tudi organizacija Danish Maritime in [...] (30)
   (31) menita, da SPN kot celota pomeni shemo državne pomoči, ki ne glede na to, kdo so prejemniki, nedvomno daje gospodarsko prednost nekaterim podjetjem.

4.2.2   Španija in udeleženci v transakcijah poslovnega najema

| (53) | Vendar pa Španija in podjetja, ki jih je Komisija opredelila kot potencialne prejemnike pomoči (podjetja za pomorske prevoze, banke, vlagatelji v gospodarska interesna združenja, ladjedelnice, udeležene v poslih, ki temeljijo na SPN), izpodbijajo ta splošni pristop. |
| --- | --- |

(53)

Vendar pa Španija in podjetja, ki jih je Komisija opredelila kot potencialne prejemnike pomoči (podjetja za pomorske prevoze, banke, vlagatelji v gospodarska interesna združenja, ladjedelnice, udeležene v poslih, ki temeljijo na SPN), izpodbijajo ta splošni pristop.

| (54) | Menijo, da SPN v španski davčni zakonodaji ni zapisan kot tak in da so posli, ki temeljijo na SPN, zasebni dogovori (najem, zakup plovila brez posadke, gospodarsko interesno združenje) med zasebnimi stranmi, ki lahko izberejo najcenejši način za financiranje sredstva ter uporabijo pogodbene in davčne ureditve, ki so jim na voljo. Menijo tudi, da Španija ne bi smela biti odgovorna za ugodnosti, ki jih pridobijo davkoplačevalci, ko si prizadevajo zmanjšati svojo davčno obremenitev. Poleg tega davčna zakonodaja ne zahteva uporabe vseh ukrepov, ki jih je Komisija navedla v Odločbi C(2011) 4494 final. |
| --- | --- |

(54)

Menijo, da SPN v španski davčni zakonodaji ni zapisan kot tak in da so posli, ki temeljijo na SPN, zasebni dogovori (najem, zakup plovila brez posadke, gospodarsko interesno združenje) med zasebnimi stranmi, ki lahko izberejo najcenejši način za financiranje sredstva ter uporabijo pogodbene in davčne ureditve, ki so jim na voljo. Menijo tudi, da Španija ne bi smela biti odgovorna za ugodnosti, ki jih pridobijo davkoplačevalci, ko si prizadevajo zmanjšati svojo davčno obremenitev. Poleg tega davčna zakonodaja ne zahteva uporabe vseh ukrepov, ki jih je Komisija navedla v Odločbi C(2011) 4494 final.

| (55) | Združenje Asociación Española de Banca (špansko združenje bank – AEB) meni, da je to prvič, da je Komisija ugotovila državno pomoč v kombinaciji pravnih poslov med zasebnimi subjekti in ne v pravnih predpisih. |
| --- | --- |

(55)

Združenje Asociación Española de Banca (špansko združenje bank – AEB) meni, da je to prvič, da je Komisija ugotovila državno pomoč v kombinaciji pravnih poslov med zasebnimi subjekti in ne v pravnih predpisih.

| (56) | AEB meni, da ne gre za sistem, ampak za dve različni shemi (amortizacijska shema in davek na tonažo), ki ju je mogoče jasno ločiti in ločeno tudi obravnavati, ne glede na to, ali se uporabljata ločeno ali skupaj. |
| --- | --- |

(56)

AEB meni, da ne gre za sistem, ampak za dve različni shemi (amortizacijska shema in davek na tonažo), ki ju je mogoče jasno ločiti in ločeno tudi obravnavati, ne glede na to, ali se uporabljata ločeno ali skupaj.

| (57) | Poleg tega AEB meni, da Komisija ni opredelila splošnega referenčnega sistema, preden je opredelila selektivno prednost. AEB navaja, da obstaja zelo veliko načinov financiranja pridobitve sredstva z uporabo različnih kombinacij pravnih instrumentov in davčnih ukrepov, ter meni, da bi morala Komisija primerjati vse te alternativne situacije. Ugotovitev, da SPN nekaterim družbam daje selektivno prednost, bi bila zato umetna, zlasti če Komisija kot referenco uporabi z davčnega vidika najdražji način financiranja naložbe in s tem prezre vse spodbujevalne ukrepe. |
| --- | --- |

(57)

Poleg tega AEB meni, da Komisija ni opredelila splošnega referenčnega sistema, preden je opredelila selektivno prednost. AEB navaja, da obstaja zelo veliko načinov financiranja pridobitve sredstva z uporabo različnih kombinacij pravnih instrumentov in davčnih ukrepov, ter meni, da bi morala Komisija primerjati vse te alternativne situacije. Ugotovitev, da SPN nekaterim družbam daje selektivno prednost, bi bila zato umetna, zlasti če Komisija kot referenco uporabi z davčnega vidika najdražji način financiranja naložbe in s tem prezre vse spodbujevalne ukrepe.

| (58) | Zato SPN ne daje selektivne prednosti. To potrjuje zlasti dejstvo, da je Komisija opredelila več potencialnih prejemnikov, ki ne spadajo v gospodarske sektorje. AEB meni, da ni mogoče sklepati, da je ukrep selektiven, ker prinaša večje koristi članom gospodarskih interesnih združenj, ki vlagajo v morska plovila, kot tistim, ki vlagajo v druga sredstva, pri tem pa se sklicuje na Obvestilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (32) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo Komisije o obdavčitvi ustvarjenega dohodka), in na odločbo Komisije o nizozemski shemi Groepsrentebox (33). |
| --- | --- |

(58)

Zato SPN ne daje selektivne prednosti. To potrjuje zlasti dejstvo, da je Komisija opredelila več potencialnih prejemnikov, ki ne spadajo v gospodarske sektorje. AEB meni, da ni mogoče sklepati, da je ukrep selektiven, ker prinaša večje koristi članom gospodarskih interesnih združenj, ki vlagajo v morska plovila, kot tistim, ki vlagajo v druga sredstva, pri tem pa se sklicuje na Obvestilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (32) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo Komisije o obdavčitvi ustvarjenega dohodka), in na odločbo Komisije o nizozemski shemi Groepsrentebox (33).

| (59) | Ker SPN vključuje izključno zasebne strani, ki uporabljajo splošne davčne ukrepe v okviru zasebnih dogovorov, ne vključuje državnih sredstev. |
| --- | --- |

(59)

Ker SPN vključuje izključno zasebne strani, ki uporabljajo splošne davčne ukrepe v okviru zasebnih dogovorov, ne vključuje državnih sredstev.

| (60) | AEB trdi, da ni učinka na konkurenco ali trgovino med državami članicami, saj so glavni prejemniki, ki jih je opredelila Komisija, podjetja za pomorske prevoze, ukrep pa je na voljo vsem takim podjetjem iz Evrope in drugih delov sveta. |
| --- | --- |

(60)

AEB trdi, da ni učinka na konkurenco ali trgovino med državami članicami, saj so glavni prejemniki, ki jih je opredelila Komisija, podjetja za pomorske prevoze, ukrep pa je na voljo vsem takim podjetjem iz Evrope in drugih delov sveta.

| (61) | Te tretje strani v svojih pripombah opisujejo SPN kot vrsto nepovezanih ukrepov (individualni pristop) in ne podajajo drugih pripomb o SPN kot celoti. |
| --- | --- |

(61)

Te tretje strani v svojih pripombah opisujejo SPN kot vrsto nepovezanih ukrepov (individualni pristop) in ne podajajo drugih pripomb o SPN kot celoti.

4.3   PRIPOMBE V ZVEZI Z OCENO POSAMEZNIH UKREPOV

4.3.1   Pospešena amortizacija (člen 115(6) TRLIS
   (34)
  ) – ukrep 1

| (62) | Ta ukrep se po navedbah Španije in nekaterih tretjih strani na splošno uporablja za vse vrste sredstev in vse sektorje. Drugačno davčno in računovodsko obravnavanje zakupnin ne pomeni dejanske selektivnosti, kar potrjuje raznolikost sektorjev, ki uporabljajo ta ukrep. Poleg tega španski sistem davka od dohodkov pravnih oseb dopušča alternativne ureditve za pospešeno amortizacijo. AEB navaja, da linearne amortizacije ni mogoče obravnavati kot (edino) referenco za določitev obstoja prednosti, ker so na splošno dovoljene tudi druge metode amortiziranja. Člen 11 TRLIS in členi 1–5 RIS predvidevajo možnost uporabe degresivnih metod, kot je metoda degresivne amortizacije (35) ali metoda vsote letnih številk (SYD) (36), ter možnost amortiziranja sredstva v skladu s posebnim načrtom, ki ga odobri davčna uprava (37). AEB kot primer navaja, da bi se metoda degresivne amortizacije uporabljala po stopnji, ki je 2,5-krat višja od veljavne stopnje linearne amortizacije, tj. 25 %. |
| --- | --- |

(62)

Ta ukrep se po navedbah Španije in nekaterih tretjih strani na splošno uporablja za vse vrste sredstev in vse sektorje. Drugačno davčno in računovodsko obravnavanje zakupnin ne pomeni dejanske selektivnosti, kar potrjuje raznolikost sektorjev, ki uporabljajo ta ukrep. Poleg tega španski sistem davka od dohodkov pravnih oseb dopušča alternativne ureditve za pospešeno amortizacijo. AEB navaja, da linearne amortizacije ni mogoče obravnavati kot (edino) referenco za določitev obstoja prednosti, ker so na splošno dovoljene tudi druge metode amortiziranja. Člen 11 TRLIS in členi 1–5 RIS predvidevajo možnost uporabe degresivnih metod, kot je metoda degresivne amortizacije (35) ali metoda vsote letnih številk (SYD) (36), ter možnost amortiziranja sredstva v skladu s posebnim načrtom, ki ga odobri davčna uprava (37). AEB kot primer navaja, da bi se metoda degresivne amortizacije uporabljala po stopnji, ki je 2,5-krat višja od veljavne stopnje linearne amortizacije, tj. 25 %.

4.3.2   Diskrecijska uporaba predčasne amortizacije (člena 115(11) in 48(4) TRLIS ter člen 49 RIS) – ukrep 2

| (63) | Zatrjuje se, da je predčasna amortizacija zgolj metoda pospešene amortizacije, ki določa, da se lahko pospešena amortizacija pod določenimi pogoji začne pred datumom, ko je sredstvo dostavljeno končnemu uporabniku in ga ta začne uporabljati. Če ne bi bilo mogoče odbiti zneskov, plačanih med gradnjo sredstva, bi to dejansko pomenilo predčasno obdavčitev. Predčasna amortizacija zgolj ponovno vzpostavi nevtralnost ter ujemanje med finančnim tokom in davčno obravnavo. |
| --- | --- |

(63)

Zatrjuje se, da je predčasna amortizacija zgolj metoda pospešene amortizacije, ki določa, da se lahko pospešena amortizacija pod določenimi pogoji začne pred datumom, ko je sredstvo dostavljeno končnemu uporabniku in ga ta začne uporabljati. Če ne bi bilo mogoče odbiti zneskov, plačanih med gradnjo sredstva, bi to dejansko pomenilo predčasno obdavčitev. Predčasna amortizacija zgolj ponovno vzpostavi nevtralnost ter ujemanje med finančnim tokom in davčno obravnavo.

| (64) | AEB vztraja, da je možnost predčasnega začetka obdobja amortizacije splošen ukrep, ki je predviden tudi v členu 11(1)(d) TRLIS in členu 5 RIS, ki opredeljujeta splošna pravila, ki se uporabljajo za amortizacijo. Te določbe davčni upravi omogočajo, da odobri poseben načrt za amortizacijo, ki ga predstavi in utemelji davčni zavezanec, vključno za sredstva v gradnji. |
| --- | --- |

(64)

AEB vztraja, da je možnost predčasnega začetka obdobja amortizacije splošen ukrep, ki je predviden tudi v členu 11(1)(d) TRLIS in členu 5 RIS, ki opredeljujeta splošna pravila, ki se uporabljajo za amortizacijo. Te določbe davčni upravi omogočajo, da odobri poseben načrt za amortizacijo, ki ga predstavi in utemelji davčni zavezanec, vključno za sredstva v gradnji.

| (65) | Edini cilj predhodnega dovoljenja za predčasno amortizacijo in postopka, ki ga uporabi davčna uprava, je preveriti, ali je posel resničen in ali so izpolnjena objektivna merila, ki jih določa zakonodaja. Zlasti je treba vnaprej zagotoviti: da obstaja zakupna pogodba, katere datum začetka izvajanja je pred naročilom ali dostavo sredstva; da se ob vložitvi prošnje navede, da so plačila za povrnitev vrednosti sredstva odbitna; da je predmet pogodbe pridobitev sredstva, ki zahteva dolgo pogodbeno obdobje/obdobje gradnje v skladu s pogoji obratovanja sredstva; da je bila podpisana pogodba o izgradnji sredstva in da so navedeni posebni pogodbeni pogoji, ki urejajo uporabo sredstva. |
| --- | --- |

(65)

Edini cilj predhodnega dovoljenja za predčasno amortizacijo in postopka, ki ga uporabi davčna uprava, je preveriti, ali je posel resničen in ali so izpolnjena objektivna merila, ki jih določa zakonodaja. Zlasti je treba vnaprej zagotoviti: da obstaja zakupna pogodba, katere datum začetka izvajanja je pred naročilom ali dostavo sredstva; da se ob vložitvi prošnje navede, da so plačila za povrnitev vrednosti sredstva odbitna; da je predmet pogodbe pridobitev sredstva, ki zahteva dolgo pogodbeno obdobje/obdobje gradnje v skladu s pogoji obratovanja sredstva; da je bila podpisana pogodba o izgradnji sredstva in da so navedeni posebni pogodbeni pogoji, ki urejajo uporabo sredstva.

| (66) | Če je vložnik prošnje gospodarsko interesno združenje, se poleg splošnih pogojev iz člena 49 RIS uporablja dodaten pogoj, ki ga določa člen 48(4) TRLIS. Izdaja dovoljenja ni odvisna od uporabe drugih ukrepov ali predložitve dodatnih dokumentov. Nazadnje dejstvo, da doslej ni bila zavrnjena nobena prošnja, vložena pri davčni upravi, kaže, da v postopku ni proste presoje. V zvezi s tem AEB meni, da bi morala Komisija podrobneje raziskati razloge, zakaj financiranje ni bilo izvedeno. Če nekatera podjetja za pomorske prevoze, kot trdi Komisija na podlagi neuradnih informacij, niso mogla najti banke, ki bi organizirala posel, je to bolj posledica dejstva, da se pogodbene stranke niso mogle dogovoriti o določenih elementih poslov, kot je na primer cena. AEB uradno zanika, da se je kateri koli njen član srečal s španskimi organi ali imel neuradne stike z njimi. Dejansko situacija ni enaka tisti, opisani v odločbi Komisije o francoski GIE fiscaux
   (38), kjer je bilo ugotovljeno, da je bil pogoj, da bi moralo financiranje prinašati znatne gospodarske in socialne koristi, nenatančen in prepuščen presoji davčnih organov. Ravno nasprotno pa AEB zanika, da so pogoji iz člena 49 RIS nenatančni in da jih je mogoče različno razlagati. |
| --- | --- |

(66)

Če je vložnik prošnje gospodarsko interesno združenje, se poleg splošnih pogojev iz člena 49 RIS uporablja dodaten pogoj, ki ga določa člen 48(4) TRLIS. Izdaja dovoljenja ni odvisna od uporabe drugih ukrepov ali predložitve dodatnih dokumentov. Nazadnje dejstvo, da doslej ni bila zavrnjena nobena prošnja, vložena pri davčni upravi, kaže, da v postopku ni proste presoje. V zvezi s tem AEB meni, da bi morala Komisija podrobneje raziskati razloge, zakaj financiranje ni bilo izvedeno. Če nekatera podjetja za pomorske prevoze, kot trdi Komisija na podlagi neuradnih informacij, niso mogla najti banke, ki bi organizirala posel, je to bolj posledica dejstva, da se pogodbene stranke niso mogle dogovoriti o določenih elementih poslov, kot je na primer cena. AEB uradno zanika, da se je kateri koli njen član srečal s španskimi organi ali imel neuradne stike z njimi. Dejansko situacija ni enaka tisti, opisani v odločbi Komisije o francoski GIE fiscaux
   (38), kjer je bilo ugotovljeno, da je bil pogoj, da bi moralo financiranje prinašati znatne gospodarske in socialne koristi, nenatančen in prepuščen presoji davčnih organov. Ravno nasprotno pa AEB zanika, da so pogoji iz člena 49 RIS nenatančni in da jih je mogoče različno razlagati.

| (67) | Zato se predčasna amortizacija enako kot pospešena amortizacija na splošno uporablja za vse vrste sredstev in vse sektorje. Ta ukrep je splošen ukrep. |
| --- | --- |

(67)

Zato se predčasna amortizacija enako kot pospešena amortizacija na splošno uporablja za vse vrste sredstev in vse sektorje. Ta ukrep je splošen ukrep.

| (68) | Ker pomeni metodo uporabe pospešene amortizacije, bi jo bilo treba v primeru, da se šteje za pomoč, obravnavati kot veljavno pomoč. |
| --- | --- |

(68)

Ker pomeni metodo uporabe pospešene amortizacije, bi jo bilo treba v primeru, da se šteje za pomoč, obravnavati kot veljavno pomoč.

4.3.3   Davčna preglednost gospodarskih interesnih združenj (člen 48 TRLIS) – ukrep 3

| (69) | Po mnenju AEB je preglednost gospodarskih interesnih združenj skladna z logiko španskega davčnega sistema. Ta preglednost različnim vlagateljem omogoča, da izvedejo skupno naložbo, ki je nobeden od njih ne bi izvedel sam, ter zaradi te preglednosti in v zvezi z njihovim deležem v naložbi poleg tega uporabijo davčno obravnavo, ki bi se uporabila, če bi naložbo izvedli ločeno. Zato ni prednosti, ki bi bila povezana z uporabo statusa gospodarskega interesnega združenja. Poleg tega ta status ne vključuje nobenih sektorskih omejitev. Vsak Španski davkoplačevalec je lahko član gospodarskega interesnega združenja. Torej ta ukrep ni selektiven. |
| --- | --- |

(69)

Po mnenju AEB je preglednost gospodarskih interesnih združenj skladna z logiko španskega davčnega sistema. Ta preglednost različnim vlagateljem omogoča, da izvedejo skupno naložbo, ki je nobeden od njih ne bi izvedel sam, ter zaradi te preglednosti in v zvezi z njihovim deležem v naložbi poleg tega uporabijo davčno obravnavo, ki bi se uporabila, če bi naložbo izvedli ločeno. Zato ni prednosti, ki bi bila povezana z uporabo statusa gospodarskega interesnega združenja. Poleg tega ta status ne vključuje nobenih sektorskih omejitev. Vsak Španski davkoplačevalec je lahko član gospodarskega interesnega združenja. Torej ta ukrep ni selektiven.

4.3.4   Sistem davka na tonažo (členi 124 do 128 TRLIS) – ukrep 4

| (70) | Ker je Komisija v Odločbi C(2011) 4494 final navedla, da je leta 2002 odobrila španski sistem davka na tonažo kot pomoč, združljivo s smernicami za pomorski promet (39), so španski organi svoje pripombe osredotočili na obseg odobritve iz leta 2002 in na posebno vprašanje, ali lahko finančna gospodarska interesna združenja (40), udeležena v poslih na podlagi SPN, koristijo shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(70)

Ker je Komisija v Odločbi C(2011) 4494 final navedla, da je leta 2002 odobrila španski sistem davka na tonažo kot pomoč, združljivo s smernicami za pomorski promet (39), so španski organi svoje pripombe osredotočili na obseg odobritve iz leta 2002 in na posebno vprašanje, ali lahko finančna gospodarska interesna združenja (40), udeležena v poslih na podlagi SPN, koristijo shemo davka na tonažo.

| (71) | V zvezi z vprašanjem, ali lahko finančna gospodarska interesna združenja (40), ki so udeležena v posle na podlagi SPN in ne upravljajo plovil, ampak vlagajo v njih in jih dajejo v zakup v okviru finančnih naložb, koristijo sistem davka na tonažo, Španija vztraja, da družbe upravljajo plovila s tem, da jih dajejo v zakup, in so bile zato vpisane v ladijski register (kot podjetja za pomorske prevoze) po začetku veljavnosti člena 1 kraljeve uredbe 1027/1989 (41) z dne 28. julija 1989, ki je ponovljen v členu 9 zakona 27/1992 z dne 24. novembra 1992. Ker je Komisija odobrila uporabo sistema davka na tonažo za vse družbe, vpisane v španske ladijske registre (42), ta odobritev vključuje družbe, ki imajo v lasti plovila in jih dajejo v najem ali zakup tretjim stranem. Če se ta ukrep šteje za državno pomoč, bi ga bilo zato treba obravnavati kot veljavno pomoč. |
| --- | --- |

(71)

V zvezi z vprašanjem, ali lahko finančna gospodarska interesna združenja (40), ki so udeležena v posle na podlagi SPN in ne upravljajo plovil, ampak vlagajo v njih in jih dajejo v zakup v okviru finančnih naložb, koristijo sistem davka na tonažo, Španija vztraja, da družbe upravljajo plovila s tem, da jih dajejo v zakup, in so bile zato vpisane v ladijski register (kot podjetja za pomorske prevoze) po začetku veljavnosti člena 1 kraljeve uredbe 1027/1989 (41) z dne 28. julija 1989, ki je ponovljen v členu 9 zakona 27/1992 z dne 24. novembra 1992. Ker je Komisija odobrila uporabo sistema davka na tonažo za vse družbe, vpisane v španske ladijske registre (42), ta odobritev vključuje družbe, ki imajo v lasti plovila in jih dajejo v najem ali zakup tretjim stranem. Če se ta ukrep šteje za državno pomoč, bi ga bilo zato treba obravnavati kot veljavno pomoč.

4.3.5   Člen 50(3) RIS – ukrep 5

| (72) | Španija, PYMAR in nekatere banke trdijo, da člen 50(3) RIS vsebuje samo izvedbene ukrepe, katerih namen je zagotoviti pravno varnost. Trdijo, da morajo biti vsebinski elementi davčnega ukrepa v skladu z načeli španskega pravnega sistema vedno urejeni z zakonom in da ta določba iz kraljeve uredbe ne uvaja nič novega, temveč zgolj pojasnjuje področje uporabe člena 125(2) TRLIS. Ne odstopa od zakona in ne ustvarja dodatnih koristi. Neobdavčitev kapitalskih dobičkov je že bila del sheme, ki jo je odobrila Komisija, zato bi jo bilo treba v primeru, da pomeni pomoč, obravnavati kot veljavno pomoč. |
| --- | --- |

(72)

Španija, PYMAR in nekatere banke trdijo, da člen 50(3) RIS vsebuje samo izvedbene ukrepe, katerih namen je zagotoviti pravno varnost. Trdijo, da morajo biti vsebinski elementi davčnega ukrepa v skladu z načeli španskega pravnega sistema vedno urejeni z zakonom in da ta določba iz kraljeve uredbe ne uvaja nič novega, temveč zgolj pojasnjuje področje uporabe člena 125(2) TRLIS. Ne odstopa od zakona in ne ustvarja dodatnih koristi. Neobdavčitev kapitalskih dobičkov je že bila del sheme, ki jo je odobrila Komisija, zato bi jo bilo treba v primeru, da pomeni pomoč, obravnavati kot veljavno pomoč.

| (73) | Poleg tega Španija in domnevni prejemniki trdijo, da je logično, da se plovilo obravnava kot „novo“, saj ga pred zakupnikom ni nihče uporabljal, dogovor o izvršitvi opcije pa se sklene ob podpisu zakupne pogodbe (43). AEB navaja, da se sredstvo običajno obravnava kot novo, če se pridobi prek opcije zakupne pogodbe. |
| --- | --- |

(73)

Poleg tega Španija in domnevni prejemniki trdijo, da je logično, da se plovilo obravnava kot „novo“, saj ga pred zakupnikom ni nihče uporabljal, dogovor o izvršitvi opcije pa se sklene ob podpisu zakupne pogodbe (43). AEB navaja, da se sredstvo običajno obravnava kot novo, če se pridobi prek opcije zakupne pogodbe.

4.4   PRIPOMBE V ZVEZI S PRENOSOM DRŽAVNIH SREDSTEV IN ODGOVORNOSTJO DRŽAVE ZA UKREPE

| (74) | Pritožniki trdijo, da davčna olajšava pomeni prenos državnih sredstev v obliki izgube davčnih prihodkov. Ukrepe SPN/davčne ukrepe je mogoče pripisati državi, ker so vsi ukrepi navedeni v španski zakonodaji. Poleg tega uporaba SPN temelji na dovoljenju, ki ga izdajo davčni organi. Tudi če se ta dovoljenja nanašajo na posamezne ukrepe, je jasno, da so v praksi izdana za celotne transakcije SPN. To potrjuje dejstvo, da je v prošnji za predčasno amortizacijo, vloženi pri davčni upravi, podrobno opisana vzpostavitev in razdelitev davčne ugodnosti med gospodarskim interesnim združenjem ali vlagatelji in podjetjem za pomorske prevoze ter navedeno obvestilo ladjedelnice glede pričakovanih socialnih in gospodarskih koristi dogovora. Če ti dokumenti niso pogoj za izdajo dovoljenja, ni razloga, zakaj bi se sistematično predložili. |
| --- | --- |

(74)

Pritožniki trdijo, da davčna olajšava pomeni prenos državnih sredstev v obliki izgube davčnih prihodkov. Ukrepe SPN/davčne ukrepe je mogoče pripisati državi, ker so vsi ukrepi navedeni v španski zakonodaji. Poleg tega uporaba SPN temelji na dovoljenju, ki ga izdajo davčni organi. Tudi če se ta dovoljenja nanašajo na posamezne ukrepe, je jasno, da so v praksi izdana za celotne transakcije SPN. To potrjuje dejstvo, da je v prošnji za predčasno amortizacijo, vloženi pri davčni upravi, podrobno opisana vzpostavitev in razdelitev davčne ugodnosti med gospodarskim interesnim združenjem ali vlagatelji in podjetjem za pomorske prevoze ter navedeno obvestilo ladjedelnice glede pričakovanih socialnih in gospodarskih koristi dogovora. Če ti dokumenti niso pogoj za izdajo dovoljenja, ni razloga, zakaj bi se sistematično predložili.

| (75) | Podjetja za pomorske prevoze pa na drugi strani trdijo, da popusta na prvotno ceno, ki ga ladjedelnica prizna gospodarskemu interesnemu združenju, ni mogoče pripisati državi, saj izhaja iz zasebnih pogodbenih razmerij med gospodarskim interesnim združenjem in podjetjem za pomorske prevoze, udeleženim v poslu. |
| --- | --- |

(75)

Podjetja za pomorske prevoze pa na drugi strani trdijo, da popusta na prvotno ceno, ki ga ladjedelnica prizna gospodarskemu interesnemu združenju, ni mogoče pripisati državi, saj izhaja iz zasebnih pogodbenih razmerij med gospodarskim interesnim združenjem in podjetjem za pomorske prevoze, udeleženim v poslu.

4.5   PRIPOMBE V ZVEZI Z IZKRIVLJANJEM KONKURENCE IN VPLIVOM NA TRGOVINO

| (76) | [...] meni, da obseg zadevnih prednosti (14 milijonov EUR v primeru, navedenem v Odločbi C(2011) 4494 final) nedvomno vpliva na tržni položaj prejemnikov in zato povzroča znatno izkrivljanje na trgih z visoko stopnjo konkurence. Shema španskim ladjedelnicam zagotavlja veliko prednost, saj jim omogoča, da spodbujajo prodajo svojih ladij po cenah, ki so nižje od cen drugih evropskih ladjedelnic in vključujejo koristi na podlagi SPN. [...] se sklicuje na statistične podatke španskega ministrstva za industrijo, ki kažejo, da so španske ladjedelnice sčasoma oskrbovale vse več tujih lastnikov ladij. |
| --- | --- |

(76)

[...] meni, da obseg zadevnih prednosti (14 milijonov EUR v primeru, navedenem v Odločbi C(2011) 4494 final) nedvomno vpliva na tržni položaj prejemnikov in zato povzroča znatno izkrivljanje na trgih z visoko stopnjo konkurence. Shema španskim ladjedelnicam zagotavlja veliko prednost, saj jim omogoča, da spodbujajo prodajo svojih ladij po cenah, ki so nižje od cen drugih evropskih ladjedelnic in vključujejo koristi na podlagi SPN. [...] se sklicuje na statistične podatke španskega ministrstva za industrijo, ki kažejo, da so španske ladjedelnice sčasoma oskrbovale vse več tujih lastnikov ladij.

| (77) | V zvezi s podjetji za pomorske prevoze [...] meni, da jim nakup ladij od španskih ladjedelnic po veliko nižji ceni omogoča, da prihranijo več milijonov eurov pri znatnem delu njihovih fiksnih stroškov. Ker je ta ugodnost razporejena po celotnem obdobju povrnitve vrednosti ladje, tem podjetjem daje konkurenčno prednost pred drugimi subjekti v pomorskem prometu in zato že več let izkrivlja konkurenco. |
| --- | --- |

(77)

V zvezi s podjetji za pomorske prevoze [...] meni, da jim nakup ladij od španskih ladjedelnic po veliko nižji ceni omogoča, da prihranijo več milijonov eurov pri znatnem delu njihovih fiksnih stroškov. Ker je ta ugodnost razporejena po celotnem obdobju povrnitve vrednosti ladje, tem podjetjem daje konkurenčno prednost pred drugimi subjekti v pomorskem prometu in zato že več let izkrivlja konkurenco.

| (78) | Kot je bilo že navedeno, lastniki ladij trdijo, da imajo vsa podjetja za pomorske prevoze dostop do pogojev, ki jih ponujajo španske ladjedelnice, in lahko zato koristijo vse cenovne popuste, ki jih lahko ponudijo te ladjedelnice. Trdijo tudi, da so plačali pošteno tržno ceno in niso bili deležni nobene gospodarske prednosti. Zato ni verjetno, da bo pridobitev plovil od španskih ladjedelnic znatno zmanjšala njihove stroške poslovanja ali trajno okrepila njihov položaj, kot je navedla Komisija v Odločbi C(2011) 4494 final. |
| --- | --- |

(78)

Kot je bilo že navedeno, lastniki ladij trdijo, da imajo vsa podjetja za pomorske prevoze dostop do pogojev, ki jih ponujajo španske ladjedelnice, in lahko zato koristijo vse cenovne popuste, ki jih lahko ponudijo te ladjedelnice. Trdijo tudi, da so plačali pošteno tržno ceno in niso bili deležni nobene gospodarske prednosti. Zato ni verjetno, da bo pridobitev plovil od španskih ladjedelnic znatno zmanjšala njihove stroške poslovanja ali trajno okrepila njihov položaj, kot je navedla Komisija v Odločbi C(2011) 4494 final.

4.6   PRIPOMBE V ZVEZI Z OPREDELITVIJO PREJEMNIKOV POMOČI

| (79) | AEB meni, da gospodarska interesna združenja ne morejo biti prejemniki pomoči. Zaradi njihove davčne preglednosti so vlagatelji tisti, ki morajo plačevati davke, ki izhajajo iz poslovne dejavnosti gospodarskega interesnega združenja. Zato gospodarska interesna združenja ne morejo imeti gospodarske prednosti, ki izhaja iz znižanja davka. Poleg tega je lahko vsak španski davkoplačevalec vlagatelj oziroma član gospodarskega interesnega združenja. |
| --- | --- |

(79)

AEB meni, da gospodarska interesna združenja ne morejo biti prejemniki pomoči. Zaradi njihove davčne preglednosti so vlagatelji tisti, ki morajo plačevati davke, ki izhajajo iz poslovne dejavnosti gospodarskega interesnega združenja. Zato gospodarska interesna združenja ne morejo imeti gospodarske prednosti, ki izhaja iz znižanja davka. Poleg tega je lahko vsak španski davkoplačevalec vlagatelj oziroma član gospodarskega interesnega združenja.

| (80) | Po drugi strani pa več podjetij za pomorske prevoze meni, da so gospodarska interesna združenja edini možni prejemniki pomoči. Lastniki ladij ne morejo biti prejemniki pomoči, ker niso španski davkoplačevalci. Poleg tega trdijo, da je Komisija napačno domnevala, da se davčne ugodnosti prek cenovnega popusta prenesejo z gospodarskega interesnega združenja na podjetje za pomorske prevoze, in da za to domnevo ni podala nobenega pojasnila. V resnici se cena določi na podlagi tržne odločitve zasebnega lastnika sredstva. |
| --- | --- |

(80)

Po drugi strani pa več podjetij za pomorske prevoze meni, da so gospodarska interesna združenja edini možni prejemniki pomoči. Lastniki ladij ne morejo biti prejemniki pomoči, ker niso španski davkoplačevalci. Poleg tega trdijo, da je Komisija napačno domnevala, da se davčne ugodnosti prek cenovnega popusta prenesejo z gospodarskega interesnega združenja na podjetje za pomorske prevoze, in da za to domnevo ni podala nobenega pojasnila. V resnici se cena določi na podlagi tržne odločitve zasebnega lastnika sredstva.

| (81) | Lastniki ladij trdijo, da podjetja za pomorske prevoze iz vsega sveta na splošno kupujejo ladje od ladjedelnic iz različnih držav, vključno od španskih ladjedelnic, če to želijo. Torej lahko vsa podjetja za pomorske prevoze koristijo vse cenovne popuste, ki jih lahko ponudijo španske ladjedelnice. |
| --- | --- |

(81)

Lastniki ladij trdijo, da podjetja za pomorske prevoze iz vsega sveta na splošno kupujejo ladje od ladjedelnic iz različnih držav, vključno od španskih ladjedelnic, če to želijo. Torej lahko vsa podjetja za pomorske prevoze koristijo vse cenovne popuste, ki jih lahko ponudijo španske ladjedelnice.

| (82) | Več lastnikov ladij trdi, da v primeru, da SPN pomeni državno pomoč, niso prejemniki te pomoči. Navajajo dva razloga: prvi je, da način delovanja strukture SPN kaže, da med gospodarskim interesnim združenjem in ladjedelnico, ki je edino središče interesov in določa prodajno ceno, poteka usklajevanje, drugi pa je, da družbe, ki upravljajo vlačilce in reševalna plovila, podajajo primere ponudb, prejetih od ladjedelnic zunaj Španije, za izgradnjo podobnih vlačilcev. Navedene ponudbe so v istem cenovnem razponu ali celo cenejše od ponudb španskih ladjedelnic, ki so bile na koncu izbrane. Trdijo, da so zato plačali pošteno tržno ceno in niso imeli nobene gospodarske prednosti v smislu člena 107(1) PDEU. Če bi SPN zagotavljal gospodarsko prednost, bi bili prejemniki ladjedelnice, udeležene v poslih na podlagi SPN, in ne podjetja za pomorske prevoze. |
| --- | --- |

(82)

Več lastnikov ladij trdi, da v primeru, da SPN pomeni državno pomoč, niso prejemniki te pomoči. Navajajo dva razloga: prvi je, da način delovanja strukture SPN kaže, da med gospodarskim interesnim združenjem in ladjedelnico, ki je edino središče interesov in določa prodajno ceno, poteka usklajevanje, drugi pa je, da družbe, ki upravljajo vlačilce in reševalna plovila, podajajo primere ponudb, prejetih od ladjedelnic zunaj Španije, za izgradnjo podobnih vlačilcev. Navedene ponudbe so v istem cenovnem razponu ali celo cenejše od ponudb španskih ladjedelnic, ki so bile na koncu izbrane. Trdijo, da so zato plačali pošteno tržno ceno in niso imeli nobene gospodarske prednosti v smislu člena 107(1) PDEU. Če bi SPN zagotavljal gospodarsko prednost, bi bili prejemniki ladjedelnice, udeležene v poslih na podlagi SPN, in ne podjetja za pomorske prevoze.

| (83) | Združenje Holland Shipbuilding meni, da so prejemniki pomoči gospodarska interesna združenja in njihovi vlagatelji ter podjetja za pomorski prevoz, pa tudi španske ladjedelnice, ker je med ceno, ki jo plača lastnik ladje, in ceno, ki se plača ladjedelnici in je višja od tržne cene, velika razlika. Po mnenju nacionalnega združenja ladjedelnic je bila shema oblikovana v korist ladjedelnic. Ugotovitev, da SPN prinaša koristi podjetjem za pomorske prevoze, bi bila napačna. Znižanje cene izgradnje ne pomeni nujno prednosti za kupca ladje. Poleg tega lahko španske ladjedelnice to prednost ponudijo samo kupcem, ki uporabljajo SPN. SPN pomeni nezakonito pomoč ladjedelnicam, ki škodi nacionalnim ladjedelničarjem, ki neposredno konkurirajo španskim ladjedelničarjem. |
| --- | --- |

(83)

Združenje Holland Shipbuilding meni, da so prejemniki pomoči gospodarska interesna združenja in njihovi vlagatelji ter podjetja za pomorski prevoz, pa tudi španske ladjedelnice, ker je med ceno, ki jo plača lastnik ladje, in ceno, ki se plača ladjedelnici in je višja od tržne cene, velika razlika. Po mnenju nacionalnega združenja ladjedelnic je bila shema oblikovana v korist ladjedelnic. Ugotovitev, da SPN prinaša koristi podjetjem za pomorske prevoze, bi bila napačna. Znižanje cene izgradnje ne pomeni nujno prednosti za kupca ladje. Poleg tega lahko španske ladjedelnice to prednost ponudijo samo kupcem, ki uporabljajo SPN. SPN pomeni nezakonito pomoč ladjedelnicam, ki škodi nacionalnim ladjedelničarjem, ki neposredno konkurirajo španskim ladjedelničarjem.

| (84) | PYMAR meni, da Komisija v Odločbi C(2011) 4494 final ni navedla dovolj razlogov, zakaj je opredelila ladjedelnice kot potencialne prejemnike državne pomoči. Opozarja tudi, da Komisija v odločbah v zadevah GIE Fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes in Le Levant
   (44) v zvezi s podobnimi davčnimi shemami proizvajalca sredstva ni opredelila kot prejemnika državne pomoči. |
| --- | --- |

(84)

PYMAR meni, da Komisija v Odločbi C(2011) 4494 final ni navedla dovolj razlogov, zakaj je opredelila ladjedelnice kot potencialne prejemnike državne pomoči. Opozarja tudi, da Komisija v odločbah v zadevah GIE Fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes in Le Levant
   (44) v zvezi s podobnimi davčnimi shemami proizvajalca sredstva ni opredelila kot prejemnika državne pomoči.

4.7   PRIPOMBE V ZVEZI Z OPREDELITVIJO VELJAVNIH IN NEZAKONITIH POMOČI

| (85) | Kot je navedeno v oddelku 4.3, Španija in nekatere tretje strani menijo, da gre samo za dva ukrepa: prvi vključuje določbe iz člena 115 TRLIS v zvezi z odbitkom nabavne vrednosti sredstva, pridobljenega na podlagi pogodbe o finančnem zakupu. Španija je te določbe sprejela pred pristopom k EU. Če torej ta ukrep pomeni pomoč, gre za veljavno pomoč, kot je navedla Komisija v Odločbi C(2011) 4494 final, in člen 115(11) TRLIS, ki upravi omogoča, da določi datum začetka amortizacije, je le način izvajanja člena 115. Drugi ukrep je sistem davka na tonažo iz členov 124 do 128 TRLIS, ki ga je Komisija odobrila v letu 2002 in je zato prav tako veljavna pomoč. Izvedbene določbe, zlasti člen 50(3) RIS, ne spreminjajo pravil, zapisanih v zakonih, in so zato zajete v odobritvi Komisije. |
| --- | --- |

(85)

Kot je navedeno v oddelku 4.3, Španija in nekatere tretje strani menijo, da gre samo za dva ukrepa: prvi vključuje določbe iz člena 115 TRLIS v zvezi z odbitkom nabavne vrednosti sredstva, pridobljenega na podlagi pogodbe o finančnem zakupu. Španija je te določbe sprejela pred pristopom k EU. Če torej ta ukrep pomeni pomoč, gre za veljavno pomoč, kot je navedla Komisija v Odločbi C(2011) 4494 final, in člen 115(11) TRLIS, ki upravi omogoča, da določi datum začetka amortizacije, je le način izvajanja člena 115. Drugi ukrep je sistem davka na tonažo iz členov 124 do 128 TRLIS, ki ga je Komisija odobrila v letu 2002 in je zato prav tako veljavna pomoč. Izvedbene določbe, zlasti člen 50(3) RIS, ne spreminjajo pravil, zapisanih v zakonih, in so zato zajete v odobritvi Komisije.

4.8   PRIPOMBE V ZVEZI Z ZDRUŽLJIVOSTJO POMOČI

| (86) | Španski organi in domnevni prejemniki trdijo, da je pomoč združljiva, ker je bil sistem davka na tonažo odobren v letu 2002 in ker se uporablja za „pomorska podjetja, registrirana v skladu s špansko zakonodajo (45), katerih dejavnost vključuje upravljanje lastnih in zakupljenih ladij“. Ker člen 50(3) RIS določa zgolj izvajanje sistema davka na tonažo, je prav tako zajet v odločbi iz leta 2002. |
| --- | --- |

(86)

Španski organi in domnevni prejemniki trdijo, da je pomoč združljiva, ker je bil sistem davka na tonažo odobren v letu 2002 in ker se uporablja za „pomorska podjetja, registrirana v skladu s špansko zakonodajo (45), katerih dejavnost vključuje upravljanje lastnih in zakupljenih ladij“. Ker člen 50(3) RIS določa zgolj izvajanje sistema davka na tonažo, je prav tako zajet v odločbi iz leta 2002.

| (87) | Tretje strani trdijo tudi, da bi bila vsaka pomoč, ki vključujejo tudi upravljanje lastnih in zakupljenih ladij, združljiva s smernicami za pomorski promet in da bi ta pomoč ostala v okviru zgornje meje pomoči, ki jo določajo te smernice. |
| --- | --- |

(87)

Tretje strani trdijo tudi, da bi bila vsaka pomoč, ki vključujejo tudi upravljanje lastnih in zakupljenih ladij, združljiva s smernicami za pomorski promet in da bi ta pomoč ostala v okviru zgornje meje pomoči, ki jo določajo te smernice.

| (88) | Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España (špansko združenje ladjedelskih inženirjev in ladijskih strojnikov) meni, da bi bilo treba združljivost vsake pomoči proučiti v svetovnem konkurenčnem okviru in ne v okviru, osredotočenem na notranji trg, saj ladjedelnice v državah zunaj Evrope prejemajo podporo, za katero ne veljajo pravila o konkurenci, kar je v nasprotju s podporo v EU. |
| --- | --- |

(88)

Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España (špansko združenje ladjedelskih inženirjev in ladijskih strojnikov) meni, da bi bilo treba združljivost vsake pomoči proučiti v svetovnem konkurenčnem okviru in ne v okviru, osredotočenem na notranji trg, saj ladjedelnice v državah zunaj Evrope prejemajo podporo, za katero ne veljajo pravila o konkurenci, kar je v nasprotju s podporo v EU.

| (89) | V nasprotju s tem [...] meni, da sheme nikakor ni mogoče šteti za združljivo pomoč, niti na podlagi smernic za pomorski promet, kot je navedeno v Odločbi C(2011) 4494 final. Dejansko meni, da Španija ne bo mogla dokazati, da so bile vse zgrajene ladje upravičene do koristi na podlagi teh smernic, in da lahko pomoč zniža na nič samo znesek davčne obveznosti, ki jo mora upravičenec plačati v državi, ki je sprejela shemo. Zato lastniki ladij, ki niso iz Španije, ne bi imeli koristi od sheme, davek, ki ga plačujejo španski lastniki ladij, pa je verjetno omejen, saj koristijo sistem davka na tonažo in znižanje prispevkov za socialno varstvo. |
| --- | --- |

(89)

V nasprotju s tem [...] meni, da sheme nikakor ni mogoče šteti za združljivo pomoč, niti na podlagi smernic za pomorski promet, kot je navedeno v Odločbi C(2011) 4494 final. Dejansko meni, da Španija ne bo mogla dokazati, da so bile vse zgrajene ladje upravičene do koristi na podlagi teh smernic, in da lahko pomoč zniža na nič samo znesek davčne obveznosti, ki jo mora upravičenec plačati v državi, ki je sprejela shemo. Zato lastniki ladij, ki niso iz Španije, ne bi imeli koristi od sheme, davek, ki ga plačujejo španski lastniki ladij, pa je verjetno omejen, saj koristijo sistem davka na tonažo in znižanje prispevkov za socialno varstvo.

4.9   PRIPOMBE V ZVEZI Z VRAČILOM

| (90) | Španski organi in potencialni prejemniki trdijo, da bi bilo treba vračilo pomoči izključiti, saj bi kršilo temeljna načela prava EU (46), kot so enaka obravnava, varstvo legitimnih pričakovanj in pravna varnost. |
| --- | --- |

(90)

Španski organi in potencialni prejemniki trdijo, da bi bilo treba vračilo pomoči izključiti, saj bi kršilo temeljna načela prava EU (46), kot so enaka obravnava, varstvo legitimnih pričakovanj in pravna varnost.

4.9.1   Enaka obravnava

| (91) | PYMAR trdi, da so bili podobni davčni ukrepi preiskani v dveh drugih zadevah (Brittany Ferries
   (47) in GIE Fiscaux), v katerih vračilo ni bilo odrejeno. Če bi Komisija sklenila, da pomoč obstaja, bi bilo treba to pomoč šteti za združljivo do meje iz poglavja 11 smernic za pomorski promet, glede zneska, ki presega navedeno mejo, pa bi moralo varstvo pravne varnosti tako kot v francoski zadevi Komisiji preprečiti, da zahteva vračilo. [...] trdi, da bi zaradi dejstva, da se od francoskih subjektov vračilo ni zahtevalo, izterjava pomoči od španskih subjektov v zelo podobnem primeru slednje postavila v neugoden konkurenčen položaj in kršila načelo enake obravnave. |
| --- | --- |

(91)

PYMAR trdi, da so bili podobni davčni ukrepi preiskani v dveh drugih zadevah (Brittany Ferries
   (47) in GIE Fiscaux), v katerih vračilo ni bilo odrejeno. Če bi Komisija sklenila, da pomoč obstaja, bi bilo treba to pomoč šteti za združljivo do meje iz poglavja 11 smernic za pomorski promet, glede zneska, ki presega navedeno mejo, pa bi moralo varstvo pravne varnosti tako kot v francoski zadevi Komisiji preprečiti, da zahteva vračilo. [...] trdi, da bi zaradi dejstva, da se od francoskih subjektov vračilo ni zahtevalo, izterjava pomoči od španskih subjektov v zelo podobnem primeru slednje postavila v neugoden konkurenčen položaj in kršila načelo enake obravnave.

| (92) | Španija in PYMAR se sklicujeta na več odločb, v katerih je Komisija že opustila vračilo pomoči zaradi javnih izjav Komisije ali enega od njenih članov. Navajata odločbe o belgijskih centrih za usklajevanje, luksemburških holdinških družbah 1929 in drugih centrih za usklajevanje ter notranjih dejavnostih večnacionalnih družb (48), španskem dobrem imenu (49), italijanski zadevi o pomoči velikim podjetjem v težavah (50) in dveh zadevah v zvezi z ribištvom (51) (Shetlandski in Orkneyjski otoki). |
| --- | --- |

(92)

Španija in PYMAR se sklicujeta na več odločb, v katerih je Komisija že opustila vračilo pomoči zaradi javnih izjav Komisije ali enega od njenih članov. Navajata odločbe o belgijskih centrih za usklajevanje, luksemburških holdinških družbah 1929 in drugih centrih za usklajevanje ter notranjih dejavnostih večnacionalnih družb (48), španskem dobrem imenu (49), italijanski zadevi o pomoči velikim podjetjem v težavah (50) in dveh zadevah v zvezi z ribištvom (51) (Shetlandski in Orkneyjski otoki).

4.9.2   Legitimna pričakovanja/pravna varnost

| (93) | Po navedbah Španije (52) in nekaterih tretjih strani, udeleženih v poslih na podlagi SPN, so stranke v teh poslih zaradi naslednjih elementov verjele, da davčni ukrepi, uporabljeni v teh poslih, niso pomenili državne pomoči:






  1. | izjava Komisije v odločbi v zadevi Brittany Ferries
   (53) iz leta 2001, da je francoska shema GIE Fiscaux, ki je podobna SPN, splošen ukrep; |
| --- | --- | --- |

(93)

Po navedbah Španije (52) in nekaterih tretjih strani, udeleženih v poslih na podlagi SPN, so stranke v teh poslih zaradi naslednjih elementov verjele, da davčni ukrepi, uporabljeni v teh poslih, niso pomenili državne pomoči:

1.

izjava Komisije v odločbi v zadevi Brittany Ferries
   (53) iz leta 2001, da je francoska shema GIE Fiscaux, ki je podobna SPN, splošen ukrep;

| 2. | objava osnutkov ukrepov (predčasne amortizacije in sistema davka na tonažo) v Uradnem listu španskega parlamenta 10. oktobra 2001 (54); |
| --- | --- |

2.

objava osnutkov ukrepov (predčasne amortizacije in sistema davka na tonažo) v Uradnem listu španskega parlamenta 10. oktobra 2001 (54);

| 3. | dopis Komisije iz leta 2001, v katerem od Španije zahteva informacije v okviru preiskave v zvezi z več domnevnimi ukrepi pomoči, vključno s sistemom poslovnega najema v korist ladjedelništva; |
| --- | --- |

3.

dopis Komisije iz leta 2001, v katerem od Španije zahteva informacije v okviru preiskave v zvezi z več domnevnimi ukrepi pomoči, vključno s sistemom poslovnega najema v korist ladjedelništva;

| 4. | Odločba Komisije (55) iz leta 2004 o zavrnitvi pomoči, ki naj bi se dodelila nizozemskim ladjedelnicam kot nadomestilo zaradi pomoči, ki je bila domnevno na voljo španskim ladjedelnicam, ki tekmujejo za iste pogodbe o gradnji ladij; |
| --- | --- |

4.

Odločba Komisije (55) iz leta 2004 o zavrnitvi pomoči, ki naj bi se dodelila nizozemskim ladjedelnicam kot nadomestilo zaradi pomoči, ki je bila domnevno na voljo španskim ladjedelnicam, ki tekmujejo za iste pogodbe o gradnji ladij;

| 5. | odločba iz leta 2006 v francoski zadevi GIE Fiscaux
   (56); |
| --- | --- |

5.

odločba iz leta 2006 v francoski zadevi GIE Fiscaux
   (56);

| 6. | dopis, ki ga je komisarka Kroes (57), ki je bila takrat pristojna za konkurenco, poslala norveški ministrici za trgovino in industrijo v odgovor na pritožbo, da španska davčna shema daje prednost španskim ladjedelnicam; |
| --- | --- |

6.

dopis, ki ga je komisarka Kroes (57), ki je bila takrat pristojna za konkurenco, poslala norveški ministrici za trgovino in industrijo v odgovor na pritožbo, da španska davčna shema daje prednost španskim ladjedelnicam;

| 7. | čas, ki je pretekel med objavo osnutkov ukrepov leta 2001, začetkom uporabe sheme v letu 2002 ali prvimi pritožbami, ki jih je Komisija prejela leta 2006, ter začetkom postopka v juniju 2011. Tako dolgo časovno obdobje naj bi potrdilo prepričanje, da ni bilo dovolj podatkov za nadaljevanje postopka; |
| --- | --- |

7.

čas, ki je pretekel med objavo osnutkov ukrepov leta 2001, začetkom uporabe sheme v letu 2002 ali prvimi pritožbami, ki jih je Komisija prejela leta 2006, ter začetkom postopka v juniju 2011. Tako dolgo časovno obdobje naj bi potrdilo prepričanje, da ni bilo dovolj podatkov za nadaljevanje postopka;

| 8. | skrben gospodarski subjekt ne bi mogel predvideti možnega obstoja državne pomoči v kombinaciji različnih shem, ki so bile bodisi dolgo časa prisotna značilnost nacionalnega davčnega sistema (pospešena amortizacija zakupljenih sredstev, status gospodarskih interesnih združenj) bodisi jih je Komisija predhodno odobrila (sistem davka na tonažo); |
| --- | --- |

8.

skrben gospodarski subjekt ne bi mogel predvideti možnega obstoja državne pomoči v kombinaciji različnih shem, ki so bile bodisi dolgo časa prisotna značilnost nacionalnega davčnega sistema (pospešena amortizacija zakupljenih sredstev, status gospodarskih interesnih združenj) bodisi jih je Komisija predhodno odobrila (sistem davka na tonažo);

| 9. | izjave glede odsotnosti pomoči v ukrepih v zvezi z metodami amortiziranja, navedene v obvestilu Komisije o obdavčitvi ustvarjenega dohodka (58). |
| --- | --- |

9.

izjave glede odsotnosti pomoči v ukrepih v zvezi z metodami amortiziranja, navedene v obvestilu Komisije o obdavčitvi ustvarjenega dohodka (58).

4.9.2.1   Odločba Komisije v zadevi Brittany Ferries (BAI) iz leta 2001

| (94) | Komisija je v uvodni izjavi 193 navedene odločbe navedla: „... Komisija v zvezi z gospodarskimi interesnimi združenji in davčnimi ugodnostmi, ki jih morda prinašajo, meni, da pomenijo splošen ukrep, glede na to, da so v Franciji pogosta, da jih je mogoče ustanoviti v vseh sektorjih gospodarske dejavnosti in da se zanje uporablja običajno pravo“. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je v uvodni izjavi 193 navedene odločbe navedla: „... Komisija v zvezi z gospodarskimi interesnimi združenji in davčnimi ugodnostmi, ki jih morda prinašajo, meni, da pomenijo splošen ukrep, glede na to, da so v Franciji pogosta, da jih je mogoče ustanoviti v vseh sektorjih gospodarske dejavnosti in da se zanje uporablja običajno pravo“.

| (95) | Odločba je bila 15. januarja 2002 objavljena v Uradnem listu. Komisija je v odločbi o francoski shemi GIE Fiscaux iz leta 2006 menila: „[č]e je res, da je bila zadevna shema v tej zadevi veljavna pred letom 1998, je vseeno treba ugotoviti, da to dejstvo ni jasno izhajalo iz ciljev te odločbe in da so lahko s tem te razmere prispevale k zavajanju upravičencev zadevne sheme“. |
| --- | --- |

(95)

Odločba je bila 15. januarja 2002 objavljena v Uradnem listu. Komisija je v odločbi o francoski shemi GIE Fiscaux iz leta 2006 menila: „[č]e je res, da je bila zadevna shema v tej zadevi veljavna pred letom 1998, je vseeno treba ugotoviti, da to dejstvo ni jasno izhajalo iz ciljev te odločbe in da so lahko s tem te razmere prispevale k zavajanju upravičencev zadevne sheme“.

| (96) | Španija (59) in nekatere tretje strani so trdile, da je ta izjava bodisi ustvarila pravno negotovost glede zakonitosti SPN, katerega sestava in učinki so zelo podobni, ali pa povzročila legitimna pričakovanja, da SPN ni državna pomoč. |
| --- | --- |

(96)

Španija (59) in nekatere tretje strani so trdile, da je ta izjava bodisi ustvarila pravno negotovost glede zakonitosti SPN, katerega sestava in učinki so zelo podobni, ali pa povzročila legitimna pričakovanja, da SPN ni državna pomoč.

4.9.2.2   Objava osnutkov ukrepov v Uradnem listu španskega parlamenta

| (97) | Po navedbah združenja PYMAR je Komisija izvedela za obstoj sistema SPN, ko so bili njegovi sestavni ukrepi (diskrecijska uporaba predčasne amortizacije zakupljenih sredstev in sistem davka na tonažo) 10. oktobra 2001 objavljeni kot del istega osnutka zakona v Uradnem listu španskega parlamenta. Po tem so ladjedelnice začele vključevati koristi teh ukrepov v svojih ponudbah za nove projekte gradnje ladij in niso čakale na začetek veljavnosti ukrepov, da bi pospešile pogajanja in izvajanje prvih struktur SPN. |
| --- | --- |

(97)

Po navedbah združenja PYMAR je Komisija izvedela za obstoj sistema SPN, ko so bili njegovi sestavni ukrepi (diskrecijska uporaba predčasne amortizacije zakupljenih sredstev in sistem davka na tonažo) 10. oktobra 2001 objavljeni kot del istega osnutka zakona v Uradnem listu španskega parlamenta. Po tem so ladjedelnice začele vključevati koristi teh ukrepov v svojih ponudbah za nove projekte gradnje ladij in niso čakale na začetek veljavnosti ukrepov, da bi pospešile pogajanja in izvajanje prvih struktur SPN.

4.9.2.3   Zahteva iz leta 2001 za informacije o španskemu sistemu poslovnega najema

| (98) | PYMAR se sklicuje na dopis, ki ga je Komisija poslala 21. decembra 2001 po pritožbi glede več državnih ukrepov, ki naj bi zmanjšali nabavno vrednost ladij, kupljenih od španskih ladjedelnic. Komisija je v navedenem dopisu predvsem zahtevala informacije o sistemu poslovnega najema:
  „Komisija je bila obveščena, da obstaja več ukrepov, ki zmanjšajo stroške nakupa ladij od španskih ladjedelnic. Zlasti je Komisija prejela informacije, da so na voljo naslednji ukrepi:
  ...






  3. | sistem poslovnega najema, s katerim se lahko ladje, zgrajene v Španiji, uporabijo za zmanjšanje davkov prek uporabe vozil za posebne namene. Zdi se, da se korist, ki izhaja iz te kombinacije, prenese na lastnika ladje prek znižane cene ali znižanih stroškov zakupa. Španijo prosimo, da predloži vse ustrezne informacije, ki omogočajo oceno tega vprašanja“. |
| --- | --- | --- |

(98)

PYMAR se sklicuje na dopis, ki ga je Komisija poslala 21. decembra 2001 po pritožbi glede več državnih ukrepov, ki naj bi zmanjšali nabavno vrednost ladij, kupljenih od španskih ladjedelnic. Komisija je v navedenem dopisu predvsem zahtevala informacije o sistemu poslovnega najema:

„Komisija je bila obveščena, da obstaja več ukrepov, ki zmanjšajo stroške nakupa ladij od španskih ladjedelnic. Zlasti je Komisija prejela informacije, da so na voljo naslednji ukrepi:

...

3.

sistem poslovnega najema, s katerim se lahko ladje, zgrajene v Španiji, uporabijo za zmanjšanje davkov prek uporabe vozil za posebne namene. Zdi se, da se korist, ki izhaja iz te kombinacije, prenese na lastnika ladje prek znižane cene ali znižanih stroškov zakupa. Španijo prosimo, da predloži vse ustrezne informacije, ki omogočajo oceno tega vprašanja“.

| (99) | PYMAR meni, da ta dopis kaže, da je imela Komisija podatke in je bila seznanjena z obstojem sistema poslovnega najema ter je zadevo preiskala že v letu 2001, vendar ni ukrepala, kar je ustvarilo legitimna pričakovanja, da španski ukrep ni pomenil pomoči. |
| --- | --- |

(99)

PYMAR meni, da ta dopis kaže, da je imela Komisija podatke in je bila seznanjena z obstojem sistema poslovnega najema ter je zadevo preiskala že v letu 2001, vendar ni ukrepala, kar je ustvarilo legitimna pričakovanja, da španski ukrep ni pomenil pomoči.

4.9.2.4   Odločba iz leta 2004 v zvezi z nizozemsko priglasitvijo

| (100) | Nizozemski organi so 9. septembra 2002 priglasili „pomoč za izenačitev“, ki so jo nameravali dodeliti nizozemskim ladjedelnicam z namenom izenačitve s pomočjo, ki jo je domnevno nudila Španija (60). Ob koncu formalne preiskave (61) je Komisija v svoji končni odločbi (62) sklenila, da glede na to, „da so španski organi jasno zanikali, da bo pomoč kdaj koli na voljo“, ni imela zadostnih dokazov, da „je bila pomoč Španije dejansko ponujena“ (63), in je priglašeno pomoč razglasila za nezdružljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(100)

Nizozemski organi so 9. septembra 2002 priglasili „pomoč za izenačitev“, ki so jo nameravali dodeliti nizozemskim ladjedelnicam z namenom izenačitve s pomočjo, ki jo je domnevno nudila Španija (60). Ob koncu formalne preiskave (61) je Komisija v svoji končni odločbi (62) sklenila, da glede na to, „da so španski organi jasno zanikali, da bo pomoč kdaj koli na voljo“, ni imela zadostnih dokazov, da „je bila pomoč Španije dejansko ponujena“ (63), in je priglašeno pomoč razglasila za nezdružljivo z notranjim trgom.

| (101) | PYMAR trdi, da bi odločba Komisije iz leta 2004 zaradi dejstva, da se je SPN uporabljal že leta 2002, preden je Nizozemska priglasila pomoč, ustvarila legitimna pričakovanja, da sistem SPN ni pomenil pomoči. |
| --- | --- |

(101)

PYMAR trdi, da bi odločba Komisije iz leta 2004 zaradi dejstva, da se je SPN uporabljal že leta 2002, preden je Nizozemska priglasila pomoč, ustvarila legitimna pričakovanja, da sistem SPN ni pomenil pomoči.

4.9.2.5   Odločba iz leta 2006 v francoski zadevi GIE Fiscaux

| (102) | Po navedbah združenja PYMAR je francoska shema GIE Fiscaux zelo podobna sistemu SPN. Zato je odločba iz leta 2006 v francoski zadevi povzročila legitimna pričakovanja subjektov, (1) da bi se SPN sistem štel za združljivega z notranjim trgom v okviru meja iz poglavja 11 smernic za pomorski promet in (2) da se vračilo državne pomoči, ki presega zgornje meje iz poglavja 11 smernic, zaradi postopkovnih podobnosti med obema zadevama ne bi zahtevalo. |
| --- | --- |

(102)

Po navedbah združenja PYMAR je francoska shema GIE Fiscaux zelo podobna sistemu SPN. Zato je odločba iz leta 2006 v francoski zadevi povzročila legitimna pričakovanja subjektov, (1) da bi se SPN sistem štel za združljivega z notranjim trgom v okviru meja iz poglavja 11 smernic za pomorski promet in (2) da se vračilo državne pomoči, ki presega zgornje meje iz poglavja 11 smernic, zaradi postopkovnih podobnosti med obema zadevama ne bi zahtevalo.

| (103) | Poleg tega se PYMAR sklicuje na več odločb Komisije, v katerih je bila podobnost ukrepa z ukrepom, ki ga je predhodno odobrila Komisija, dejavnik, ki je upravičil legitimna pričakovanja gospodarskih subjektov. PYMAR zlasti opozarja, da v zadevah (64), kot so tiste o dohodkih, ustvarjenih v tujini (Irska), dejavnostih mednarodnega financiranja (Nizozemska), centrih za usklajevanje in finančnih družbah (Luksemburg), centrih za usklajevanje v provinci Vizcaya (Španija), nadzornih centrih in centrih za usklajevanje (Nemčija), centralnih zakladništvih družb ter centralnih sedežih in logističnih centrih (Francija), sistemu odločanja glede davkov za podjetja s prodajo v tujino (US Foreign Sales Corporations) (Belgija) in o gibraltarskih ustreznih družbah (Združeno kraljestvo), vračilo ni bilo odrejeno, saj so bile zadevne sheme zelo podobne shemam za belgijske centre za usklajevanje, ki jih je Komisija predhodno odobrila. |
| --- | --- |

(103)

Poleg tega se PYMAR sklicuje na več odločb Komisije, v katerih je bila podobnost ukrepa z ukrepom, ki ga je predhodno odobrila Komisija, dejavnik, ki je upravičil legitimna pričakovanja gospodarskih subjektov. PYMAR zlasti opozarja, da v zadevah (64), kot so tiste o dohodkih, ustvarjenih v tujini (Irska), dejavnostih mednarodnega financiranja (Nizozemska), centrih za usklajevanje in finančnih družbah (Luksemburg), centrih za usklajevanje v provinci Vizcaya (Španija), nadzornih centrih in centrih za usklajevanje (Nemčija), centralnih zakladništvih družb ter centralnih sedežih in logističnih centrih (Francija), sistemu odločanja glede davkov za podjetja s prodajo v tujino (US Foreign Sales Corporations) (Belgija) in o gibraltarskih ustreznih družbah (Združeno kraljestvo), vračilo ni bilo odrejeno, saj so bile zadevne sheme zelo podobne shemam za belgijske centre za usklajevanje, ki jih je Komisija predhodno odobrila.

4.9.2.6   Dopis komisarke Kroes iz leta 2009

| (104) | Komisarka Kroes je v odgovor na dopis norveških organov, v katerem so se pritožili glede domnevne diskriminacije norveških ladjedelnic v zvezi s španskim sistemom poslovnega najema, navedla, da je GD za konkurenco „zadevo že preiskal“ in da je Španija na njegovo zahtevo izdala izjavo za javnost v obliki odgovora davčne uprave na vprašanje davkoplačevalca (65) (odločitev glede obdavčitve), ki potrjuje, da ukrep ni bil omejen na španske ladjedelnice in ga je bilo mogoče uporabiti tudi za pridobitev ladij, zgrajenih v drugih državah članicah. V dopisu je bil podan zaključek, da zaradi navedenega pojasnila nadaljnji ukrepi niso bili potrebni. |
| --- | --- |

(104)

Komisarka Kroes je v odgovor na dopis norveških organov, v katerem so se pritožili glede domnevne diskriminacije norveških ladjedelnic v zvezi s španskim sistemom poslovnega najema, navedla, da je GD za konkurenco „zadevo že preiskal“ in da je Španija na njegovo zahtevo izdala izjavo za javnost v obliki odgovora davčne uprave na vprašanje davkoplačevalca (65) (odločitev glede obdavčitve), ki potrjuje, da ukrep ni bil omejen na španske ladjedelnice in ga je bilo mogoče uporabiti tudi za pridobitev ladij, zgrajenih v drugih državah članicah. V dopisu je bil podan zaključek, da zaradi navedenega pojasnila nadaljnji ukrepi niso bili potrebni.

| (105) | Po navedbah združenja PYMAR je 2. aprila 2009 norveški lastnik ladij vsebino dopisa komisarke Kroes posredoval španski ladjedelnici, s katero je sodeloval v poslih na podlagi SPN. PYMAR je poleg tega predložil dopis podjetja Gerencia del Sector de la Construcción Naval (66) (GSN) z dne 13. septembra 2012, ki dokazuje, da je bilo podjetje leta 2009 seznanjeno z vsebino dopisa komisarke Kroes in da je to vsebino posredovalo subjektom, udeleženim v poslih na podlagi SPN, in združenju PYMAR na njihovih rednih sestankih. |
| --- | --- |

(105)

Po navedbah združenja PYMAR je 2. aprila 2009 norveški lastnik ladij vsebino dopisa komisarke Kroes posredoval španski ladjedelnici, s katero je sodeloval v poslih na podlagi SPN. PYMAR je poleg tega predložil dopis podjetja Gerencia del Sector de la Construcción Naval (66) (GSN) z dne 13. septembra 2012, ki dokazuje, da je bilo podjetje leta 2009 seznanjeno z vsebino dopisa komisarke Kroes in da je to vsebino posredovalo subjektom, udeleženim v poslih na podlagi SPN, in združenju PYMAR na njihovih rednih sestankih.

4.9.2.7   Čas, ki je pretekel med pritožbo in začetkom postopka

| (106) | Po navedbah združenja PYMAR je med trenutkom, ko je Komisija decembra 2001 izvedela za shemo, ali začetkom uporabe sheme leta 2002 (pet let pred tem, ko je Komisija leta 2006 prejela prve pritožbe) in začetkom postopka junija 2011 preteklo devet let. Dejstvo, da Komisija v teh devetih letih ni ukrepala, je potrdilo prepričanje, da ni bilo dovolj podatkov za nadaljevanje postopka. |
| --- | --- |

(106)

Po navedbah združenja PYMAR je med trenutkom, ko je Komisija decembra 2001 izvedela za shemo, ali začetkom uporabe sheme leta 2002 (pet let pred tem, ko je Komisija leta 2006 prejela prve pritožbe) in začetkom postopka junija 2011 preteklo devet let. Dejstvo, da Komisija v teh devetih letih ni ukrepala, je potrdilo prepričanje, da ni bilo dovolj podatkov za nadaljevanje postopka.

4.9.2.8   Skrben gospodarski subjekt ne bi mogel predvideti možnega obstoja državne pomoči v kombinaciji več ukrepov

| (107) | PYMAR in druge tretje strani trdijo, da je to prvič, da je Komisija menila, da skupna uporaba več ukrepov pomeni državno pomoč, in menijo, da tega preudarni subjekti običajno ne bi mogli predvideti. |
| --- | --- |

(107)

PYMAR in druge tretje strani trdijo, da je to prvič, da je Komisija menila, da skupna uporaba več ukrepov pomeni državno pomoč, in menijo, da tega preudarni subjekti običajno ne bi mogli predvideti.

4.9.2.9   Izjave o metodah amortiziranja v obvestilu Komisije o obdavčitvi ustvarjenega dohodka

| (108) | PYMAR trdi, da v skladu s členom 13 obvestila Komisije o obdavčitvi ustvarjenega dohodka ukrepi izključno tehnične narave, kot so pravila o amortizaciji, ne pomenijo državne pomoči. Na podlagi tega so subjekti upravičeno menili, da ukrep predčasne amortizacije ni pomenil državne pomoči. |
| --- | --- |

(108)

PYMAR trdi, da v skladu s členom 13 obvestila Komisije o obdavčitvi ustvarjenega dohodka ukrepi izključno tehnične narave, kot so pravila o amortizaciji, ne pomenijo državne pomoči. Na podlagi tega so subjekti upravičeno menili, da ukrep predčasne amortizacije ni pomenil državne pomoči.

4.9.3   Posledice vračila

| (109) | Od trenutka, ko je Komisija izvedela za obstoj sistema SPN, so njeni ukrepi in tudi pretečeni čas ustvarili legitimna pričakovanja, da ne gre za pomoč in da zaradi tega pomoči, dodeljene za posle, ki so bili izvedeni v preteklosti, ne bo treba vrniti. Zato bi morala Komisija opustiti odreditev vračila pomoči v zvezi z vsemi posli. |
| --- | --- |

(109)

Od trenutka, ko je Komisija izvedela za obstoj sistema SPN, so njeni ukrepi in tudi pretečeni čas ustvarili legitimna pričakovanja, da ne gre za pomoč in da zaradi tega pomoči, dodeljene za posle, ki so bili izvedeni v preteklosti, ne bo treba vrniti. Zato bi morala Komisija opustiti odreditev vračila pomoči v zvezi z vsemi posli.

| (110) | Poleg tega dopis komisarke Kroes iz leta 2009 potrjuje, da je Komisija proučila shemo. Vse strani, ki so sodelovale v poslih poslovnega najema (podjetja za pomorske prevoze, gospodarska interesna združenja, banke in posredniki itd.), bi lahko upravičeno pričakovale, da bi Komisija odkrila vsako pomoč v sistemu in da ni odkrila pomoči, saj ni načrtovala nobenih nadaljnjih preiskav. |
| --- | --- |

(110)

Poleg tega dopis komisarke Kroes iz leta 2009 potrjuje, da je Komisija proučila shemo. Vse strani, ki so sodelovale v poslih poslovnega najema (podjetja za pomorske prevoze, gospodarska interesna združenja, banke in posredniki itd.), bi lahko upravičeno pričakovale, da bi Komisija odkrila vsako pomoč v sistemu in da ni odkrila pomoči, saj ni načrtovala nobenih nadaljnjih preiskav.

| (111) | PYMAR navaja tudi odločbe, v katerih je Komisija priznala, da bi lahko ukrepi institucij EU (Sodišča, Komisije itd.) ustvarili legitimna pričakovanja, da pomoči, dodeljene v preteklosti, ne bi bilo treba vrniti, to pa bi Komisiji preprečilo, da odredi vračilo, tudi če je bila pomoč odobrena pred ukrepom, ki je ustvaril legitimna pričakovanja. Navaja odločbe v zadevah v zvezi s španskim dobrim imenom, belgijskimi centri za usklajevanje, povrnitvijo energetskih dajatev v Avstriji in pomočjo velikim podjetjem v težavah v Italiji (67). |
| --- | --- |

(111)

PYMAR navaja tudi odločbe, v katerih je Komisija priznala, da bi lahko ukrepi institucij EU (Sodišča, Komisije itd.) ustvarili legitimna pričakovanja, da pomoči, dodeljene v preteklosti, ne bi bilo treba vrniti, to pa bi Komisiji preprečilo, da odredi vračilo, tudi če je bila pomoč odobrena pred ukrepom, ki je ustvaril legitimna pričakovanja. Navaja odločbe v zadevah v zvezi s španskim dobrim imenom, belgijskimi centri za usklajevanje, povrnitvijo energetskih dajatev v Avstriji in pomočjo velikim podjetjem v težavah v Italiji (67).

4.9.4   Pogodbene klavzule

| (112) | Španski organi in PYMAR navajajo, da bi kakršna koli pomoč v korist podjetij za pomorske prevoze ali gospodarskih interesnih združenj in vlagateljev, ki bi jo ugotovila Komisija, v vsakem primeru vplivala na ladjedelnice, ki bi prejele zahtevke za povračilo gospodarskim interesnim združenjem ali njihovim vlagateljem ali investicijskim družbam na podlagi pogodbenih razmerij med različnimi udeleženci poslov na podlagi SPN. Kot navaja PYMAR, nekatere klavzule v pogodbah res zahtevajo, da ladjedelnice vlagateljem in podjetjem za pomorske prevoze plačajo odškodnino, zlasti v primeru spremembe zakonodaje, ki vpliva na posel, vključno z davčno zakonodajo. |
| --- | --- |

(112)

Španski organi in PYMAR navajajo, da bi kakršna koli pomoč v korist podjetij za pomorske prevoze ali gospodarskih interesnih združenj in vlagateljev, ki bi jo ugotovila Komisija, v vsakem primeru vplivala na ladjedelnice, ki bi prejele zahtevke za povračilo gospodarskim interesnim združenjem ali njihovim vlagateljem ali investicijskim družbam na podlagi pogodbenih razmerij med različnimi udeleženci poslov na podlagi SPN. Kot navaja PYMAR, nekatere klavzule v pogodbah res zahtevajo, da ladjedelnice vlagateljem in podjetjem za pomorske prevoze plačajo odškodnino, zlasti v primeru spremembe zakonodaje, ki vpliva na posel, vključno z davčno zakonodajo.

5.   OCENA

5.1   POSTOPEK

| (113) | Komisija meni, da uporabljeni postopek ni kršil niti pravic Španije do obrambe niti pravice katere koli tretje strani do zaslišanja. Ravno nasprotno, odločba o začetku formalnega postopka je prvi uradni korak, ki ga mora Komisija izvesti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (68) (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 659/1999), če po predhodni preiskavi dvomi o združljivosti ukrepa državne pomoči z notranjim trgom (člen 13 in člen 4(4) Uredbe (ES) št. 659/1999). Namen odločbe o začetku postopka je namreč povzetek bistvenih dejanskih in pravnih vprašanj, predhodna ocena o značaju pomoči ukrepa, izpostavitev dvomov o njegovi združljivosti s skupnim trgom ter poziv zadevni državi članici in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe (člen 6 Uredbe (ES) št. 659/1999). |
| --- | --- |

(113)

Komisija meni, da uporabljeni postopek ni kršil niti pravic Španije do obrambe niti pravice katere koli tretje strani do zaslišanja. Ravno nasprotno, odločba o začetku formalnega postopka je prvi uradni korak, ki ga mora Komisija izvesti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (68) (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 659/1999), če po predhodni preiskavi dvomi o združljivosti ukrepa državne pomoči z notranjim trgom (člen 13 in člen 4(4) Uredbe (ES) št. 659/1999). Namen odločbe o začetku postopka je namreč povzetek bistvenih dejanskih in pravnih vprašanj, predhodna ocena o značaju pomoči ukrepa, izpostavitev dvomov o njegovi združljivosti s skupnim trgom ter poziv zadevni državi članici in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe (člen 6 Uredbe (ES) št. 659/1999).

| (114) | Poleg tega Komisija ni začela formalnega postopka preiskave v zvezi s pospešeno amortizacijo zakupljenih sredstev (člen 115(6) TRLIS), saj je navedla, da če bi ukrep pomenil državno pomoč, bi se v vsakem primeru štel za veljavno pomoč. Ni izrazila dvoma o sistemu davka na tonažo, vsaj ne v obsegu, v kakršnem je bil priglašen in ga je Komisija odobrila (členi 124 do 128 TRLIS), ker se je ta ukrep prav tako štel za veljavno pomoč. Ta dva ukrepa sta v Odločbi C(2011) 4494 final omenjena in opisana samo zato, ker sta pomembna elementa SPN in sta povezana z ukrepi, ki so predmet formalne preiskave (člena 115(11) in 48(4) TRLIS, člen 49 in člen 50(3) RIS ter uporaba sistema davka na tonažo za neprevozne dejavnosti). |
| --- | --- |

(114)

Poleg tega Komisija ni začela formalnega postopka preiskave v zvezi s pospešeno amortizacijo zakupljenih sredstev (člen 115(6) TRLIS), saj je navedla, da če bi ukrep pomenil državno pomoč, bi se v vsakem primeru štel za veljavno pomoč. Ni izrazila dvoma o sistemu davka na tonažo, vsaj ne v obsegu, v kakršnem je bil priglašen in ga je Komisija odobrila (členi 124 do 128 TRLIS), ker se je ta ukrep prav tako štel za veljavno pomoč. Ta dva ukrepa sta v Odločbi C(2011) 4494 final omenjena in opisana samo zato, ker sta pomembna elementa SPN in sta povezana z ukrepi, ki so predmet formalne preiskave (člena 115(11) in 48(4) TRLIS, člen 49 in člen 50(3) RIS ter uporaba sistema davka na tonažo za neprevozne dejavnosti).

| (115) | Komisija meni, da je člena 115(11) in 48(4) TRLIS, člen 49 in člen 50(3) RIS ter uporabo sistema davka na tonažo za neprevozne dejavnosti mogoče ločiti od drugih ukrepov, navedenih v prejšnji uvodni izjavi (tj. člen 115(6) TRLIS in členi 124 do 128 TRLIS), in ne pomenijo veljavne pomoči v smislu člena 1(b) Uredbe (ES) št. 659/1999, saj so bili uvedeni v letih 2002 in 2003, torej po pristopu Španije k EU, ter so se začeli izvajati brez predhodne odobritve Komisije. Zato je Komisija v zvezi z navedenimi ukrepi upravičeno uporabila postopek, ki se uporablja za nezakonito pomoč (člen 1(f), člen 13 in člen 4(4) Uredbe (ES) št. 659/1999). |
| --- | --- |

(115)

Komisija meni, da je člena 115(11) in 48(4) TRLIS, člen 49 in člen 50(3) RIS ter uporabo sistema davka na tonažo za neprevozne dejavnosti mogoče ločiti od drugih ukrepov, navedenih v prejšnji uvodni izjavi (tj. člen 115(6) TRLIS in členi 124 do 128 TRLIS), in ne pomenijo veljavne pomoči v smislu člena 1(b) Uredbe (ES) št. 659/1999, saj so bili uvedeni v letih 2002 in 2003, torej po pristopu Španije k EU, ter so se začeli izvajati brez predhodne odobritve Komisije. Zato je Komisija v zvezi z navedenimi ukrepi upravičeno uporabila postopek, ki se uporablja za nezakonito pomoč (člen 1(f), člen 13 in člen 4(4) Uredbe (ES) št. 659/1999).

5.2   OCENA SPN KOT SISTEMA/OCENA POSAMEZNIH UKREPOV

| (116) | Dejstvo, da je sistem SPN sestavljen iz različnih ukrepov, ki niso vsi določeni v španski davčni zakonodaji, ne zadošča, da bi Komisiji preprečilo, da SPN opiše in oceni kot sistem. Kot je pojasnjeno v Odločbi C(2011) 4494 final, Komisija meni, da so bili različni davčni ukrepi, uporabljeni v poslih na podlagi SPN, pravno ali dejansko povezani. S pravnega vidika diskrecijska uporaba predčasne amortizacije zakupljenih sredstev (člen 115(11) TRLIS) ustreza predčasni uporabi pospešene amortizacije zakupljenih sredstev (člen 115(6) TRLIS). Podobno člen 50(3) RIS določa izjemo pri posebnem postopku, ki se uporablja v okviru sistema davka na tonažo. S pravnega vidika se člen 50(3) RIS nanaša zgolj na plovila, upravičena do uporabe sistema davka na tonažo, in zakupne pogodbe, ki jih odobri davčna uprava. Z dejanskega vidika se je za zakupne pogodbe štelo, da jih je davčna uprava odobrila, samo v okviru dovoljenj za predčasno amortizacijo zakupljenih sredstev. S pravnega vidika se lahko predčasna amortizacija predvidi za širok nabor sredstev, ki jih je mogoče pridobiti prek zakupne pogodbe. Vendar pa se lahko pogoji za predčasno amortizacijo prosto razlagajo in se je zanje dejansko štelo, da so izpolnjeni samo v zvezi s plovili, upravičenimi za uporabo sistema davka na tonažo, zato so bila dovoljenja izdana zgolj za takšna plovila. |
| --- | --- |

(116)

Dejstvo, da je sistem SPN sestavljen iz različnih ukrepov, ki niso vsi določeni v španski davčni zakonodaji, ne zadošča, da bi Komisiji preprečilo, da SPN opiše in oceni kot sistem. Kot je pojasnjeno v Odločbi C(2011) 4494 final, Komisija meni, da so bili različni davčni ukrepi, uporabljeni v poslih na podlagi SPN, pravno ali dejansko povezani. S pravnega vidika diskrecijska uporaba predčasne amortizacije zakupljenih sredstev (člen 115(11) TRLIS) ustreza predčasni uporabi pospešene amortizacije zakupljenih sredstev (člen 115(6) TRLIS). Podobno člen 50(3) RIS določa izjemo pri posebnem postopku, ki se uporablja v okviru sistema davka na tonažo. S pravnega vidika se člen 50(3) RIS nanaša zgolj na plovila, upravičena do uporabe sistema davka na tonažo, in zakupne pogodbe, ki jih odobri davčna uprava. Z dejanskega vidika se je za zakupne pogodbe štelo, da jih je davčna uprava odobrila, samo v okviru dovoljenj za predčasno amortizacijo zakupljenih sredstev. S pravnega vidika se lahko predčasna amortizacija predvidi za širok nabor sredstev, ki jih je mogoče pridobiti prek zakupne pogodbe. Vendar pa se lahko pogoji za predčasno amortizacijo prosto razlagajo in se je zanje dejansko štelo, da so izpolnjeni samo v zvezi s plovili, upravičenimi za uporabo sistema davka na tonažo, zato so bila dovoljenja izdana zgolj za takšna plovila.

| (117) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da sta dva od treh glavnih ukrepov, vključenih v SPN (diskrecijska uporaba predčasne amortizacije in pravila o upravičenosti do uporabe sistema davka na tonažo), začela veljati na isti dan (1. januar 2002) na podlagi istega zakona. |
| --- | --- |

(117)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da sta dva od treh glavnih ukrepov, vključenih v SPN (diskrecijska uporaba predčasne amortizacije in pravila o upravičenosti do uporabe sistema davka na tonažo), začela veljati na isti dan (1. januar 2002) na podlagi istega zakona.

| (118) | Komisija ugotavlja tudi, da iste tretje strani, ki izpodbijajo splošni pristop Komisije, v trditvah v zvezi z legitimnimi pričakovanji in enako obravnavo predstavljajo sistem SPN kot zelo podobnega francoski shemi GIE Fiscaux. Dejstvo, da so bile vse značilnosti francoskega ukrepa zajete v enem pravnem predpisu, je zahtevalo splošno oceno. V zvezi s tem dejstvo, da so različni elementi SPN zajeti v različnih pravnih predpisih, ki so dejansko povezani, samo po sebi ne bi upravičilo drugačnega pristopa. |
| --- | --- |

(118)

Komisija ugotavlja tudi, da iste tretje strani, ki izpodbijajo splošni pristop Komisije, v trditvah v zvezi z legitimnimi pričakovanji in enako obravnavo predstavljajo sistem SPN kot zelo podobnega francoski shemi GIE Fiscaux. Dejstvo, da so bile vse značilnosti francoskega ukrepa zajete v enem pravnem predpisu, je zahtevalo splošno oceno. V zvezi s tem dejstvo, da so različni elementi SPN zajeti v različnih pravnih predpisih, ki so dejansko povezani, samo po sebi ne bi upravičilo drugačnega pristopa.

| (119) | Zaradi navedenih razlogov Komisija meni, da je treba španski poslovni najem opisati kot sistem povezanih davčnih ukrepov in oceniti učinke teh ukrepov v okviru njihove vzajemnosti, pri tem pa upoštevati zlasti dejanska razmerja, ki jih je uvedla ali odobrila država. |
| --- | --- |

(119)

Zaradi navedenih razlogov Komisija meni, da je treba španski poslovni najem opisati kot sistem povezanih davčnih ukrepov in oceniti učinke teh ukrepov v okviru njihove vzajemnosti, pri tem pa upoštevati zlasti dejanska razmerja, ki jih je uvedla ali odobrila država.

| (120) | V vsakem primeru se Komisija ne zanaša zgolj na splošni pristop. Vzporedno s splošnim pristopom je proučila tudi posamezne ukrepe, ki sestavljajo SPN. Komisija meni, da se pristopa dopolnjujeta in prinašata skladne zaključke. Individualna ocena je potrebna za ugotovitev, kateri del gospodarskih prednosti, ki jih prinaša sistem SPN, je posledica splošnih ukrepov in kateri del je posledica selektivnih ukrepov. Poleg tega individualna ocena Komisiji omogoča, da po potrebi ugotovi, kateri del pomoči je združljiv z notranjim trgom in kateri del bi bilo treba vrniti. |
| --- | --- |

(120)

V vsakem primeru se Komisija ne zanaša zgolj na splošni pristop. Vzporedno s splošnim pristopom je proučila tudi posamezne ukrepe, ki sestavljajo SPN. Komisija meni, da se pristopa dopolnjujeta in prinašata skladne zaključke. Individualna ocena je potrebna za ugotovitev, kateri del gospodarskih prednosti, ki jih prinaša sistem SPN, je posledica splošnih ukrepov in kateri del je posledica selektivnih ukrepov. Poleg tega individualna ocena Komisiji omogoča, da po potrebi ugotovi, kateri del pomoči je združljiv z notranjim trgom in kateri del bi bilo treba vrniti.

| (121) | Ta dvojni pristop, ki je bil uporabljen že v Odločbi C(2011) 4494 final, Komisiji omogoča, da opredeli referenčni sistem za vsak posamezen ukrep in za SPN kot celoto, da bi določila selektivne prednosti, ki pomenijo državno pomoč. Za vsak posel, ki temelji na SPN, je analiza nasprotnih dejstev, na podlagi katere se bo ocenila prisotnost pomoči, posel sam, in sicer z enakimi pogodbenimi določili, vendar izvedena brez ukrepov, opredeljenih kot državna pomoč. V zvezi s tem alternativen posel z dejanskimi drugačnimi ureditvami (pogodbenimi in finančnimi) ne bi pomenil ustrezne analize nasprotnih dejstev. |
| --- | --- |

(121)

Ta dvojni pristop, ki je bil uporabljen že v Odločbi C(2011) 4494 final, Komisiji omogoča, da opredeli referenčni sistem za vsak posamezen ukrep in za SPN kot celoto, da bi določila selektivne prednosti, ki pomenijo državno pomoč. Za vsak posel, ki temelji na SPN, je analiza nasprotnih dejstev, na podlagi katere se bo ocenila prisotnost pomoči, posel sam, in sicer z enakimi pogodbenimi določili, vendar izvedena brez ukrepov, opredeljenih kot državna pomoč. V zvezi s tem alternativen posel z dejanskimi drugačnimi ureditvami (pogodbenimi in finančnimi) ne bi pomenil ustrezne analize nasprotnih dejstev.

| (122) | Gospodarski subjekti lahko prosto strukturirajo svoje posle financiranja sredstev in v ta namen uporabljajo splošne davčne ukrepe, ki se jim zdijo najbolj primerni. Ker pa ti postopki vključujejo uporabo selektivnih davčnih ukrepov, za katere velja nadzor državne pomoči, so podjetja, udeležena v teh poslih, potencialni prejemniki državne pomoči. Na eni strani dejstvo, da je več sektorjev ali kategorij podjetij opredeljenih kot potencialni prejemniki, ni znak, da je sistem SPN splošen ukrep (69). Na drugi strani pa je dejstvo, da se sistem uporablja za financiranje pridobitve in zakupa morskih plovil brez posadke ter njihove nadaljnje prodaje, mogoče razumeti kot jasen znak, da je ukrep selektiven s sektorskega vidika. |
| --- | --- |

(122)

Gospodarski subjekti lahko prosto strukturirajo svoje posle financiranja sredstev in v ta namen uporabljajo splošne davčne ukrepe, ki se jim zdijo najbolj primerni. Ker pa ti postopki vključujejo uporabo selektivnih davčnih ukrepov, za katere velja nadzor državne pomoči, so podjetja, udeležena v teh poslih, potencialni prejemniki državne pomoči. Na eni strani dejstvo, da je več sektorjev ali kategorij podjetij opredeljenih kot potencialni prejemniki, ni znak, da je sistem SPN splošen ukrep (69). Na drugi strani pa je dejstvo, da se sistem uporablja za financiranje pridobitve in zakupa morskih plovil brez posadke ter njihove nadaljnje prodaje, mogoče razumeti kot jasen znak, da je ukrep selektiven s sektorskega vidika.

5.3   OBSTOJ POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU

| (123) | V skladu s členom 107(1) PDEU „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(123)

V skladu s členom 107(1) PDEU „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (124) | Pravila o državni pomoči se uporabljajo samo za pomoč, dodeljeno podjetjem, vključenim v gospodarske dejavnosti. Poleg tega so merila iz člena 107(1) PDEU kumulativna. Zato ukrepi, ki so v postopku ocenjevanja, pomenijo državno pomoč v smislu Pogodbe, če so izpolnjeni vsi navedeni pogoji. Finančna pomoč mora:






  — | biti dodeljena s strani države ali iz državnih sredstev, |
| --- | --- | --- |

(124)

Pravila o državni pomoči se uporabljajo samo za pomoč, dodeljeno podjetjem, vključenim v gospodarske dejavnosti. Poleg tega so merila iz člena 107(1) PDEU kumulativna. Zato ukrepi, ki so v postopku ocenjevanja, pomenijo državno pomoč v smislu Pogodbe, če so izpolnjeni vsi navedeni pogoji. Finančna pomoč mora:

—

biti dodeljena s strani države ali iz državnih sredstev,

| — | dajati prednost določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga, |
| --- | --- |

—

dajati prednost določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga,

| — | izkrivljati konkurenco ali omogočati izkrivljanje konkurence in |
| --- | --- |

—

izkrivljati konkurenco ali omogočati izkrivljanje konkurence in

| — | vplivati na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

—

vplivati na trgovino med državami članicami.

| (125) | Komisija je oceno izvedla na dveh različnih ravneh:






  — | na ravni posameznih zadevnih ukrepov, pri čemer Komisija presodi, ali posamezen ukrep pomeni državno pomoč, ne glede na njegovo uporabo v SPN, |
| --- | --- | --- |

(125)

Komisija je oceno izvedla na dveh različnih ravneh:

—

na ravni posameznih zadevnih ukrepov, pri čemer Komisija presodi, ali posamezen ukrep pomeni državno pomoč, ne glede na njegovo uporabo v SPN,

| — | na ravni sistema SPN kot celote: kot je bilo že navedeno, SPN temelji na kombinaciji teh ukrepov, ki so med seboj pravno ali dejansko povezani. |
| --- | --- |

—

na ravni sistema SPN kot celote: kot je bilo že navedeno, SPN temelji na kombinaciji teh ukrepov, ki so med seboj pravno ali dejansko povezani.

5.3.1   Podjetja v smislu člena 107 PDEU

| (126) | Komisija meni, da so vse strani, udeležene v poslih na podlagi SPN, podjetja v smislu člena 107(1) PDEU – Španija (70) in tretje strani tega ne izpodbijajo – saj njihove dejavnosti vključujejo ponujanje blaga in storitev na trgu (71). Natančneje, ladjedelnice ponujajo novo zgrajena plovila ali storitve gradnje, popravila in prenove, lizinške družbe ponujajo finančne mehanizme, gospodarska interesna združenja dajejo v zakup plovila in jih prodajajo, vlagatelji ponujajo blago in storitve na različnih trgih, razen če so posamezniki, ki ne izvajajo nobene gospodarske dejavnosti in v tem primeru niso zajeti v tem sklepu, podjetja za pomorske prevoze ponujajo storitve pomorskega prevoza, banke organizatorke ponujajo posredovanje in storitve financiranja, drugi posredniki pa zagotavljajo storitve posredovanja ali svetovanja. |
| --- | --- |

(126)

Komisija meni, da so vse strani, udeležene v poslih na podlagi SPN, podjetja v smislu člena 107(1) PDEU – Španija (70) in tretje strani tega ne izpodbijajo – saj njihove dejavnosti vključujejo ponujanje blaga in storitev na trgu (71). Natančneje, ladjedelnice ponujajo novo zgrajena plovila ali storitve gradnje, popravila in prenove, lizinške družbe ponujajo finančne mehanizme, gospodarska interesna združenja dajejo v zakup plovila in jih prodajajo, vlagatelji ponujajo blago in storitve na različnih trgih, razen če so posamezniki, ki ne izvajajo nobene gospodarske dejavnosti in v tem primeru niso zajeti v tem sklepu, podjetja za pomorske prevoze ponujajo storitve pomorskega prevoza, banke organizatorke ponujajo posredovanje in storitve financiranja, drugi posredniki pa zagotavljajo storitve posredovanja ali svetovanja.

5.3.2   Obstoj selektivne prednosti

| (127) | V skladu z ustaljeno sodno prakso „člen 107(1) ES nalaga, naj se ugotovi, ali je nacionalni ukrep v okviru določene pravne ureditve take vrste, da omogoča prednost ‚posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga‘ v primerjavi z drugimi podjetji in proizvodnjo blaga, ki so glede na cilj, ki ga zasleduje zadevna ureditev, v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Če je tako, potem zadevni ukrep izpolnjuje pogoj selektivnosti“ (72). |
| --- | --- |

(127)

V skladu z ustaljeno sodno prakso „člen 107(1) ES nalaga, naj se ugotovi, ali je nacionalni ukrep v okviru določene pravne ureditve take vrste, da omogoča prednost ‚posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga‘ v primerjavi z drugimi podjetji in proizvodnjo blaga, ki so glede na cilj, ki ga zasleduje zadevna ureditev, v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Če je tako, potem zadevni ukrep izpolnjuje pogoj selektivnosti“ (72).

5.3.2.1   Pospešena amortizacija (člen 115(6) TRLIS) – ukrep 1

| (128) | Komisija je v Odločbi C(2011) 4494 final navedla, da bi bil ukrep, če bi pomenil pomoč, veljavna pomoč, in ni izvedla ocene. Na podlagi formalnega postopka preiskave je Komisija zdaj sklenila, da ta ukrep sam po sebi ne pomeni državne pomoči, ker ne daje prednosti določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga. Komisija ugotavlja, da se ukrep uporablja za vse družbe, ki so zavezane k plačilu davka od dohodkov v Španiji, brez kakršnih koli omejitev glede njihovega sektorja dejavnosti, kraja sedeža, velikosti, pravnega statusa ali lokacije premoženja. Brez izjeme se uporablja tudi za vse vrste blaga, ki so predmet amortizacije. |
| --- | --- |

(128)

Komisija je v Odločbi C(2011) 4494 final navedla, da bi bil ukrep, če bi pomenil pomoč, veljavna pomoč, in ni izvedla ocene. Na podlagi formalnega postopka preiskave je Komisija zdaj sklenila, da ta ukrep sam po sebi ne pomeni državne pomoči, ker ne daje prednosti določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga. Komisija ugotavlja, da se ukrep uporablja za vse družbe, ki so zavezane k plačilu davka od dohodkov v Španiji, brez kakršnih koli omejitev glede njihovega sektorja dejavnosti, kraja sedeža, velikosti, pravnega statusa ali lokacije premoženja. Brez izjeme se uporablja tudi za vse vrste blaga, ki so predmet amortizacije.

| (129) | Poleg tega omejitev na zakupljena sredstva ni element selektivnosti, saj se lahko pridobitev kakršnih koli sredstev financira prek pogodb o finančnem zakupu, ki so na splošno dostopne družbam vseh velikosti v vseh sektorjih. Nič ne kaže, da so prejemniki ukrepa dejansko zgoščeni v določenih sektorjih ali vrstah proizvodnje. Statistični podatki, ki jih je zagotovila Španija in se nanašajo na uporabo člena 115 TRLIS s strani španskih davkoplačevalcev (glej spodnje diagrame), potrjujejo, da finančni zakup uporabljajo družbe, ki imajo širok nabor obdavčljivih prihodkov (45 % prijavljenih uporabnikov člena 115 zasluži manj kot 1 milijon EUR, 70 % pa manj kot 3 milijone EUR) (glej levi diagram). Absolutni znesek davčne ugodnosti, ki lahko nastane zaradi odbitka dodatnih stroškov (73) v skladu s členom 115 TRLIS, se spreminja tudi glede na prihodke davkoplačevalca (glej desni diagram). | |
| --- | --- | --- |

(129)

Poleg tega omejitev na zakupljena sredstva ni element selektivnosti, saj se lahko pridobitev kakršnih koli sredstev financira prek pogodb o finančnem zakupu, ki so na splošno dostopne družbam vseh velikosti v vseh sektorjih. Nič ne kaže, da so prejemniki ukrepa dejansko zgoščeni v določenih sektorjih ali vrstah proizvodnje. Statistični podatki, ki jih je zagotovila Španija in se nanašajo na uporabo člena 115 TRLIS s strani španskih davkoplačevalcev (glej spodnje diagrame), potrjujejo, da finančni zakup uporabljajo družbe, ki imajo širok nabor obdavčljivih prihodkov (45 % prijavljenih uporabnikov člena 115 zasluži manj kot 1 milijon EUR, 70 % pa manj kot 3 milijone EUR) (glej levi diagram). Absolutni znesek davčne ugodnosti, ki lahko nastane zaradi odbitka dodatnih stroškov (73) v skladu s členom 115 TRLIS, se spreminja tudi glede na prihodke davkoplačevalca (glej desni diagram).

Image

Image

Vir: Ministrstvo za gospodarstvo in finance

| (130) | Španski organi so tudi potrdili, da se lahko zakupne pogodbe in člen 115 TRLIS uporabljajo v zvezi s sredstvi, zgrajenimi v drugih državah članicah (ali s poreklom iz drugih držav članic). Nazadnje Komisija ugotavlja, da so pogoji za uporabo člena 115(6) TRLIS jasni, objektivni in nevtralni ter da za njegovo uporabo ni potrebno predhodno dovoljenje. Zato davčna uprava nima pravice, da po lastni presoji odobri ali zavrne uporabo navedenega ukrepa (74). |
| --- | --- |

(130)

Španski organi so tudi potrdili, da se lahko zakupne pogodbe in člen 115 TRLIS uporabljajo v zvezi s sredstvi, zgrajenimi v drugih državah članicah (ali s poreklom iz drugih držav članic). Nazadnje Komisija ugotavlja, da so pogoji za uporabo člena 115(6) TRLIS jasni, objektivni in nevtralni ter da za njegovo uporabo ni potrebno predhodno dovoljenje. Zato davčna uprava nima pravice, da po lastni presoji odobri ali zavrne uporabo navedenega ukrepa (74).

| (131) | Komisija zato ugotavlja, da pospešena amortizacija zakupljenih sredstev (člen 115(6) TRLIS) gospodarskim interesnim združenjem v poslih na podlagi SPN sama po sebi ne daje selektivne prednosti. |
| --- | --- |

(131)

Komisija zato ugotavlja, da pospešena amortizacija zakupljenih sredstev (člen 115(6) TRLIS) gospodarskim interesnim združenjem v poslih na podlagi SPN sama po sebi ne daje selektivne prednosti.

5.3.2.2   Diskrecijska uporaba predčasne amortizacije (člena 115(11) in 48(4) TRLIS ter člen 49 RIS) – ukrep 2

| (132) | Pravila o amortizaciji v španski davčni zakonodaji (člen 11 TRLIS) na splošno določajo, da je treba vrednost sredstva porazdeliti na dobo njegovega gospodarskega življenja, torej od trenutka, ko se začne uporabljati za gospodarsko dejavnost. V skladu s členom 115(6) TRLIS je treba pri pospešeni amortizaciji zakupljenega sredstva upoštevati datum, ko sredstvo začne delovati. Člen 115(11) TRLIS zagotavlja gospodarsko prednost, ker dopušča, da se pospešena amortizacija začne pred začetkom uporabe sredstva. |
| --- | --- |

(132)

Pravila o amortizaciji v španski davčni zakonodaji (člen 11 TRLIS) na splošno določajo, da je treba vrednost sredstva porazdeliti na dobo njegovega gospodarskega življenja, torej od trenutka, ko se začne uporabljati za gospodarsko dejavnost. V skladu s členom 115(6) TRLIS je treba pri pospešeni amortizaciji zakupljenega sredstva upoštevati datum, ko sredstvo začne delovati. Člen 115(11) TRLIS zagotavlja gospodarsko prednost, ker dopušča, da se pospešena amortizacija začne pred začetkom uporabe sredstva.

| (133) | Ta možnost je izjema od splošnega pravila iz člena 115(6) in jo morajo po lastni presoji odobriti španski organi; zato je ta ukrep na prvi pogled selektiven. V nasprotju s trditvami Španije in nekaterih tretjih strani merila za izdajo dovoljenja niso jasna in objektivna in tudi v primeru, da bi bila jasna in objektivna, to ne bi zadostovalo za izključitev njihove selektivne narave (75). Komisija ugotavlja, da so merila iz člena 115(11) TRLIS nejasna in zahtevajo razlago davčne uprave, ki ni objavila nobenih upravnih pravil ali pojasnil v zvezi s tem. Diskrecijska uporaba predčasne amortizacije na podlagi nejasnih meril ustvarja selektivnost v sistemu SPN, tudi če se diskrecijske pravice ne uveljavljajo samovoljno (76). Poleg tega Komisija opozarja, da Španija ni prepričljivo pojasnila, zakaj so za preprečitev zlorab potrebni vsi pogoji iz člena 48(4) TRLIS in člena 49 RIS. Na primer, dokazati je treba posebne značilnosti gospodarske uporabe sredstva (77) in odsotnost vpliva na davčno osnovo, ki izhaja iz uporabe sredstva ali prenosa lastništva (78). Utemeljitev teh omejitev, ki uvajajo dodatne elemente selektivnosti, ni bila podana. Poleg tega Španija ni pojasnila, zakaj je potrebno predhodno dovoljenje. Zagotovitev realnosti posla zakupa se na primer zdi enako pomembna za zagotovitev možnosti običajnega odbitka stroškov zakupa/amortizacije sredstva ali uporabe pospešene amortizacije kot za predčasno uporabo te amortizacije. Vendar za prve ukrepe ni potrebno predhodno dovoljenje in zdi se, da bi za navedene ukrepe zadostovala naknadna preveritev jasnih in objektivnih meril, ki se uporabljajo za predčasno amortizacijo zakupljenih sredstev. |
| --- | --- |

(133)

Ta možnost je izjema od splošnega pravila iz člena 115(6) in jo morajo po lastni presoji odobriti španski organi; zato je ta ukrep na prvi pogled selektiven. V nasprotju s trditvami Španije in nekaterih tretjih strani merila za izdajo dovoljenja niso jasna in objektivna in tudi v primeru, da bi bila jasna in objektivna, to ne bi zadostovalo za izključitev njihove selektivne narave (75). Komisija ugotavlja, da so merila iz člena 115(11) TRLIS nejasna in zahtevajo razlago davčne uprave, ki ni objavila nobenih upravnih pravil ali pojasnil v zvezi s tem. Diskrecijska uporaba predčasne amortizacije na podlagi nejasnih meril ustvarja selektivnost v sistemu SPN, tudi če se diskrecijske pravice ne uveljavljajo samovoljno (76). Poleg tega Komisija opozarja, da Španija ni prepričljivo pojasnila, zakaj so za preprečitev zlorab potrebni vsi pogoji iz člena 48(4) TRLIS in člena 49 RIS. Na primer, dokazati je treba posebne značilnosti gospodarske uporabe sredstva (77) in odsotnost vpliva na davčno osnovo, ki izhaja iz uporabe sredstva ali prenosa lastništva (78). Utemeljitev teh omejitev, ki uvajajo dodatne elemente selektivnosti, ni bila podana. Poleg tega Španija ni pojasnila, zakaj je potrebno predhodno dovoljenje. Zagotovitev realnosti posla zakupa se na primer zdi enako pomembna za zagotovitev možnosti običajnega odbitka stroškov zakupa/amortizacije sredstva ali uporabe pospešene amortizacije kot za predčasno uporabo te amortizacije. Vendar za prve ukrepe ni potrebno predhodno dovoljenje in zdi se, da bi za navedene ukrepe zadostovala naknadna preveritev jasnih in objektivnih meril, ki se uporabljajo za predčasno amortizacijo zakupljenih sredstev.

| (134) | Komisija je v Odločbi C(2011) 4494 final navedla, da so španski organi na srečanju potrdili, da so se glede na izdana dovoljenja pogoji iz člena 115(11) TRLIS šteli za izpolnjene le v primeru pridobitev plovil, ki so prešla z običajnega režima obdavčitve dohodkov pravnih oseb na sistem davka na tonažo (79), in poznejšem prenosu lastništva plovila na podjetje za pomorske prevoze prek izvršitve opcije v okviru zakupa plovila brez posadke. Španija je zanikala (80), da je podala takšno izjavo, vendar je priznala, da je prišlo do težav pri razlagi (81). Komisija ugotavlja, da ni bil predložen noben dokaz, da so bila dovoljenja za uporabo predčasne amortizacije izdana v drugih okoliščinah (82). |
| --- | --- |

(134)

Komisija je v Odločbi C(2011) 4494 final navedla, da so španski organi na srečanju potrdili, da so se glede na izdana dovoljenja pogoji iz člena 115(11) TRLIS šteli za izpolnjene le v primeru pridobitev plovil, ki so prešla z običajnega režima obdavčitve dohodkov pravnih oseb na sistem davka na tonažo (79), in poznejšem prenosu lastništva plovila na podjetje za pomorske prevoze prek izvršitve opcije v okviru zakupa plovila brez posadke. Španija je zanikala (80), da je podala takšno izjavo, vendar je priznala, da je prišlo do težav pri razlagi (81). Komisija ugotavlja, da ni bil predložen noben dokaz, da so bila dovoljenja za uporabo predčasne amortizacije izdana v drugih okoliščinah (82).

| (135) | Na podlagi primerov, ki so jih zagotovili španski organi, se zdi, da prošnje za predčasno amortizacijo, ki so jih pri davčni upravi vložila gospodarska interesna združenja, vsebujejo podroben opis celotne organizacije SPN in vse ustrezne pogodbe (predvsem pogodbo o gradnji ladje, zakupno pogodbo, pogodbo o zakupu plovila brez posadke, opcijske pogodbe ter pogodbo o prevzemu in odpustu dolga). Po navedbah Španije so ti elementi potrebni za preverjanje skladnosti s pogoji iz členov 115(11) in 48(4) TRLIS ter člena 49 RIS. |
| --- | --- |

(135)

Na podlagi primerov, ki so jih zagotovili španski organi, se zdi, da prošnje za predčasno amortizacijo, ki so jih pri davčni upravi vložila gospodarska interesna združenja, vsebujejo podroben opis celotne organizacije SPN in vse ustrezne pogodbe (predvsem pogodbo o gradnji ladje, zakupno pogodbo, pogodbo o zakupu plovila brez posadke, opcijske pogodbe ter pogodbo o prevzemu in odpustu dolga). Po navedbah Španije so ti elementi potrebni za preverjanje skladnosti s pogoji iz členov 115(11) in 48(4) TRLIS ter člena 49 RIS.

| (136) | Vendar pa Komisija ugotavlja, da postopek, določen v izvedbenih predpisih (83), davčni upravi daje pomembne diskrecijske pravice, da lahko razlaga zakonske zahteve in morda določa dodatne pogoje. Davčna uprava lahko zlasti zahteva kakršne koli dodatne informacije, ki se ji zdijo pomembne za oceno (84). V zvezi s tem Komisija ugotavlja tudi, da so prošnje, ki so jih vložili vložniki, v nekaterih predloženih primerih vsebovale tudi dodatne priloge, ki niso potrebne za dokazovanje skladnosti s pogoji iz členov 115(11) in 48(4) TRLIS ter člena 49 RIS: (1) podroben izračun skupnih davčnih ugodnosti in kako bodo razdeljene med podjetje za pomorski prevoz na eni strani in gospodarsko interesno združenje ali njegove vlagatelje na drugi strani ter (2) izjavo ladjedelnice s podrobno navedbo pričakovanih gospodarskih in socialnih koristi, ki naj bi jih prinesla pogodba o gradnji ladje. Po navedbah nekaterih pritožnikov davčna uprava zahteva te dokumente v okviru postopka za pridobitev dovoljenja. Po navedbah Španije pa so vložniki (gospodarska interesna združenja) te elemente predložili na lastno pobudo. Ti dokumenti kažejo zlasti, da se upoštevata pomen pogodbe o gradnji ladje za špansko gospodarstvo in skupna davčna ugodnost, ki nastane zaradi posla na podlagi SPN. |
| --- | --- |

(136)

Vendar pa Komisija ugotavlja, da postopek, določen v izvedbenih predpisih (83), davčni upravi daje pomembne diskrecijske pravice, da lahko razlaga zakonske zahteve in morda določa dodatne pogoje. Davčna uprava lahko zlasti zahteva kakršne koli dodatne informacije, ki se ji zdijo pomembne za oceno (84). V zvezi s tem Komisija ugotavlja tudi, da so prošnje, ki so jih vložili vložniki, v nekaterih predloženih primerih vsebovale tudi dodatne priloge, ki niso potrebne za dokazovanje skladnosti s pogoji iz členov 115(11) in 48(4) TRLIS ter člena 49 RIS: (1) podroben izračun skupnih davčnih ugodnosti in kako bodo razdeljene med podjetje za pomorski prevoz na eni strani in gospodarsko interesno združenje ali njegove vlagatelje na drugi strani ter (2) izjavo ladjedelnice s podrobno navedbo pričakovanih gospodarskih in socialnih koristi, ki naj bi jih prinesla pogodba o gradnji ladje. Po navedbah nekaterih pritožnikov davčna uprava zahteva te dokumente v okviru postopka za pridobitev dovoljenja. Po navedbah Španije pa so vložniki (gospodarska interesna združenja) te elemente predložili na lastno pobudo. Ti dokumenti kažejo zlasti, da se upoštevata pomen pogodbe o gradnji ladje za špansko gospodarstvo in skupna davčna ugodnost, ki nastane zaradi posla na podlagi SPN.

| (137) | Komisija ugotavlja, da obvezni postopek za pridobitev predhodnega dovoljenja, potrebna razlaga nejasnih pogojev iz členov 115(11) in 48(4) TRLIS ter člena 49 RIS ter možnost, da davčna uprava zahteva kakršen koli dodaten dokument ali informacije, jasno dokazujejo, da ima davčna uprava precejšnje diskrecijske pravice pri izvajanju naloge izdajanja dovoljenj za posle, ki temeljijo na SPN. |
| --- | --- |

(137)

Komisija ugotavlja, da obvezni postopek za pridobitev predhodnega dovoljenja, potrebna razlaga nejasnih pogojev iz členov 115(11) in 48(4) TRLIS ter člena 49 RIS ter možnost, da davčna uprava zahteva kakršen koli dodaten dokument ali informacije, jasno dokazujejo, da ima davčna uprava precejšnje diskrecijske pravice pri izvajanju naloge izdajanja dovoljenj za posle, ki temeljijo na SPN.

| (138) | Kot je navedeno v Obvestilu Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o davčni pomoči) (85), Sodišče priznava, da obravnavanje gospodarskih subjektov na diskrecijski osnovi lahko pomeni, da individualna uporaba splošnega ukrepa dobi značilnosti selektivnega ukrepa, predvsem kadar uporaba diskrecije presega preprosto upravljanje davčnih prihodkov glede na objektivne kriterije (86)
   (87). |
| --- | --- |

(138)

Kot je navedeno v Obvestilu Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o davčni pomoči) (85), Sodišče priznava, da obravnavanje gospodarskih subjektov na diskrecijski osnovi lahko pomeni, da individualna uporaba splošnega ukrepa dobi značilnosti selektivnega ukrepa, predvsem kadar uporaba diskrecije presega preprosto upravljanje davčnih prihodkov glede na objektivne kriterije (86)
   (87).

| (139) | Komisija zato meni, da diskrecijska uporaba predčasne amortizacije zakupljenih sredstev na podlagi členov 115(11) in 48(4) TRLIS ter člena 49 RIS daje selektivno prednost gospodarskim interesnim združenjem, udeleženim v poslih na podlagi SPN, in njihovim vlagateljem. |
| --- | --- |

(139)

Komisija zato meni, da diskrecijska uporaba predčasne amortizacije zakupljenih sredstev na podlagi členov 115(11) in 48(4) TRLIS ter člena 49 RIS daje selektivno prednost gospodarskim interesnim združenjem, udeleženim v poslih na podlagi SPN, in njihovim vlagateljem.

5.3.2.3   Davčna preglednost gospodarskih interesnih združenj (člen 48 TRLIS) – ukrep 3

| (140) | Komisija meni, da davčna preglednost gospodarskih interesnih združenj, določena v členih 48 in 49 TRLIS, zgolj omogoča, da se različni subjekti pridružijo in financirajo kakršno koli naložbo ali izvajajo katero koli gospodarsko dejavnost. Zato navedeni ukrep gospodarskim interesnim združenjem ali njihovim članom ne daje nobene selektivne prednosti. |
| --- | --- |

(140)

Komisija meni, da davčna preglednost gospodarskih interesnih združenj, določena v členih 48 in 49 TRLIS, zgolj omogoča, da se različni subjekti pridružijo in financirajo kakršno koli naložbo ali izvajajo katero koli gospodarsko dejavnost. Zato navedeni ukrep gospodarskim interesnim združenjem ali njihovim članom ne daje nobene selektivne prednosti.

5.3.2.4   Sistem davka na tonažo (členi 124 do 128 TRLIS) – ukrep 4

| (141) | Kot je pojasnjeno v oddelku 2.2.4, je sistem davka na tonažo shema veljavne državne pomoči, ki je bila odobrena z Odločbo Komisije C(2002) 582 final z dne 27. februarja 2002. Vključuje pravila iz člena 125(2) TRLIS v zvezi z obravnavanjem skritih davčnih obveznosti in kapitalskih dobičkov v okviru prenosa rabljenih sredstev, za katera se je prej uporabljal splošni davčni sistem, v sistem davka na tonažo. |
| --- | --- |

(141)

Kot je pojasnjeno v oddelku 2.2.4, je sistem davka na tonažo shema veljavne državne pomoči, ki je bila odobrena z Odločbo Komisije C(2002) 582 final z dne 27. februarja 2002. Vključuje pravila iz člena 125(2) TRLIS v zvezi z obravnavanjem skritih davčnih obveznosti in kapitalskih dobičkov v okviru prenosa rabljenih sredstev, za katera se je prej uporabljal splošni davčni sistem, v sistem davka na tonažo.

| (142) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 17, se v normalnih okoliščinah, tj. če družba ostane v splošnem sistemu davka od dohodkov pravnih oseb in ne preide na sistem davka na tonažo, davčna ugodnost, ki nastane zaradi predčasne ali pospešene amortizacije sredstev v prvih letih (skrite davčne obveznosti se povečajo), v veliki meri izravna v naslednjih letih (skrite davčne obveznosti se zmanjšajo) ali ob prodaji ali razstavitvi sredstva (obdavčitev kapitalskega dobička). Ta proces v celotnem obdobju povzroči odlog plačila določenih zneskov davka. Ker davek, plačan v okviru sistema davka na tonažo, ni odvisen od razlike med prihodki in odhodki, prehod na sistem davka na tonažo sredi obdobja pomeni, da se skrite davčne obveznosti ne poravnajo. |
| --- | --- |

(142)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 17, se v normalnih okoliščinah, tj. če družba ostane v splošnem sistemu davka od dohodkov pravnih oseb in ne preide na sistem davka na tonažo, davčna ugodnost, ki nastane zaradi predčasne ali pospešene amortizacije sredstev v prvih letih (skrite davčne obveznosti se povečajo), v veliki meri izravna v naslednjih letih (skrite davčne obveznosti se zmanjšajo) ali ob prodaji ali razstavitvi sredstva (obdavčitev kapitalskega dobička). Ta proces v celotnem obdobju povzroči odlog plačila določenih zneskov davka. Ker davek, plačan v okviru sistema davka na tonažo, ni odvisen od razlike med prihodki in odhodki, prehod na sistem davka na tonažo sredi obdobja pomeni, da se skrite davčne obveznosti ne poravnajo.

| (143) | V primerjavi s tem, kar bi se zgodilo v okviru splošnega davčnega sistema, odlog plačila skritih davčnih obveznosti, ki ga dovoljuje člen 125(2) TRLIS, v okviru sistema davka na tonažo daje dodatno selektivno gospodarsko prednost družbam, ki preidejo na ta sistem, v primerjavi z družbami, ki ostanejo v splošnem davčnem sistemu. |
| --- | --- |

(143)

V primerjavi s tem, kar bi se zgodilo v okviru splošnega davčnega sistema, odlog plačila skritih davčnih obveznosti, ki ga dovoljuje člen 125(2) TRLIS, v okviru sistema davka na tonažo daje dodatno selektivno gospodarsko prednost družbam, ki preidejo na ta sistem, v primerjavi z družbami, ki ostanejo v splošnem davčnem sistemu.

| (144) | Kot je pojasnjeno v oddelku 5.4, se sistem davka na tonažo, kot ga je odobrila Komisija, ne uporablja za davčno obravnavo prihodkov, ustvarjenih z dajanjem plovil brez posadke v zakup, kar je torej nova in ne veljavna pomoč. |
| --- | --- |

(144)

Kot je pojasnjeno v oddelku 5.4, se sistem davka na tonažo, kot ga je odobrila Komisija, ne uporablja za davčno obravnavo prihodkov, ustvarjenih z dajanjem plovil brez posadke v zakup, kar je torej nova in ne veljavna pomoč.

5.3.2.5   Člen 50(3) RIS – ukrep 5

| (145) | V primerjavi s tem, kar je bilo odobreno kot del sheme davka na tonažo, člen 50(3) RIS zagotavlja nadaljnjo prednost: z uvedbo izjeme od običajne uporabe člena 125(2) TRLIS se za določena morska plovila, ki bi se običajno obravnavala kot rabljena, ob prehodu na sistem davka na tonažo šteje, da so nova. Zato je poravnava skritih davčnih obveznosti, ki je običajno odložena do prodaje ali razstavitve sredstva v skladu s členom 125(2) TRLIS, dokončno odpravljena. Ta odprava pomeni gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(145)

V primerjavi s tem, kar je bilo odobreno kot del sheme davka na tonažo, člen 50(3) RIS zagotavlja nadaljnjo prednost: z uvedbo izjeme od običajne uporabe člena 125(2) TRLIS se za določena morska plovila, ki bi se običajno obravnavala kot rabljena, ob prehodu na sistem davka na tonažo šteje, da so nova. Zato je poravnava skritih davčnih obveznosti, ki je običajno odložena do prodaje ali razstavitve sredstva v skladu s členom 125(2) TRLIS, dokončno odpravljena. Ta odprava pomeni gospodarsko prednost.

| (146) | Gospodarska prednost, ki jo zagotavlja člen 50(3) RIS, je selektivna, ker ni na voljo za vsa sredstva. Na voljo ni niti za vsa sredstva, za katera se uporabljata shema davka na tonažo in člen 125(2) TRLIS. Dejansko je ta prednost na voljo le pod pogojem, da se je plovilo pridobilo na podlagi pogodbe o finančnem zakupu, ki jo je davčna uprava predhodno odobrila. Kot je bilo že navedeno, so španski organi potrdili, da je davčna uprava štela, da je ta pogoj dejansko izpolnjen le, če je bila pogodba o finančnem zakupu odobrena na podlagi prošnje za predčasno amortizacijo v skladu s členom 115(11) TRLIS. Niti Španija niti tretje strani niso navedle drugih okoliščin, v katerih bi davčna uprava lahko predhodno odobrila zakupno pogodbo. Kot je navedeno v oddelku 5.3.2.2, so bila ta dovoljenja izdana na podlagi precejšnjih diskrecijskih pravic davčne uprave in samo v zvezi z novozgrajenimi morskimi plovili. |
| --- | --- |

(146)

Gospodarska prednost, ki jo zagotavlja člen 50(3) RIS, je selektivna, ker ni na voljo za vsa sredstva. Na voljo ni niti za vsa sredstva, za katera se uporabljata shema davka na tonažo in člen 125(2) TRLIS. Dejansko je ta prednost na voljo le pod pogojem, da se je plovilo pridobilo na podlagi pogodbe o finančnem zakupu, ki jo je davčna uprava predhodno odobrila. Kot je bilo že navedeno, so španski organi potrdili, da je davčna uprava štela, da je ta pogoj dejansko izpolnjen le, če je bila pogodba o finančnem zakupu odobrena na podlagi prošnje za predčasno amortizacijo v skladu s členom 115(11) TRLIS. Niti Španija niti tretje strani niso navedle drugih okoliščin, v katerih bi davčna uprava lahko predhodno odobrila zakupno pogodbo. Kot je navedeno v oddelku 5.3.2.2, so bila ta dovoljenja izdana na podlagi precejšnjih diskrecijskih pravic davčne uprave in samo v zvezi z novozgrajenimi morskimi plovili.

| (147) | V nasprotju s trditvami Španije in nekaterih tretjih strani člen 50(3) RIS ne podaja zgolj pojasnil v zvezi s prijavo posebnega postopka ali pojmom „rabljenega plovila“. Ker določa, da se zakupljeno plovilo na dan, ko zakupnik uveljavi nakupno opcijo, še vedno šteje za novo, če je davčna uprava predhodno odobrila zakupno pogodbo, navedeni člen odstopa od posebnega postopka (88), določenega v členu 125(2) TRLIS. To prinaša dodatno selektivno prednost, saj preprečuje obdavčenje poznejših kapitalskih dobičkov. |
| --- | --- |

(147)

V nasprotju s trditvami Španije in nekaterih tretjih strani člen 50(3) RIS ne podaja zgolj pojasnil v zvezi s prijavo posebnega postopka ali pojmom „rabljenega plovila“. Ker določa, da se zakupljeno plovilo na dan, ko zakupnik uveljavi nakupno opcijo, še vedno šteje za novo, če je davčna uprava predhodno odobrila zakupno pogodbo, navedeni člen odstopa od posebnega postopka (88), določenega v členu 125(2) TRLIS. To prinaša dodatno selektivno prednost, saj preprečuje obdavčenje poznejših kapitalskih dobičkov.

| (148) | Komisija meni, da dodelitve te dodatne selektivne prednosti, bodisi s sklicevanjem na splošno davčno shemo ali celo na običajno uporabo alternativnega sistema davka na tonažo in člena 125(2) TRLIS, kot jih je odobrila Komisija, ni mogoče upravičiti z naravo in splošno shemo španskega davčnega sistema. |
| --- | --- |

(148)

Komisija meni, da dodelitve te dodatne selektivne prednosti, bodisi s sklicevanjem na splošno davčno shemo ali celo na običajno uporabo alternativnega sistema davka na tonažo in člena 125(2) TRLIS, kot jih je odobrila Komisija, ni mogoče upravičiti z naravo in splošno shemo španskega davčnega sistema.

| (149) | Komisija je res odobrila člen 125(2) TRLIS kot poseben postopek, ki naj bi preprečil zlorabo člena 125(1), tj. subjektom preprečil, da prenesejo rabljena in prekomerno amortizirana plovila v sistem davka na tonažo izključno zato, da bi jih lahko prodali z znatnim kapitalskim dobičkom, ki bi bil v okviru sheme davka na tonažo oproščen davka. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da posli na podlagi SPN vključujejo gospodarska interesna združenja, ki zakupijo (in imajo kratek čas v lasti) eno samo plovilo, ki ga sama ne upravljajo, nato pa preidejo na sistem davka na tonažo za zelo omejen čas, ki je potreben za izvršitev opcije zakupne pogodbe in prenos lastništva njihovega edinega plovila na podjetje za pomorske prevoze. Zdi se, da takšni posli niso v skladu s cilji sistema davka na tonažo, ki so predvideni v smernicah za pomorski promet. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je res odobrila člen 125(2) TRLIS kot poseben postopek, ki naj bi preprečil zlorabo člena 125(1), tj. subjektom preprečil, da prenesejo rabljena in prekomerno amortizirana plovila v sistem davka na tonažo izključno zato, da bi jih lahko prodali z znatnim kapitalskim dobičkom, ki bi bil v okviru sheme davka na tonažo oproščen davka. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da posli na podlagi SPN vključujejo gospodarska interesna združenja, ki zakupijo (in imajo kratek čas v lasti) eno samo plovilo, ki ga sama ne upravljajo, nato pa preidejo na sistem davka na tonažo za zelo omejen čas, ki je potreben za izvršitev opcije zakupne pogodbe in prenos lastništva njihovega edinega plovila na podjetje za pomorske prevoze. Zdi se, da takšni posli niso v skladu s cilji sistema davka na tonažo, ki so predvideni v smernicah za pomorski promet.

| (150) | Zato se Komisija ne strinja, da je logično, da se na dan, ko se izvrši opcija, plovilo obravnava kot „novo“, ker ga pred zakupnikom ni nihče uporabljal ali ker je bil dogovor o izvršitvi opcije sklenjen že pred podpisom zakupne pogodbe. |
| --- | --- |

(150)

Zato se Komisija ne strinja, da je logično, da se na dan, ko se izvrši opcija, plovilo obravnava kot „novo“, ker ga pred zakupnikom ni nihče uporabljal ali ker je bil dogovor o izvršitvi opcije sklenjen že pred podpisom zakupne pogodbe.

| (151) | V zvezi s prvim delom te trditve Komisija ugotavlja, da se omejitveno pravilo uporablja tudi za plovila, ki jih en subjekt prenese iz običajnega davčnega sistema v sistem davka na tonažo, tj. brez spremembe lastništva in brez tretjih strani, ki bi uporabljale plovilo. |
| --- | --- |

(151)

V zvezi s prvim delom te trditve Komisija ugotavlja, da se omejitveno pravilo uporablja tudi za plovila, ki jih en subjekt prenese iz običajnega davčnega sistema v sistem davka na tonažo, tj. brez spremembe lastništva in brez tretjih strani, ki bi uporabljale plovilo.

| (152) | V zvezi z drugim delom trditve dejstvo, da je dogovor glede opcije že dosežen, nima nobene povezave z ugotovitvijo, ali je plovilo novo. Komisija ni prejela nobenega pojasnila, zakaj je treba takšno plovilo na dan, ko se izvrši opcija, obravnavati kot novo, ne glede na to, kdo je lastnik. Poleg tega ni prejela nobenega prepričljivega pojasnila, zakaj bi bila ta hipoteza smiselna le, če bi zakupno pogodbo predhodno odobrila davčna uprava. |
| --- | --- |

(152)

V zvezi z drugim delom trditve dejstvo, da je dogovor glede opcije že dosežen, nima nobene povezave z ugotovitvijo, ali je plovilo novo. Komisija ni prejela nobenega pojasnila, zakaj je treba takšno plovilo na dan, ko se izvrši opcija, obravnavati kot novo, ne glede na to, kdo je lastnik. Poleg tega ni prejela nobenega prepričljivega pojasnila, zakaj bi bila ta hipoteza smiselna le, če bi zakupno pogodbo predhodno odobrila davčna uprava.

| (153) | V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da kapitalski dobiček ne bi bil oproščen davka, če bi bilo v členu 50(3) RIS pojasnjeno le, da se zakupljena plovila obravnavajo kot nova na dan, ko je podpisana pogodba, brez upoštevanja datuma izvršitve opcije. V navedenem primeru bi bilo treba gospodarsko interesno združenje obravnavati kot lastnika plovila pred njegovim prehodom na sistem davka na tonažo, plovilo bi se obravnavalo kot rabljeno ob vstopu v sistem davka na tonažo in uporabil bi se člen 125(2) TRLIS, zato bi bila poravnava skritih davčnih obveznosti ali obdavčitev kapitalskega dobička odložena do prodaje ali razstavitve plovila. |
| --- | --- |

(153)

V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da kapitalski dobiček ne bi bil oproščen davka, če bi bilo v členu 50(3) RIS pojasnjeno le, da se zakupljena plovila obravnavajo kot nova na dan, ko je podpisana pogodba, brez upoštevanja datuma izvršitve opcije. V navedenem primeru bi bilo treba gospodarsko interesno združenje obravnavati kot lastnika plovila pred njegovim prehodom na sistem davka na tonažo, plovilo bi se obravnavalo kot rabljeno ob vstopu v sistem davka na tonažo in uporabil bi se člen 125(2) TRLIS, zato bi bila poravnava skritih davčnih obveznosti ali obdavčitev kapitalskega dobička odložena do prodaje ali razstavitve plovila.

| (154) | Komisija zato meni, da člen 50(3) RIS daje selektivno prednost podjetjem, ki pridobijo plovila na podlagi pogodb o finančnem zakupu, ki jih je predhodno odobrila davčna uprava, in zlasti gospodarskim interesnim združenjem ali njihovim vlagateljem, vključenim v posle na podlagi SPN. |
| --- | --- |

(154)

Komisija zato meni, da člen 50(3) RIS daje selektivno prednost podjetjem, ki pridobijo plovila na podlagi pogodb o finančnem zakupu, ki jih je predhodno odobrila davčna uprava, in zlasti gospodarskim interesnim združenjem ali njihovim vlagateljem, vključenim v posle na podlagi SPN.

5.3.2.6   Selektivna prednost, ki je posledica SPN kot celote. Prejemniki prednosti

| (155) | Znesek gospodarske prednosti, ki je posledica SPN kot celote, ustreza prednosti, ki je gospodarsko interesno združenje v enakem poslu financiranja ne bi pridobilo, če bi se uporabili samo splošni ukrepi. V praksi ta prednost ustreza vsoti prednosti, ki jih gospodarsko interesno združenje pridobi z uporabo zgoraj navedenih selektivnih ukrepov in vključujejo:






  — | obresti, prihranjene pri plačilu davka, ki je odloženo zaradi predčasne amortizacije (člena 115(11) in 48(4) TRLIS ter člen 49 RIS), |
| --- | --- | --- |

(155)

Znesek gospodarske prednosti, ki je posledica SPN kot celote, ustreza prednosti, ki je gospodarsko interesno združenje v enakem poslu financiranja ne bi pridobilo, če bi se uporabili samo splošni ukrepi. V praksi ta prednost ustreza vsoti prednosti, ki jih gospodarsko interesno združenje pridobi z uporabo zgoraj navedenih selektivnih ukrepov in vključujejo:

—

obresti, prihranjene pri plačilu davka, ki je odloženo zaradi predčasne amortizacije (člena 115(11) in 48(4) TRLIS ter člen 49 RIS),

| — | znesek davka, ki ga ni treba plačati, ali obresti, prihranjene z odložitvijo davka zaradi sheme davka na tonažo (člen 128 TRLIS), glede na to, da gospodarsko interesno združenje ni bilo upravičeno do sheme davka na tonažo, |
| --- | --- |

—

znesek davka, ki ga ni treba plačati, ali obresti, prihranjene z odložitvijo davka zaradi sheme davka na tonažo (člen 128 TRLIS), glede na to, da gospodarsko interesno združenje ni bilo upravičeno do sheme davka na tonažo,

| — | znesek davka na kapitalski dobiček od prodaje plovila, ki ga zaradi člena 50(3) RIS ni treba plačati. |
| --- | --- |

—

znesek davka na kapitalski dobiček od prodaje plovila, ki ga zaradi člena 50(3) RIS ni treba plačati.

| (156) | Če se SPN obravnava kot celota, je prednost selektivna, ker je bila odvisna od diskrecijskih pravic, ki jih je davčna uprava dobila zaradi obveznega postopka za pridobitev predhodnega dovoljenja in nenatančnega besedila pogojev, ki veljajo za predčasno amortizacijo. Ker so drugi ukrepi (zlasti člen 50(3) TRLIS), ki se uporabljajo samo za dejavnosti pomorskega prevoza, ki so upravičene v skladu s smernicami za pomorski promet, odvisni od navedenega predhodnega dovoljenja, je cel sistem SPN selektiven. Zato bi davčna uprava izdala dovoljenja le za posle na podlagi SPN za financiranje morskih plovil (sektorska selektivnost). Kot potrjujejo statistični podatki, ki jih je zagotovila Španija, se vseh 273 poslov, ki so temeljili na SPN in so bili organizirani pred junijem 2010, nanaša na morska plovila. |
| --- | --- |

(156)

Če se SPN obravnava kot celota, je prednost selektivna, ker je bila odvisna od diskrecijskih pravic, ki jih je davčna uprava dobila zaradi obveznega postopka za pridobitev predhodnega dovoljenja in nenatančnega besedila pogojev, ki veljajo za predčasno amortizacijo. Ker so drugi ukrepi (zlasti člen 50(3) TRLIS), ki se uporabljajo samo za dejavnosti pomorskega prevoza, ki so upravičene v skladu s smernicami za pomorski promet, odvisni od navedenega predhodnega dovoljenja, je cel sistem SPN selektiven. Zato bi davčna uprava izdala dovoljenja le za posle na podlagi SPN za financiranje morskih plovil (sektorska selektivnost). Kot potrjujejo statistični podatki, ki jih je zagotovila Španija, se vseh 273 poslov, ki so temeljili na SPN in so bili organizirani pred junijem 2010, nanaša na morska plovila.

| (157) | V zvezi s tem dejstvo, da imajo lahko vsa podjetja za pomorski prevoz, vključno s podjetji s sedežem v drugih državah članicah, dostop do poslov financiranja na podlagi SPN, ne spremeni ugotovitve, da shema daje prednost določenim dejavnostim, in sicer pridobitvi morskih plovil na podlagi zakupnih pogodb, zlasti z namenom dajanja teh plovil v zakup brez posadke in njihove nadaljnje prodaje. |
| --- | --- |

(157)

V zvezi s tem dejstvo, da imajo lahko vsa podjetja za pomorski prevoz, vključno s podjetji s sedežem v drugih državah članicah, dostop do poslov financiranja na podlagi SPN, ne spremeni ugotovitve, da shema daje prednost določenim dejavnostim, in sicer pridobitvi morskih plovil na podlagi zakupnih pogodb, zlasti z namenom dajanja teh plovil v zakup brez posadke in njihove nadaljnje prodaje.

| (158) | Evropske ladjedelnice so se večkrat pritožile, da nimajo dostopa do financiranja španskih bank za SPN. |
| --- | --- |

(158)

Evropske ladjedelnice so se večkrat pritožile, da nimajo dostopa do financiranja španskih bank za SPN.

| (159) | Komisija je v svoji odločbi o začetku formalnega postopka preiskave ugotovila, da so bila z izjemo enega plovila vsa plovila, ki so bila sprejeta v SPN, zgrajena v španskih ladjedelnicah. Komisija je izrazila dvom (89), da bi bilo takšen izid mogoče razumno pojasniti na podlagi poslov, ki izhajajo zgolj iz proste izbire gospodarskih subjektov na prostem in konkurenčnem trgu. |
| --- | --- |

(159)

Komisija je v svoji odločbi o začetku formalnega postopka preiskave ugotovila, da so bila z izjemo enega plovila vsa plovila, ki so bila sprejeta v SPN, zgrajena v španskih ladjedelnicah. Komisija je izrazila dvom (89), da bi bilo takšen izid mogoče razumno pojasniti na podlagi poslov, ki izhajajo zgolj iz proste izbire gospodarskih subjektov na prostem in konkurenčnem trgu.

| (160) | Vendar pa v odsotnosti kakršnih koli dokazov, da so bile prošnje, povezane s pridobitvijo nešpanskih plovil, zavrnjene, Komisija ne more ugotoviti, ali je bil SPN dejansko omejen na pridobitev španskih plovil. Poleg tega Komisija ugotavlja, da je španska davčna uprava v zavezujočem obvestilu z dne 1. decembra 2008, v katerem je odgovorila na vprašanje morebitnega vlagatelja, izrecno potrdila, da se SPN uporablja za ladje, zgrajene v drugih državah članicah EU (90). V teh okoliščinah Komisija ugotavlja, da SPN ne vključuje nobenih drugih elementov selektivnosti v korist španskih ladjedelnic in nikakršne diskriminacije na podlagi kraja sedeža ladjedelnice. |
| --- | --- |

(160)

Vendar pa v odsotnosti kakršnih koli dokazov, da so bile prošnje, povezane s pridobitvijo nešpanskih plovil, zavrnjene, Komisija ne more ugotoviti, ali je bil SPN dejansko omejen na pridobitev španskih plovil. Poleg tega Komisija ugotavlja, da je španska davčna uprava v zavezujočem obvestilu z dne 1. decembra 2008, v katerem je odgovorila na vprašanje morebitnega vlagatelja, izrecno potrdila, da se SPN uporablja za ladje, zgrajene v drugih državah članicah EU (90). V teh okoliščinah Komisija ugotavlja, da SPN ne vključuje nobenih drugih elementov selektivnosti v korist španskih ladjedelnic in nikakršne diskriminacije na podlagi kraja sedeža ladjedelnice.

| (161) | Komisija meni, da so prejemniki prednosti gospodarska interesna združenja in zaradi njihove preglednosti tudi njihovi vlagatelji. Gospodarsko interesno združenje je pravna oseba, ki dejansko uporabi vse davčne ukrepe in vloži prošnje za dovoljenja pri davčni upravi, če je to potrebno. Na primer, ni sporno, da so bile prošnje za uporabo predčasne amortizacije ali davka na tonažo vložene v imenu gospodarskega interesnega združenja. Z davčnega vidika je gospodarsko interesno združenje davčno pregledna pravna oseba, njegovi obdavčljivi dohodki ali odbitni odhodki pa se avtomatično prenesejo na vlagatelje. |
| --- | --- |

(161)

Komisija meni, da so prejemniki prednosti gospodarska interesna združenja in zaradi njihove preglednosti tudi njihovi vlagatelji. Gospodarsko interesno združenje je pravna oseba, ki dejansko uporabi vse davčne ukrepe in vloži prošnje za dovoljenja pri davčni upravi, če je to potrebno. Na primer, ni sporno, da so bile prošnje za uporabo predčasne amortizacije ali davka na tonažo vložene v imenu gospodarskega interesnega združenja. Z davčnega vidika je gospodarsko interesno združenje davčno pregledna pravna oseba, njegovi obdavčljivi dohodki ali odbitni odhodki pa se avtomatično prenesejo na vlagatelje.

| (162) | V gospodarskem smislu se v poslu, ki temelji na SPN, velik del davčne ugodnosti, ki jo prejme gospodarsko interesno združenje, prenese na podjetje za pomorske prevoze prek cenovnega popusta. Priloge, priložene nekaterim prošnjam gospodarskih interesnih združenj za pridobitev predhodnega dovoljenja za predčasno amortizacijo (glej uvodno izjavo 168), potrjujejo, da subjekti, ki sodelujejo v poslih na podlagi SPN, menijo, da se davčne ugodnosti, ki jih prinese posel, razdelijo med gospodarska interesna združenja ali njihove vlagatelje in podjetja za pomorske prevoze. Vprašanje glede odgovornosti države za to prednost je obravnavano v naslednjem oddelku. |
| --- | --- |

(162)

V gospodarskem smislu se v poslu, ki temelji na SPN, velik del davčne ugodnosti, ki jo prejme gospodarsko interesno združenje, prenese na podjetje za pomorske prevoze prek cenovnega popusta. Priloge, priložene nekaterim prošnjam gospodarskih interesnih združenj za pridobitev predhodnega dovoljenja za predčasno amortizacijo (glej uvodno izjavo 168), potrjujejo, da subjekti, ki sodelujejo v poslih na podlagi SPN, menijo, da se davčne ugodnosti, ki jih prinese posel, razdelijo med gospodarska interesna združenja ali njihove vlagatelje in podjetja za pomorske prevoze. Vprašanje glede odgovornosti države za to prednost je obravnavano v naslednjem oddelku.

| (163) | Medtem ko imajo drugi udeleženci v poslih na podlagi SPN, kot so ladjedelnice, lizinške družbe in drugi posredniki, koristi od posrednih učinkov navedene prednosti, Komisija meni, da se prednost, ki jo na začetku prejmejo gospodarsko interesno združenje in njegovi vlagatelji, ne prenese na njih. |
| --- | --- |

(163)

Medtem ko imajo drugi udeleženci v poslih na podlagi SPN, kot so ladjedelnice, lizinške družbe in drugi posredniki, koristi od posrednih učinkov navedene prednosti, Komisija meni, da se prednost, ki jo na začetku prejmejo gospodarsko interesno združenje in njegovi vlagatelji, ne prenese na njih.

5.3.3   Prenos državnih sredstev in odgovornost države

Državna sredstva

| (164) | Selektivne prednosti v korist gospodarskih interesnih združenj in njihovih članov, opredeljene v oddelkih o ukrepih 2, 4 in 5 (glej oddelke 5.3.2.2, 5.3.2.4 in 5.3.2.5), so posledica uporabe določb davčne zakonodaje. |
| --- | --- |

(164)

Selektivne prednosti v korist gospodarskih interesnih združenj in njihovih članov, opredeljene v oddelkih o ukrepih 2, 4 in 5 (glej oddelke 5.3.2.2, 5.3.2.4 in 5.3.2.5), so posledica uporabe določb davčne zakonodaje.

| (165) | V vsakem poslu, ki temelji na SPN, uporaba državnih sredstev povzroči izpad obresti zaradi odložitve plačila davka, ki je posledica predčasne amortizacije zakupljenih sredstev, izpad davka zaradi odsotnosti poravnave skritih davčnih obveznosti, ko gospodarsko interesno združenje preide z običajnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb na shemo davka na tonažo, in izpad davka zaradi odsotnosti obdavčitve kapitalskega dobička, ustvarjenega s prenosom lastništva plovila na podjetje za pomorske prevoze. Sistem SPN kot celota pomeni dokončno izgubo davčnih prihodkov, ki ustrezajo porabi državnih sredstev v obliki davčnih izdatkov in izpada obresti. |
| --- | --- |

(165)

V vsakem poslu, ki temelji na SPN, uporaba državnih sredstev povzroči izpad obresti zaradi odložitve plačila davka, ki je posledica predčasne amortizacije zakupljenih sredstev, izpad davka zaradi odsotnosti poravnave skritih davčnih obveznosti, ko gospodarsko interesno združenje preide z običajnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb na shemo davka na tonažo, in izpad davka zaradi odsotnosti obdavčitve kapitalskega dobička, ustvarjenega s prenosom lastništva plovila na podjetje za pomorske prevoze. Sistem SPN kot celota pomeni dokončno izgubo davčnih prihodkov, ki ustrezajo porabi državnih sredstev v obliki davčnih izdatkov in izpada obresti.

| (166) | V okviru poslov, ki temeljijo na SPN, država s financiranjem selektivnih prednosti najprej prenese svoja sredstva na gospodarsko interesno združenje. Gospodarsko interesno združenje nato na podlagi davčne preglednosti prenese državna sredstva na svoje vlagatelje. |
| --- | --- |

(166)

V okviru poslov, ki temeljijo na SPN, država s financiranjem selektivnih prednosti najprej prenese svoja sredstva na gospodarsko interesno združenje. Gospodarsko interesno združenje nato na podlagi davčne preglednosti prenese državna sredstva na svoje vlagatelje.

Odgovornost

| (167) | Sporni ukrepi izhajajo iz uporabe španske davčne zakonodaje ter dovoljenj za uporabo predčasne amortizacije in sheme davka na tonažo, ki jih izdaja španska davčna uprava. Ta dovoljenja so bila izdana za uporabo posameznih ukrepov, kot sta predčasna (pospešena) amortizacija plovila, ki ga je zakupilo posamezno gospodarsko interesno združenje, in prehod gospodarskega interesnega združenja na davek na tonažo. Poleg tega primeri, ki so jih zagotovili španski organi, kažejo, da je bil postopek za pridobitev dovoljenja nujno potreben za izvedbo poslov financiranja. |
| --- | --- |

(167)

Sporni ukrepi izhajajo iz uporabe španske davčne zakonodaje ter dovoljenj za uporabo predčasne amortizacije in sheme davka na tonažo, ki jih izdaja španska davčna uprava. Ta dovoljenja so bila izdana za uporabo posameznih ukrepov, kot sta predčasna (pospešena) amortizacija plovila, ki ga je zakupilo posamezno gospodarsko interesno združenje, in prehod gospodarskega interesnega združenja na davek na tonažo. Poleg tega primeri, ki so jih zagotovili španski organi, kažejo, da je bil postopek za pridobitev dovoljenja nujno potreben za izvedbo poslov financiranja.

| (168) | Po navedbah pritožnikov davčna uprava pregleda porazdelitev davčnega dobička med podjetjem za pomorske prevoze na eni strani ter gospodarskim interesnim združenjem in njegovimi vlagatelji na drugi strani ter pri tej porazdelitvi tudi posreduje. Glede na primere, ki so jih zagotovili španski organi, se zdi, da prošnje za odobritev predčasne amortizacije, predložene davčni upravi, na splošno res vključujejo izračun celotne davčne ugodnosti, ki bo nastala zaradi strukture SPN, in pojasnjujejo, kako bo ta davčna ugodnost razdeljena med podjetjem za pomorske prevoze in vlagatelji gospodarskega interesnega združenja, ali v vsakem primeru vsebujejo elemente, potrebne za ta izračun. |
| --- | --- |

(168)

Po navedbah pritožnikov davčna uprava pregleda porazdelitev davčnega dobička med podjetjem za pomorske prevoze na eni strani ter gospodarskim interesnim združenjem in njegovimi vlagatelji na drugi strani ter pri tej porazdelitvi tudi posreduje. Glede na primere, ki so jih zagotovili španski organi, se zdi, da prošnje za odobritev predčasne amortizacije, predložene davčni upravi, na splošno res vključujejo izračun celotne davčne ugodnosti, ki bo nastala zaradi strukture SPN, in pojasnjujejo, kako bo ta davčna ugodnost razdeljena med podjetjem za pomorske prevoze in vlagatelji gospodarskega interesnega združenja, ali v vsakem primeru vsebujejo elemente, potrebne za ta izračun.

| (169) | Vendar pa vse gospodarske posledice odobritve davčne ugodnosti v korist gospodarskih interesnih združenj nastanejo zaradi kombinacije pravnih poslov med zasebnimi subjekti. Veljavna pravila gospodarskih interesnih združenj ne zavezujejo, da del davčne ugodnosti prenesejo na podjetja za pomorske prevoze in še manj na ladjedelnice ali posrednike. Res je, da ima davčna uprava precejšnje diskrecijske pravice in da na podlagi tega ocenjuje gospodarske učinke celotne transakcije, vendar to ne zadostuje za ugotovitev, da so španski organi tisti, ki odločajo o prenosu dela ugodnosti na podjetja za pomorske prevoze ali o znesku tega prenosa. Ta situacija je drugačna od tiste, proučene v odločbah v zadevi Air Caraïbes in francoski GIE Fiscaux, v katerih so bili vlagatelji zakonsko zavezani, da prenesejo vsaj 60 % ali dve tretjini ugodnosti na uporabnike, in so francoski organi preverili skladnost vsake transakcije z navedeno zahtevo. |
| --- | --- |

(169)

Vendar pa vse gospodarske posledice odobritve davčne ugodnosti v korist gospodarskih interesnih združenj nastanejo zaradi kombinacije pravnih poslov med zasebnimi subjekti. Veljavna pravila gospodarskih interesnih združenj ne zavezujejo, da del davčne ugodnosti prenesejo na podjetja za pomorske prevoze in še manj na ladjedelnice ali posrednike. Res je, da ima davčna uprava precejšnje diskrecijske pravice in da na podlagi tega ocenjuje gospodarske učinke celotne transakcije, vendar to ne zadostuje za ugotovitev, da so španski organi tisti, ki odločajo o prenosu dela ugodnosti na podjetja za pomorske prevoze ali o znesku tega prenosa. Ta situacija je drugačna od tiste, proučene v odločbah v zadevi Air Caraïbes in francoski GIE Fiscaux, v katerih so bili vlagatelji zakonsko zavezani, da prenesejo vsaj 60 % ali dve tretjini ugodnosti na uporabnike, in so francoski organi preverili skladnost vsake transakcije z navedeno zahtevo.

| (170) | Zato so bile selektivne prednosti dodeljene iz državnih sredstev. Jasno je, da jih je mogoče pripisati španski državi, saj koristijo gospodarskim interesnim združenjem in njihovim vlagateljem. Vendar to ne velja za prednosti, ki so jih uživala podjetja za pomorske prevoze, in še manj za posredne prednosti, ki so jih prejeli ladjedelnice in posredniki. |
| --- | --- |

(170)

Zato so bile selektivne prednosti dodeljene iz državnih sredstev. Jasno je, da jih je mogoče pripisati španski državi, saj koristijo gospodarskim interesnim združenjem in njihovim vlagateljem. Vendar to ne velja za prednosti, ki so jih uživala podjetja za pomorske prevoze, in še manj za posredne prednosti, ki so jih prejeli ladjedelnice in posredniki.

5.3.4   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (171) | Ta prednost bi lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami. Če pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji v trgovini znotraj EU, se šteje, da zadevna pomoč vpliva na trgovino (91). Zadostuje, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, odprtih za konkurenco (92) in trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(171)

Ta prednost bi lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami. Če pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji v trgovini znotraj EU, se šteje, da zadevna pomoč vpliva na trgovino (91). Zadostuje, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, odprtih za konkurenco (92) in trgovino med državami članicami.

| (172) | V obravnavani zadevi so vlagatelji, tj. člani gospodarskih interesnih združenj, dejavni v različnih gospodarskih sektorjih, zlasti v tistih, ki so odprti za trgovino znotraj EU. Poleg tega so v poslih, ki koristijo SPN, prek gospodarskih interesnih združenj dejavni na trgih, ki vključujejo zakup plovil brez posadke ter pridobitev in prodajo morskih plovil ter so odprti za trgovino znotraj EU. Prednosti, ki izhajajo iz SPN, krepijo njihov položaj na trgih, na katerih so dejavni, in s tem izkrivljajo ali bi lahko izkrivljale konkurenco. |
| --- | --- |

(172)

V obravnavani zadevi so vlagatelji, tj. člani gospodarskih interesnih združenj, dejavni v različnih gospodarskih sektorjih, zlasti v tistih, ki so odprti za trgovino znotraj EU. Poleg tega so v poslih, ki koristijo SPN, prek gospodarskih interesnih združenj dejavni na trgih, ki vključujejo zakup plovil brez posadke ter pridobitev in prodajo morskih plovil ter so odprti za trgovino znotraj EU. Prednosti, ki izhajajo iz SPN, krepijo njihov položaj na trgih, na katerih so dejavni, in s tem izkrivljajo ali bi lahko izkrivljale konkurenco.

| (173) | Gospodarska prednost, ki jo prejmejo gospodarska interesna združenja in njihovi vlagatelji, ki koristijo obravnavane ukrepe, bi zato lahko vplivala na trgovino med državami članicami in izkrivljala konkurenco na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(173)

Gospodarska prednost, ki jo prejmejo gospodarska interesna združenja in njihovi vlagatelji, ki koristijo obravnavane ukrepe, bi zato lahko vplivala na trgovino med državami članicami in izkrivljala konkurenco na notranjem trgu.

5.4   VELJAVNA ALI NEZAKONITA POMOČ

| (174) | Člen 1(b) Uredbe (ES) št. 659/1999 (93) določa različne situacije, v katerih se pomoč obravnava kot veljavna pomoč. Glede na podatke, prejete v obravnavani zadevi, bi bila veljavna pomoč (i) pomoč, ki je obstajala pred začetkom veljavnosti Pogodbe v Španiji, ali (ii) pomoč, ki jo je predhodno odobrila Komisija. |
| --- | --- |

(174)

Člen 1(b) Uredbe (ES) št. 659/1999 (93) določa različne situacije, v katerih se pomoč obravnava kot veljavna pomoč. Glede na podatke, prejete v obravnavani zadevi, bi bila veljavna pomoč (i) pomoč, ki je obstajala pred začetkom veljavnosti Pogodbe v Španiji, ali (ii) pomoč, ki jo je predhodno odobrila Komisija.

Davek na tonažo je veljavna pomoč, vendar njegova uporaba za prihodke iz zakupa plovil brez posadke pomeni novo pomoč

| (175) | Komisija meni, da med ukrepi, ki bi se lahko šteli za državno pomoč (94), samo pravni predpisi sistema davka na tonažo (členi 124 do 128 TRLIS, ukrep 4) pomenijo shemo veljavne državne pomoči, ker jih je Komisija odobrila v letu 2002. |
| --- | --- |

(175)

Komisija meni, da med ukrepi, ki bi se lahko šteli za državno pomoč (94), samo pravni predpisi sistema davka na tonažo (členi 124 do 128 TRLIS, ukrep 4) pomenijo shemo veljavne državne pomoči, ker jih je Komisija odobrila v letu 2002.

| (176) | Vendar Komisija meni, da gospodarska interesna združenja, udeležena v poslih poslovnega najema, ne izpolnjujejo vseh pogojev za upravičenost do španskega sistema davka na tonažo. |
| --- | --- |

(176)

Vendar Komisija meni, da gospodarska interesna združenja, udeležena v poslih poslovnega najema, ne izpolnjujejo vseh pogojev za upravičenost do španskega sistema davka na tonažo.

| (177) | Komisija je odobrila španski sistem davka na tonažo kot združljivo pomoč na podlagi smernic za pomorski promet, ki veljajo samo za podjetja, ki izvajajo prave dejavnosti pomorskega prevoza (95) z lastnimi ali zakupljenimi plovili. Izjemoma se lahko sistem davka na tonažo uporablja za dejavnosti, ki so v smernicah opredeljene kot pomožne ali podobne pomorskemu prometu. Na primer, dejavnosti upravljanja ladij, poglabljanja rečnega dna ali vleke so lahko pod določenimi pogoji upravičene do pomoči (96). Nasprotno pa se samo lastništvo plovila, pridobitev plovila prek finančnega zakupa ali dajanje plovila v najem ali zakup tretjim stranem brez pridobitve celotne odgovornosti za upravljanje plovila ne more šteti za upravičeno dejavnost. Očitno je, da mora biti upravičenec do sistema davka na tonažo tisti, ki izvaja upravičeno prevozno dejavnost z upravičenim plovilom. |
| --- | --- |

(177)

Komisija je odobrila španski sistem davka na tonažo kot združljivo pomoč na podlagi smernic za pomorski promet, ki veljajo samo za podjetja, ki izvajajo prave dejavnosti pomorskega prevoza (95) z lastnimi ali zakupljenimi plovili. Izjemoma se lahko sistem davka na tonažo uporablja za dejavnosti, ki so v smernicah opredeljene kot pomožne ali podobne pomorskemu prometu. Na primer, dejavnosti upravljanja ladij, poglabljanja rečnega dna ali vleke so lahko pod določenimi pogoji upravičene do pomoči (96). Nasprotno pa se samo lastništvo plovila, pridobitev plovila prek finančnega zakupa ali dajanje plovila v najem ali zakup tretjim stranem brez pridobitve celotne odgovornosti za upravljanje plovila ne more šteti za upravičeno dejavnost. Očitno je, da mora biti upravičenec do sistema davka na tonažo tisti, ki izvaja upravičeno prevozno dejavnost z upravičenim plovilom.

| (178) | Res je, da je Komisija v preteklosti izjemoma odobrila dejavnosti zakupa plovila brez posadke kot del nekaterih priglašenih shem davka na tonažo, vendar le začasno in v določenih okoliščinah v zvezi s presežno zmogljivostjo (97). V navedenih okoliščinah osrednja dejavnost zadevnih podjetij ostaja pomorski prevoz in prihodki iz dejavnosti dajanja v zakup plovila brez posadke se lahko štejejo za pomožne v razmerju do osrednje dejavnosti. To dovoljeno odstopanje je popolnoma skladno s cilji smernic za pomorski promet, zlasti s ciljema „ohranjanja in izboljšanja pomorskega strokovnega znanja in izkušenj ter varovanja in pospeševanja zaposlovanja evropskih pomorščakov“ ter „prispevanja k utrditvi pomorskega sklopa, ustanovljenega v državah članicah, ob hkratnem ohranjanju splošne konkurenčnosti ladjevja na svetovnih trgih“ (98). |
| --- | --- |

(178)

Res je, da je Komisija v preteklosti izjemoma odobrila dejavnosti zakupa plovila brez posadke kot del nekaterih priglašenih shem davka na tonažo, vendar le začasno in v določenih okoliščinah v zvezi s presežno zmogljivostjo (97). V navedenih okoliščinah osrednja dejavnost zadevnih podjetij ostaja pomorski prevoz in prihodki iz dejavnosti dajanja v zakup plovila brez posadke se lahko štejejo za pomožne v razmerju do osrednje dejavnosti. To dovoljeno odstopanje je popolnoma skladno s cilji smernic za pomorski promet, zlasti s ciljema „ohranjanja in izboljšanja pomorskega strokovnega znanja in izkušenj ter varovanja in pospeševanja zaposlovanja evropskih pomorščakov“ ter „prispevanja k utrditvi pomorskega sklopa, ustanovljenega v državah članicah, ob hkratnem ohranjanju splošne konkurenčnosti ladjevja na svetovnih trgih“ (98).

| (179) | V skladu s smernicami za pomorski promet je v Odločbi Komisije C(2002) 582 final z dne 27. februarja 2002, s katero je bil odobren španski sistem davka na tonažo, izrecno navedeno, da samo dejavnosti pomorskega prevoza izpolnjujejo pogoje za sistem davka na tonažo (99). V oddelku 2.4 „Prejemniki“ je dejansko določeno, da so lahko prejemniki sheme davka na tonažo „pomorska podjetja, registrirana v skladu s špansko zakonodajo, katerih dejavnost vključuje upravljanje lastnih in zakupljenih ladij“ (poudarek dodan), v oddelku 2.5 „Upravičene dejavnosti/ladje“ pa je določeno: „Shema davka na tonažo se uporablja samo za dohodke od morskih ladij, s katerimi se izvajajo dejavnosti pomorskega prevoza. Ciljne upravičene dejavnosti vključujejo samo pomorski promet“ (poudarek dodan). |
| --- | --- |

(179)

V skladu s smernicami za pomorski promet je v Odločbi Komisije C(2002) 582 final z dne 27. februarja 2002, s katero je bil odobren španski sistem davka na tonažo, izrecno navedeno, da samo dejavnosti pomorskega prevoza izpolnjujejo pogoje za sistem davka na tonažo (99). V oddelku 2.4 „Prejemniki“ je dejansko določeno, da so lahko prejemniki sheme davka na tonažo „pomorska podjetja, registrirana v skladu s špansko zakonodajo, katerih dejavnost vključuje upravljanje lastnih in zakupljenih ladij“ (poudarek dodan), v oddelku 2.5 „Upravičene dejavnosti/ladje“ pa je določeno: „Shema davka na tonažo se uporablja samo za dohodke od morskih ladij, s katerimi se izvajajo dejavnosti pomorskega prevoza. Ciljne upravičene dejavnosti vključujejo samo pomorski promet“ (poudarek dodan).

| (180) | Iz besedila odločbe Komisije iz leta 2002, ki je bila sprejeta na podlagi smernic za pomorski prevoz, sledi, da podjetja, opredeljena kot lastniki ladij v skladu s špansko zakonodajo, lahko koristijo sistem davka na tonažo, če izvajajo upravičene dejavnosti pomorskega prevoza, in samo za te dejavnosti. |
| --- | --- |

(180)

Iz besedila odločbe Komisije iz leta 2002, ki je bila sprejeta na podlagi smernic za pomorski prevoz, sledi, da podjetja, opredeljena kot lastniki ladij v skladu s špansko zakonodajo, lahko koristijo sistem davka na tonažo, če izvajajo upravičene dejavnosti pomorskega prevoza, in samo za te dejavnosti.

| (181) | Komisija meni, da dejavnosti, ki jo izvajajo gospodarska interesna združenja, udeležena v poslih na podlagi SPN, ni mogoče šteti za prevozno dejavnost. Ko gospodarsko interesno združenje preide na sistem davka na tonažo, zakupi eno samo plovilo od lizinške družbe in ga brez posadke da v zakup tretjemu lastniku ladij. Če tretji lastnik ladij upravlja plovilo v namen izvajanja storitev pomorskega prevoza, je lahko upravičen do sistema davka na tonažo. Gospodarsko interesno združenje pa zgolj da plovilo na razpolago tretjemu podjetju za pomorske prevoze, ki ga nato upravlja. Gospodarsko interesno združenje je torej posrednik, ki zagotavlja storitve najema ali zakupa in ne prevoznih storitev. |
| --- | --- |

(181)

Komisija meni, da dejavnosti, ki jo izvajajo gospodarska interesna združenja, udeležena v poslih na podlagi SPN, ni mogoče šteti za prevozno dejavnost. Ko gospodarsko interesno združenje preide na sistem davka na tonažo, zakupi eno samo plovilo od lizinške družbe in ga brez posadke da v zakup tretjemu lastniku ladij. Če tretji lastnik ladij upravlja plovilo v namen izvajanja storitev pomorskega prevoza, je lahko upravičen do sistema davka na tonažo. Gospodarsko interesno združenje pa zgolj da plovilo na razpolago tretjemu podjetju za pomorske prevoze, ki ga nato upravlja. Gospodarsko interesno združenje je torej posrednik, ki zagotavlja storitve najema ali zakupa in ne prevoznih storitev.

| (182) | Gospodarska interesna združenja, ki sodelujejo v poslih na podlagi SPN, običajno dajo v zakup edino plovilo, ki ga imajo v lasti ali v zakupu in je torej njihovo celotno ladjevje. V takšnih okoliščinah gospodarsko interesno združenje ne nosi nobenega tveganja ali odgovornosti v smislu tehničnega upravljanja, upravljanja posadke ali poslovnega upravljanja plovila. Je zgolj posrednik in prihodkov od dajanja plovila v zakup brez posadke ni mogoče šteti za pomožne v razmerju do dejavnosti pomorskega prevoza. |
| --- | --- |

(182)

Gospodarska interesna združenja, ki sodelujejo v poslih na podlagi SPN, običajno dajo v zakup edino plovilo, ki ga imajo v lasti ali v zakupu in je torej njihovo celotno ladjevje. V takšnih okoliščinah gospodarsko interesno združenje ne nosi nobenega tveganja ali odgovornosti v smislu tehničnega upravljanja, upravljanja posadke ali poslovnega upravljanja plovila. Je zgolj posrednik in prihodkov od dajanja plovila v zakup brez posadke ni mogoče šteti za pomožne v razmerju do dejavnosti pomorskega prevoza.

| (183) | Poleg tega gospodarska interesna združenja ostanejo v sistemu davka na tonažo samo za kratek čas, tj. dva tedna, v katerih združenje uveljavi opcijo zakupne pogodbe, lastnik ladij pa opcijo, povezano s pogodbo o zakupu plovila brez posadke. Zdi se, da dopustitev uporabe sistema davka na tonažo za to vrsto dejavnosti ne povzroči trajnega povečanja tonaže pod zastavo ali nadzorom držav EGP. Zaradi istih razlogov se zdi, da gospodarska interesna združenja, ki sodelujejo v poslih na podlagi SPN, ne prispevajo k cilju „ohranjanja ... pomorskega strokovnega znanja in izkušenj ter varovanja ... zaposlovanja evropskih pomorščakov“ ali „prispevanja k utrditvi pomorskega sklopa“. |
| --- | --- |

(183)

Poleg tega gospodarska interesna združenja ostanejo v sistemu davka na tonažo samo za kratek čas, tj. dva tedna, v katerih združenje uveljavi opcijo zakupne pogodbe, lastnik ladij pa opcijo, povezano s pogodbo o zakupu plovila brez posadke. Zdi se, da dopustitev uporabe sistema davka na tonažo za to vrsto dejavnosti ne povzroči trajnega povečanja tonaže pod zastavo ali nadzorom držav EGP. Zaradi istih razlogov se zdi, da gospodarska interesna združenja, ki sodelujejo v poslih na podlagi SPN, ne prispevajo k cilju „ohranjanja ... pomorskega strokovnega znanja in izkušenj ter varovanja ... zaposlovanja evropskih pomorščakov“ ali „prispevanja k utrditvi pomorskega sklopa“.

| (184) | Odobritev, ki izhaja iz odločbe iz leta 2002, ne pomeni, da se dejavnost podjetij, kot so gospodarska interesna združenja, udeležena v poslih na podlagi SPN, lahko štejejo za dejavnost pomorskega prevoza. |
| --- | --- |

(184)

Odobritev, ki izhaja iz odločbe iz leta 2002, ne pomeni, da se dejavnost podjetij, kot so gospodarska interesna združenja, udeležena v poslih na podlagi SPN, lahko štejejo za dejavnost pomorskega prevoza.

| (185) | Zato Komisija meni, da vključitev podjetij, kot so gospodarska interesna združenja, udeležena v poslih na podlagi SPN (100), v shemo davka na tonažo privede do dodelitve nove pomoči, bodisi prek izračuna obdavčljivih prihodkov glede na upravljano tonažo bodisi prek možnosti odložitve poravnave skritih davčnih obveznosti do prodaje ali razstavitve plovila v skladu s členom 125(2) TRLIS. |
| --- | --- |

(185)

Zato Komisija meni, da vključitev podjetij, kot so gospodarska interesna združenja, udeležena v poslih na podlagi SPN (100), v shemo davka na tonažo privede do dodelitve nove pomoči, bodisi prek izračuna obdavčljivih prihodkov glede na upravljano tonažo bodisi prek možnosti odložitve poravnave skritih davčnih obveznosti do prodaje ali razstavitve plovila v skladu s členom 125(2) TRLIS.

Ostali ukrepi pomenijo novo pomoč

| (186) | Predčasna amortizacija zakupljenih sredstev (člena 115(11) in 48(4) TRLIS ter člen 49 RIS, ukrep 2) ni veljavna pomoč, ker je bila uvedena leta 2002, tj. po pristopu Španije k EU leta 1986, ter ni bila priglašena Komisiji in je slednja ni odobrila. Poleg tega je mogoče učinek tega ukrepa jasno ločiti od učinka pospešene amortizacije. Ta ukrep pomeni nezakonito pomoč. |
| --- | --- |

(186)

Predčasna amortizacija zakupljenih sredstev (člena 115(11) in 48(4) TRLIS ter člen 49 RIS, ukrep 2) ni veljavna pomoč, ker je bila uvedena leta 2002, tj. po pristopu Španije k EU leta 1986, ter ni bila priglašena Komisiji in je slednja ni odobrila. Poleg tega je mogoče učinek tega ukrepa jasno ločiti od učinka pospešene amortizacije. Ta ukrep pomeni nezakonito pomoč.

| (187) | Podobno je člen 50(3) RIS, ki je dopuščal oprostitev kapitalskih dobičkov od plovil, pridobljenih na podlagi predhodno odobrenih zakupnih pogodb (ukrep 5), začel veljati leta 2002 ter pred tem ni bil priglašen Komisiji in ga slednja ni odobrila. |
| --- | --- |

(187)

Podobno je člen 50(3) RIS, ki je dopuščal oprostitev kapitalskih dobičkov od plovil, pridobljenih na podlagi predhodno odobrenih zakupnih pogodb (ukrep 5), začel veljati leta 2002 ter pred tem ni bil priglašen Komisiji in ga slednja ni odobrila.

| (188) | Komisija meni, da odobritev iz leta 2002 ne zajema izvedbenih ukrepov in zlasti ne člena 50(3) RIS, ker uvaja izjemo od omejitvenih pravil, ki se uporabljajo za rabljena plovila v skladu s členom 125(2) TRLIS, kar pomeni dodatno prednost. To izjemo bi bilo treba priglasiti skupaj s pravnimi predpisi, ki jih je odobrila Komisija, vendar se to ni zgodilo. |
| --- | --- |

(188)

Komisija meni, da odobritev iz leta 2002 ne zajema izvedbenih ukrepov in zlasti ne člena 50(3) RIS, ker uvaja izjemo od omejitvenih pravil, ki se uporabljajo za rabljena plovila v skladu s členom 125(2) TRLIS, kar pomeni dodatno prednost. To izjemo bi bilo treba priglasiti skupaj s pravnimi predpisi, ki jih je odobrila Komisija, vendar se to ni zgodilo.

| (189) | Zdi se, da uporaba člena 125(2) TRLIS ne zahteva nadaljnjih opredelitev ali pojasnil. Običajno bi sprožila obdavčitev kapitalskega dobička, ki ga je zakupodajalec ustvaril s prenosom plovila na zakupnika (podjetje za pomorske prevoze). Če je Španija menila, da so potrebna pojasnila, bi jih morala predložiti ob priglasitvi. |
| --- | --- |

(189)

Zdi se, da uporaba člena 125(2) TRLIS ne zahteva nadaljnjih opredelitev ali pojasnil. Običajno bi sprožila obdavčitev kapitalskega dobička, ki ga je zakupodajalec ustvaril s prenosom plovila na zakupnika (podjetje za pomorske prevoze). Če je Španija menila, da so potrebna pojasnila, bi jih morala predložiti ob priglasitvi.

| (190) | Zato tudi izvedbeni ukrepi in zlasti člen 50(3) RIS pomenijo nezakonito pomoč. |
| --- | --- |

(190)

Zato tudi izvedbeni ukrepi in zlasti člen 50(3) RIS pomenijo nezakonito pomoč.

5.5   ZDRUŽLJIVOST Z NOTRANJIM TRGOM

| (191) | Komisija ugotavlja, da naslednji ukrepi pomenijo državno pomoč, in sicer posamično in v okviru sistema SPN:






  — | predčasna amortizacija sredstev, pridobljenih na podlagi pogodbe o finančnem zakupu (člena 115(11) in 48(4) TRLIS ter člen 49 RIS), |
| --- | --- | --- |

(191)

Komisija ugotavlja, da naslednji ukrepi pomenijo državno pomoč, in sicer posamično in v okviru sistema SPN:

—

predčasna amortizacija sredstev, pridobljenih na podlagi pogodbe o finančnem zakupu (člena 115(11) in 48(4) TRLIS ter člen 49 RIS),

| — | shema davka na tonažo v zvezi z upravičenostjo dejavnosti dajanja plovil v zakup brez posadke, |
| --- | --- |

—

shema davka na tonažo v zvezi z upravičenostjo dejavnosti dajanja plovil v zakup brez posadke,

| — | člen 50(3) RIS. |
| --- | --- |

—

člen 50(3) RIS.

| (192) | Državna pomoč, kot je opredeljena v členu 107(1) PDEU, je načeloma prepovedana. Vendar člen 107(2) določa, da so nekatere vrste pomoči združljive, člen 107(3) pa, da lahko Komisija nekatere vrste pomoči ali pomoči, namenjene določenim prejemnikom, razglasi za združljive. Uporabijo se lahko posebna pravila, kot so smernice za pomorski promet (101) ali okvir za državno pomoč ladjedelništvu (102), odvisno od kategorije prejemnikov. |
| --- | --- |

(192)

Državna pomoč, kot je opredeljena v členu 107(1) PDEU, je načeloma prepovedana. Vendar člen 107(2) določa, da so nekatere vrste pomoči združljive, člen 107(3) pa, da lahko Komisija nekatere vrste pomoči ali pomoči, namenjene določenim prejemnikom, razglasi za združljive. Uporabijo se lahko posebna pravila, kot so smernice za pomorski promet (101) ali okvir za državno pomoč ladjedelništvu (102), odvisno od kategorije prejemnikov.

| (193) | Niti španski organi niti tretje strani, opredeljene kot prejemniki v tem sklepu, se niso sklicevali na uporabo katere koli druge določbe člena 107(2) in (3) PDEU ali uporabo katerega koli drugega okvira za državno pomoč, sprejetega na podlagi člena 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(193)

Niti španski organi niti tretje strani, opredeljene kot prejemniki v tem sklepu, se niso sklicevali na uporabo katere koli druge določbe člena 107(2) in (3) PDEU ali uporabo katerega koli drugega okvira za državno pomoč, sprejetega na podlagi člena 107(3)(c) PDEU.

5.5.1   Uporaba smernic za pomorski promet

Upravičenost prihodkov od dajanja plovila v zakup brez posadke do davka na tonažo

| (194) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 71, španski organi in nekatere tretje strani menijo, da odločba iz leta 2002, s katero je bila odobrena španska shema davka na tonažo, zajema dajanje v zakup, ker se nanaša na upravljanje lastnih in zakupljenih ladij. |
| --- | --- |

(194)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 71, španski organi in nekatere tretje strani menijo, da odločba iz leta 2002, s katero je bila odobrena španska shema davka na tonažo, zajema dajanje v zakup, ker se nanaša na upravljanje lastnih in zakupljenih ladij.

| (195) | Komisija se ne strinja s to razlago odločbe iz leta 2002. Iz smernic za pomorski promet in odločbe iz leta 2002 je razvidno, da bi se moral davek na tonažo uporabljati samo za dejavnosti pomorskega prevoza (103). Načeloma se prihodki od drugih dejavnosti, ki niso prevozne, tudi če jih izvaja podjetje za pomorske prevoze, ne morejo obdavčiti v skladu s sistemom davka na tonažo (104), razen če gre za izrecno izjemo in če so izpolnjeni določeni pogoji (pomožne dejavnosti, poglabljanje dna, vleka). |
| --- | --- |

(195)

Komisija se ne strinja s to razlago odločbe iz leta 2002. Iz smernic za pomorski promet in odločbe iz leta 2002 je razvidno, da bi se moral davek na tonažo uporabljati samo za dejavnosti pomorskega prevoza (103). Načeloma se prihodki od drugih dejavnosti, ki niso prevozne, tudi če jih izvaja podjetje za pomorske prevoze, ne morejo obdavčiti v skladu s sistemom davka na tonažo (104), razen če gre za izrecno izjemo in če so izpolnjeni določeni pogoji (pomožne dejavnosti, poglabljanje dna, vleka).

| (196) | V zvezi s tem „upravljanje lastnih in zakupljenih ladij“, navedeno v odločbi iz leta 2002 kot upravičena dejavnost, zajema le „upravljanje“ plovil, ki jih ima podjetje za pomorski prevoz v lasti ali v zakupu brez posadke in jih tudi upravlja, kar velja tako za lastne kot tudi za zakupljene ladje. |
| --- | --- |

(196)

V zvezi s tem „upravljanje lastnih in zakupljenih ladij“, navedeno v odločbi iz leta 2002 kot upravičena dejavnost, zajema le „upravljanje“ plovil, ki jih ima podjetje za pomorski prevoz v lasti ali v zakupu brez posadke in jih tudi upravlja, kar velja tako za lastne kot tudi za zakupljene ladje.

| (197) | Kot je bilo že navedeno v oddelku 5.3.2.4, finančna gospodarska interesna združenja, ki sodelujejo v poslih financiranja na podlagi SPN, ne upravljajo plovil in ne izvajajo nobenih storitev pomorskega prevoza. So finančni posredniki, ki sodelujejo pri kolektivnem financiranju sredstva. Ne posegajo v strateško ali tehnično upravljanje, upravljanje posadke ali poslovno upravljanje plovila, ki ga dajo v zakup, in ne nosijo nobenega tveganja ali odgovornosti za izvajanje storitev pomorskega prevoza. |
| --- | --- |

(197)

Kot je bilo že navedeno v oddelku 5.3.2.4, finančna gospodarska interesna združenja, ki sodelujejo v poslih financiranja na podlagi SPN, ne upravljajo plovil in ne izvajajo nobenih storitev pomorskega prevoza. So finančni posredniki, ki sodelujejo pri kolektivnem financiranju sredstva. Ne posegajo v strateško ali tehnično upravljanje, upravljanje posadke ali poslovno upravljanje plovila, ki ga dajo v zakup, in ne nosijo nobenega tveganja ali odgovornosti za izvajanje storitev pomorskega prevoza.

| (198) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da gospodarska interesna združenja, udeležena v poslih na podlagi SPN, dajo v zakup svoje edino plovilo z nakupno opcijo, v zvezi s katero se podjetje za pomorske prevoze že na začetku zaveže, da jo bo uveljavilo, in prodajno opcijo, ki jo lahko uveljavi gospodarsko interesno združenje. To je enako preloženemu, vendar dokončnemu prenosu lastništva celotnega ladjevja gospodarskega interesnega združenja. Zato gospodarsko interesno združenje ni v enakem položaju kot lastniki ladij, ki imajo težave zaradi začasne presežne zmogljivosti in del svojega ladjevja dajo v zakup tretjim subjektom za omejeno obdobje, da bi dosegli določeno mero prožnosti (glej uvodno izjavo 178). |
| --- | --- |

(198)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da gospodarska interesna združenja, udeležena v poslih na podlagi SPN, dajo v zakup svoje edino plovilo z nakupno opcijo, v zvezi s katero se podjetje za pomorske prevoze že na začetku zaveže, da jo bo uveljavilo, in prodajno opcijo, ki jo lahko uveljavi gospodarsko interesno združenje. To je enako preloženemu, vendar dokončnemu prenosu lastništva celotnega ladjevja gospodarskega interesnega združenja. Zato gospodarsko interesno združenje ni v enakem položaju kot lastniki ladij, ki imajo težave zaradi začasne presežne zmogljivosti in del svojega ladjevja dajo v zakup tretjim subjektom za omejeno obdobje, da bi dosegli določeno mero prožnosti (glej uvodno izjavo 178).

| (199) | Zaradi vseh teh razlogov Komisija meni, da gospodarska interesna združenja, udeležena v poslih, ki temeljijo na SPN, niso upravičena do španskega sistema davka na tonažo, kot ga je odobrila Komisija, in zanje ne veljajo določbe smernic za pomorski promet. |
| --- | --- |

(199)

Zaradi vseh teh razlogov Komisija meni, da gospodarska interesna združenja, udeležena v poslih, ki temeljijo na SPN, niso upravičena do španskega sistema davka na tonažo, kot ga je odobrila Komisija, in zanje ne veljajo določbe smernic za pomorski promet.

| (200) | Vendar Komisija meni, da gospodarska interesna združenja, udeležena v poslih na podlagi SPN, in njihovi vlagatelji glede na splošno naravo poslov zakupa delujejo kot posredniki, ki na druge prejemnike (podjetja za pomorske prevoze) prenesejo prednost, katere cilj je skupni interes. |
| --- | --- |

(200)

Vendar Komisija meni, da gospodarska interesna združenja, udeležena v poslih na podlagi SPN, in njihovi vlagatelji glede na splošno naravo poslov zakupa delujejo kot posredniki, ki na druge prejemnike (podjetja za pomorske prevoze) prenesejo prednost, katere cilj je skupni interes.

Upravičenost gospodarskih interesnih združenj in/ali njihovih vlagateljev kot posrednikov

| (201) | Komisija je v skladu s pristopom, sprejetim v odločbi z dne 20. decembra 2006 v zvezi s francosko shemo GIE fiscaux
   (105), zavzela stališče, da bi se pomoč, ki jo je obdržalo gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji, opredelila kot združljiva v enakem deležu, ker pomeni pravično plačilo za njihovo posredovanje pri prenosu prednosti, katere cilj je skupni interes, na podjetje za pomorske prevoze. Res je, da gospodarska interesna združenja v obravnavani zadevi niso pravno zavezana, da prenesejo del prejete pomoči na podjetja za pomorske prevoze. Vendar Komisija meni, da je pri uveljavljanju njene diskrecijske pravice pri ocenjevanju združljivosti ukrepa v skladu s členom 107(3)(c) PDEU primerno, da upošteva ugodne učinke ukrepa na pomorski sektor in smiselno uporabi določbe smernic za pomorski promet, ki se običajno uporabljajo za ukrepe pomoči, za prednost, preneseno na podjetje za pomorske prevoze. Če torej uporaba smernic za pomorski promet za podjetje za pomorske prevoze, ki je sodelovalo v določenem poslu na podlagi SPN, pokaže, da je delež združljive prednosti ali skupne prednosti enak x %, je združljiv enak odstotek pomoči, ki ga je obdržalo gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji. |
| --- | --- |

(201)

Komisija je v skladu s pristopom, sprejetim v odločbi z dne 20. decembra 2006 v zvezi s francosko shemo GIE fiscaux
   (105), zavzela stališče, da bi se pomoč, ki jo je obdržalo gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji, opredelila kot združljiva v enakem deležu, ker pomeni pravično plačilo za njihovo posredovanje pri prenosu prednosti, katere cilj je skupni interes, na podjetje za pomorske prevoze. Res je, da gospodarska interesna združenja v obravnavani zadevi niso pravno zavezana, da prenesejo del prejete pomoči na podjetja za pomorske prevoze. Vendar Komisija meni, da je pri uveljavljanju njene diskrecijske pravice pri ocenjevanju združljivosti ukrepa v skladu s členom 107(3)(c) PDEU primerno, da upošteva ugodne učinke ukrepa na pomorski sektor in smiselno uporabi določbe smernic za pomorski promet, ki se običajno uporabljajo za ukrepe pomoči, za prednost, preneseno na podjetje za pomorske prevoze. Če torej uporaba smernic za pomorski promet za podjetje za pomorske prevoze, ki je sodelovalo v določenem poslu na podlagi SPN, pokaže, da je delež združljive prednosti ali skupne prednosti enak x %, je združljiv enak odstotek pomoči, ki ga je obdržalo gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji.

Prednost za podjetja za pomorske prevoze, ki so končni uporabniki

| (202) | Ker prednost koristi podjetjem za pomorske prevoze, so člen 107(3)(c) in smernice za pomorski promet (106) edini ustrezen okvir za oceno njene združljivosti. |
| --- | --- |

(202)

Ker prednost koristi podjetjem za pomorske prevoze, so člen 107(3)(c) in smernice za pomorski promet (106) edini ustrezen okvir za oceno njene združljivosti.

| (203) | Komisija meni, da podjetja za pomorske prevoze ne prejemajo državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. Kljub temu meni, da bi bilo treba za prednost, ki jo je gospodarsko interesno združenje preneslo na podjetje za pomorske prevoze, smiselno uporabiti smernice za pomorski promet, da se ugotovi znesek združljive pomoči na ravni gospodarskih interesnih združenj kot posrednikov, ki na podjetja za pomorske prevoze prenesejo prednost, katere cilj je skupni interes, in da se določi: (1) znesek pomoči, ki ga je na začetku prejelo gospodarsko interesno združenje in je bil prenesen na podjetje za pomorske prevoze ter bi bil združljiv, če bi preneseni znesek pomenil državno pomoč, dodeljeno podjetju za pomorske prevoze, (2) delež navedene združljive prednosti glede na celotno prednost, preneseno na podjetje za pomorske prevoze, in (3) znesek pomoči, ki bi ga bilo treba šteti za združljivega v smislu plačila gospodarskim interesnim združenjem za njihovo posredovanje. |
| --- | --- |

(203)

Komisija meni, da podjetja za pomorske prevoze ne prejemajo državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. Kljub temu meni, da bi bilo treba za prednost, ki jo je gospodarsko interesno združenje preneslo na podjetje za pomorske prevoze, smiselno uporabiti smernice za pomorski promet, da se ugotovi znesek združljive pomoči na ravni gospodarskih interesnih združenj kot posrednikov, ki na podjetja za pomorske prevoze prenesejo prednost, katere cilj je skupni interes, in da se določi: (1) znesek pomoči, ki ga je na začetku prejelo gospodarsko interesno združenje in je bil prenesen na podjetje za pomorske prevoze ter bi bil združljiv, če bi preneseni znesek pomenil državno pomoč, dodeljeno podjetju za pomorske prevoze, (2) delež navedene združljive prednosti glede na celotno prednost, preneseno na podjetje za pomorske prevoze, in (3) znesek pomoči, ki bi ga bilo treba šteti za združljivega v smislu plačila gospodarskim interesnim združenjem za njihovo posredovanje.

| (204) | Smernice za pomorski promet opisujejo različne vrste državne pomoči in pogoje, pod katerimi lahko Komisija odobri pomoč. V smernicah je zlasti jasno določeno, da se uporabljajo samo za dejavnosti pomorskega prevoza in za omejeno število pomožnih ali podobnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(204)

Smernice za pomorski promet opisujejo različne vrste državne pomoči in pogoje, pod katerimi lahko Komisija odobri pomoč. V smernicah je zlasti jasno določeno, da se uporabljajo samo za dejavnosti pomorskega prevoza in za omejeno število pomožnih ali podobnih dejavnosti.

| (205) | Če podjetje za pomorske prevoze, ki je končni uporabnik, izvaja storitve pomorskega prevoza (ali podobne dejavnosti) in izpolnjuje vse pogoje iz smernic, bi bila prednost, ki bi jo prejelo to podjetje in bi pomenila pomoč, združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(205)

Če podjetje za pomorske prevoze, ki je končni uporabnik, izvaja storitve pomorskega prevoza (ali podobne dejavnosti) in izpolnjuje vse pogoje iz smernic, bi bila prednost, ki bi jo prejelo to podjetje in bi pomenila pomoč, združljiva z notranjim trgom.

| (206) | V skladu s smernicami za pomorski promet se lahko pomoč dodeli prek različnih vrst ukrepov. Eden od glavnih pogojev, ki jih določata člen 10 smernic iz leta 1997 in člen 11 smernic za pomorski promet iz leta 2004, je splošna zgornja meja pomoči, tj. največji znesek državne pomoči, ki se lahko dodeli podjetju in se lahko šteje za združljivega z notranjim trgom (107). |
| --- | --- |

(206)

V skladu s smernicami za pomorski promet se lahko pomoč dodeli prek različnih vrst ukrepov. Eden od glavnih pogojev, ki jih določata člen 10 smernic iz leta 1997 in člen 11 smernic za pomorski promet iz leta 2004, je splošna zgornja meja pomoči, tj. največji znesek državne pomoči, ki se lahko dodeli podjetju in se lahko šteje za združljivega z notranjim trgom (107).

| (207) | Na podlagi smernic iz leta 1997 zgornja meja pomoči ustreza znižanju „davkov in prispevkov za socialno varnost za pomorščake na nič ter znižanj[u] davka na pravne osebe za dejavnosti pomorskega prometa“. Na podlagi smernic iz leta 2004 zgornja meja ustreza znižanju davkov in prispevkov za socialno varnost za pomorščake na nič ter znižanju davka z uporabo sheme davka na tonažo. Vendar je v smernicah iz leta 2004 navedeno tudi, da „skupni znesek [dodeljene] pomoči ... ne sme presegati skupnega zneska davkov in socialnih prispevkov, pobranih od dejavnosti pomorskega prometa in pomorščakov“. |
| --- | --- |

(207)

Na podlagi smernic iz leta 1997 zgornja meja pomoči ustreza znižanju „davkov in prispevkov za socialno varnost za pomorščake na nič ter znižanj[u] davka na pravne osebe za dejavnosti pomorskega prometa“. Na podlagi smernic iz leta 2004 zgornja meja ustreza znižanju davkov in prispevkov za socialno varnost za pomorščake na nič ter znižanju davka z uporabo sheme davka na tonažo. Vendar je v smernicah iz leta 2004 navedeno tudi, da „skupni znesek [dodeljene] pomoči ... ne sme presegati skupnega zneska davkov in socialnih prispevkov, pobranih od dejavnosti pomorskega prometa in pomorščakov“.

| (208) | Komisija glede uporabe zgornje meje pomoči za določene upravičene lastnike ladij meni, da bi jo bilo treba določiti na ravni EGP. To pomeni, da bi bilo treba pri določitvi zgornje meje ustrezno upoštevati davek od dohodkov pravnih oseb in prispevke za socialno varnost, ki jih plačujejo prejemniki v drugih državah članicah EGP. Ta pristop je v skladu s sodno prakso iz zadeve FagorBrandt
   (108), ki je potrdila, da bi bilo treba pri ocenjevanju ukrepa državne pomoči ustrezno upoštevati skupni učinek morebitne pomoči, dodeljene v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

(208)

Komisija glede uporabe zgornje meje pomoči za določene upravičene lastnike ladij meni, da bi jo bilo treba določiti na ravni EGP. To pomeni, da bi bilo treba pri določitvi zgornje meje ustrezno upoštevati davek od dohodkov pravnih oseb in prispevke za socialno varnost, ki jih plačujejo prejemniki v drugih državah članicah EGP. Ta pristop je v skladu s sodno prakso iz zadeve FagorBrandt
   (108), ki je potrdila, da bi bilo treba pri ocenjevanju ukrepa državne pomoči ustrezno upoštevati skupni učinek morebitne pomoči, dodeljene v različnih državah članicah.

| (209) | Ker se obravnavana zadeva nanaša na pomoč, dodeljeno gospodarskim interesnim združenjem v zvezi s pridobitvijo dolgoročnega sredstva s strani lastnika ladij, se Komisija strinja s španskimi organi, da bi bilo treba prednost, ki jo prejme podjetje za pomorske prevoze, porazdeliti na običajno obdobje amortizacije sredstva (deset let z davčnega vidika) ter primerjati s skupnim zneskom davkov in prispevkov za socialno varnost, plačanih v istem obdobju. |
| --- | --- |

(209)

Ker se obravnavana zadeva nanaša na pomoč, dodeljeno gospodarskim interesnim združenjem v zvezi s pridobitvijo dolgoročnega sredstva s strani lastnika ladij, se Komisija strinja s španskimi organi, da bi bilo treba prednost, ki jo prejme podjetje za pomorske prevoze, porazdeliti na običajno obdobje amortizacije sredstva (deset let z davčnega vidika) ter primerjati s skupnim zneskom davkov in prispevkov za socialno varnost, plačanih v istem obdobju.

| (210) | V skladu z zgornjo mejo je treba vse dodeljene prednosti, ki presegajo skupni znesek davka od dohodkov, prispevkov za socialno varnost za pomorščake in davka od dohodkov pravnih oseb za dejavnosti pomorskega prometa, šteti za nezdružljive s Pogodbo. |
| --- | --- |

(210)

V skladu z zgornjo mejo je treba vse dodeljene prednosti, ki presegajo skupni znesek davka od dohodkov, prispevkov za socialno varnost za pomorščake in davka od dohodkov pravnih oseb za dejavnosti pomorskega prometa, šteti za nezdružljive s Pogodbo.

5.6   VRAČILO POMOČI

| (211) | Člen 14 Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da se v primerih nezakonite pomoči, ko se sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč. Vračilo pomoči mora, kolikor je mogoče, ponovno vzpostaviti konkurenčno stanje, ki je obstajalo pred dodelitvijo pomoči. |
| --- | --- |

(211)

Člen 14 Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da se v primerih nezakonite pomoči, ko se sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč. Vračilo pomoči mora, kolikor je mogoče, ponovno vzpostaviti konkurenčno stanje, ki je obstajalo pred dodelitvijo pomoči.

| (212) | Vendar člen 14 uredbe določa tudi, da Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti. V tem oddelku je proučeno, ali splošna načela enake obravnave, varstva legitimnih pričakovanj in pravne varnosti Komisiji preprečujejo odreditev popolnega ali delnega vračila pomoči, ki je bila dodeljena v preteklosti. |
| --- | --- |

(212)

Vendar člen 14 uredbe določa tudi, da Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti. V tem oddelku je proučeno, ali splošna načela enake obravnave, varstva legitimnih pričakovanj in pravne varnosti Komisiji preprečujejo odreditev popolnega ali delnega vračila pomoči, ki je bila dodeljena v preteklosti.

5.6.1   Enaka obravnava

| (213) | Načelo enake obravnave in prepovedi diskriminacije zahteva, da se primerljivi položaji ne obravnavajo različno in da se različni položaji ne obravnavajo enako, razen če je tako obravnavanje objektivno utemeljeno (109). |
| --- | --- |

(213)

Načelo enake obravnave in prepovedi diskriminacije zahteva, da se primerljivi položaji ne obravnavajo različno in da se različni položaji ne obravnavajo enako, razen če je tako obravnavanje objektivno utemeljeno (109).

| (214) | Francoska shema GIE Fiscaux je v več pogledih primerljiva s SPN. Zahteva posredovanje davčno preglednega gospodarskega interesnega združenja ali vlagateljev med graditeljem dolgoročnega sredstva in kupcem, kateremu gospodarsko interesno združenje da sredstvo v najem ali zakup. Gospodarsko interesno združenje za amortizacijo sredstva uporabi pospešeno in predčasno amortizacijo, kapitalski dobiček, ki izhaja iz prodaje sredstva, pa je oproščen davka od dohodkov pravnih oseb. Gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji vrnejo velik del koristi, ki izhajajo iz davčnih ukrepov, kupcu sredstva (na primer podjetju za pomorske prevoze) prek znižanja najemnine ali cene nakupne opcije. Vendar je francoska shema vključevala izrecno oprostitev kapitalskih dobičkov, medtem ko je pri SPN ta oprostitev posledica skupne uporabe sistema davka na tonažo in člena 50(3) RIS za gospodarsko interesno združenje. |
| --- | --- |

(214)

Francoska shema GIE Fiscaux je v več pogledih primerljiva s SPN. Zahteva posredovanje davčno preglednega gospodarskega interesnega združenja ali vlagateljev med graditeljem dolgoročnega sredstva in kupcem, kateremu gospodarsko interesno združenje da sredstvo v najem ali zakup. Gospodarsko interesno združenje za amortizacijo sredstva uporabi pospešeno in predčasno amortizacijo, kapitalski dobiček, ki izhaja iz prodaje sredstva, pa je oproščen davka od dohodkov pravnih oseb. Gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji vrnejo velik del koristi, ki izhajajo iz davčnih ukrepov, kupcu sredstva (na primer podjetju za pomorske prevoze) prek znižanja najemnine ali cene nakupne opcije. Vendar je francoska shema vključevala izrecno oprostitev kapitalskih dobičkov, medtem ko je pri SPN ta oprostitev posledica skupne uporabe sistema davka na tonažo in člena 50(3) RIS za gospodarsko interesno združenje.

| (215) | Komisija opozarja tudi, da se francoska in španska zadeva razlikujeta v smislu pravnega okvira in poteka postopka ter da je Komisija v svoji končni odločbi iz leta 2006 v zvezi s shemo GIE Fiscaux opustila odreditev vračila za del obdobja, na katerega se nanaša ocena, zaradi razlogov, povezanih s posebnim potekom postopka v navedeni zadevi. Ti razlogi vključujejo predvsem dejstvo, da Francija sheme ni uradno priglasila Komisiji, vendar jo je o njej obvestila pred začetkom izvajanja. Komisija ugotavlja tudi, da pred začetkom formalnega postopka preiskave v zvezi s shemo GIE Fiscaux ni še nikoli odločala o podobni zadevi. Prav nasprotno pa je pred začetkom formalnega postopka preiskave v zvezi s SPN Komisija že odločila, da je podobna shema, in sicer prav francoska GIE Fiscaux, shema državne pomoči. Ker se pravni in dejanski okvir zadeve GIE Fiscaux razlikujeta od tistih v zadevi v zvezi s SPN, Komisija meni, da bi bilo drugačno obravnavanje lahko upravičeno. Vendar je Komisija, kot pojasnjuje v oddelku 5.6.3, zaradi razlogov, povezanih z načelom pravne varnosti, opustila odreditev vračila pomoči v tej zadevi do datuma objave odločbe v zvezi s francosko shemo GIE Fiscaux. |
| --- | --- |

(215)

Komisija opozarja tudi, da se francoska in španska zadeva razlikujeta v smislu pravnega okvira in poteka postopka ter da je Komisija v svoji končni odločbi iz leta 2006 v zvezi s shemo GIE Fiscaux opustila odreditev vračila za del obdobja, na katerega se nanaša ocena, zaradi razlogov, povezanih s posebnim potekom postopka v navedeni zadevi. Ti razlogi vključujejo predvsem dejstvo, da Francija sheme ni uradno priglasila Komisiji, vendar jo je o njej obvestila pred začetkom izvajanja. Komisija ugotavlja tudi, da pred začetkom formalnega postopka preiskave v zvezi s shemo GIE Fiscaux ni še nikoli odločala o podobni zadevi. Prav nasprotno pa je pred začetkom formalnega postopka preiskave v zvezi s SPN Komisija že odločila, da je podobna shema, in sicer prav francoska GIE Fiscaux, shema državne pomoči. Ker se pravni in dejanski okvir zadeve GIE Fiscaux razlikujeta od tistih v zadevi v zvezi s SPN, Komisija meni, da bi bilo drugačno obravnavanje lahko upravičeno. Vendar je Komisija, kot pojasnjuje v oddelku 5.6.3, zaradi razlogov, povezanih z načelom pravne varnosti, opustila odreditev vračila pomoči v tej zadevi do datuma objave odločbe v zvezi s francosko shemo GIE Fiscaux.

| (216) | Komisija nadalje meni, da je bila uporaba načela legitimnih pričakovanj za podobne ukrepe v zadevah, navedenih v uvodni izjavi 92, upravičena glede na okoliščine v posameznih zadevah. V zadevi v zvezi s španskim dobrim imenom je odgovor na vprašanje poslanca Evropskega parlamenta jasno pokazal, da je shema splošen ukrep. V zvezi s centri za usklajevanje in notranjimi dejavnostmi večnacionalnih družb (110) je Komisija ugotovila, da so obstajala legitimna pričakovanja, ki so temeljila na predhodni odobritvi belgijskih centrov za usklajevanje kot splošnega ukrepa v letih 1984 in 1987, pa tudi na odgovoru Komisije na parlamentarno vprašanje (111). V tem odgovoru je navedla, da širok nabor davčnih ukrepov – „predpisi o obdavčitvi centralnih sedežev večnacionalnih družb s sedežem v Evropi, [oblikovani tako,] da bi se izognili dvojni obdavčitvi“ – „ne sodi v področje uporabe pravil o državni pomoči“. Poleg tega so se vse navedene sheme začele izvajati po tem, ko je bil podan odgovor na parlamentarno vprašanje. V zadevi v zvezi z gibraltarskimi ustreznimi družbami je obstoj legitimnih pričakovanj temeljil na dejstvu, da je bil ukrep oblikovan po vzoru drugega ukrepa v isti državi članici, tj. sheme za izvzete družbe, ki je pomenil veljavno pomoč. Podobno sta bila ukrepa na Orkneyjskih in Shetlandskih otokih oblikovana eden po vzoru drugega. |
| --- | --- |

(216)

Komisija nadalje meni, da je bila uporaba načela legitimnih pričakovanj za podobne ukrepe v zadevah, navedenih v uvodni izjavi 92, upravičena glede na okoliščine v posameznih zadevah. V zadevi v zvezi s španskim dobrim imenom je odgovor na vprašanje poslanca Evropskega parlamenta jasno pokazal, da je shema splošen ukrep. V zvezi s centri za usklajevanje in notranjimi dejavnostmi večnacionalnih družb (110) je Komisija ugotovila, da so obstajala legitimna pričakovanja, ki so temeljila na predhodni odobritvi belgijskih centrov za usklajevanje kot splošnega ukrepa v letih 1984 in 1987, pa tudi na odgovoru Komisije na parlamentarno vprašanje (111). V tem odgovoru je navedla, da širok nabor davčnih ukrepov – „predpisi o obdavčitvi centralnih sedežev večnacionalnih družb s sedežem v Evropi, [oblikovani tako,] da bi se izognili dvojni obdavčitvi“ – „ne sodi v področje uporabe pravil o državni pomoči“. Poleg tega so se vse navedene sheme začele izvajati po tem, ko je bil podan odgovor na parlamentarno vprašanje. V zadevi v zvezi z gibraltarskimi ustreznimi družbami je obstoj legitimnih pričakovanj temeljil na dejstvu, da je bil ukrep oblikovan po vzoru drugega ukrepa v isti državi članici, tj. sheme za izvzete družbe, ki je pomenil veljavno pomoč. Podobno sta bila ukrepa na Orkneyjskih in Shetlandskih otokih oblikovana eden po vzoru drugega.

| (217) | Zato Komisija v zvezi s SPN meni, da je splošno načelo enake obravnave izpolnjeno, če se ob upoštevanju posebnih okoliščin sheme spoštujeta načeli varstva legitimnih pričakovanj in pravne varnosti (glej oddelka 5.6.2 in 5.6.3). |
| --- | --- |

(217)

Zato Komisija v zvezi s SPN meni, da je splošno načelo enake obravnave izpolnjeno, če se ob upoštevanju posebnih okoliščin sheme spoštujeta načeli varstva legitimnih pričakovanj in pravne varnosti (glej oddelka 5.6.2 in 5.6.3).

5.6.2   Legitimna pričakovanja

| (218) | Legitimna pričakovanja bi nastala zaradi dejanja Komisije, iz katerega bi izhajala natančna, brezpogojna in skladna zagotovila (112) takšne narave, da bi vzbudila upravičeno upanje (113) organov ali upravičencev sheme, da je slednja zakonita (114). V skladu s sodno prakso načeloma ni mogoče priznati nobenih legitimnih pričakovanj, če ni ustreznega obvestila (115), (116), razen če se ugotovi, da obstajajo izjemne okoliščine (117). |
| --- | --- |

(218)

Legitimna pričakovanja bi nastala zaradi dejanja Komisije, iz katerega bi izhajala natančna, brezpogojna in skladna zagotovila (112) takšne narave, da bi vzbudila upravičeno upanje (113) organov ali upravičencev sheme, da je slednja zakonita (114). V skladu s sodno prakso načeloma ni mogoče priznati nobenih legitimnih pričakovanj, če ni ustreznega obvestila (115), (116), razen če se ugotovi, da obstajajo izjemne okoliščine (117).

5.6.2.1   Odločba Komisije v zadevi Brittany Ferries (BAI) iz leta 2001

| (219) | Komisija ugotavlja, da je Španija ni obvestila o sistemu SPN ter da se je izjava v odločbi iz leta 2001 nanašala na drugo shemo, in sicer predhodnico sheme, ocenjene v odločbi o GIE Fiscaux, in je vsebovala izrecen sklic na pravni sistem druge države članice. Zato Komisija meni, da ta izjava ne pomeni izjemnih okoliščin in ne zadostuje, da bi se upravičeno priznala legitimna pričakovanja v korist Španije in tretjih subjektov, udeleženih v poslih na podlagi SPN. Ta sklep je v skladu s pristopom, sprejetim v odločbi Komisije iz leta 2006 v zvezi s shemo GIE Fiscaux, v kateri Komisija ni našla nobenega elementa, ki bi dokazal obstoj legitimnih pričakovanj (118). |
| --- | --- |

(219)

Komisija ugotavlja, da je Španija ni obvestila o sistemu SPN ter da se je izjava v odločbi iz leta 2001 nanašala na drugo shemo, in sicer predhodnico sheme, ocenjene v odločbi o GIE Fiscaux, in je vsebovala izrecen sklic na pravni sistem druge države članice. Zato Komisija meni, da ta izjava ne pomeni izjemnih okoliščin in ne zadostuje, da bi se upravičeno priznala legitimna pričakovanja v korist Španije in tretjih subjektov, udeleženih v poslih na podlagi SPN. Ta sklep je v skladu s pristopom, sprejetim v odločbi Komisije iz leta 2006 v zvezi s shemo GIE Fiscaux, v kateri Komisija ni našla nobenega elementa, ki bi dokazal obstoj legitimnih pričakovanj (118).

5.6.2.2   Objava osnutkov ukrepov v Uradnem listu španskega parlamenta

| (220) | Objava osnutkov ukrepov v uradnem listu parlamenta države članice ne izpolnjuje zahteve po uradni priglasitvi in mirovanju, ki jo nalaga ta določba Pogodbe. Komisija ugotavlja, da se je ukrep predčasne amortizacije začel izvajati 21 mesecev po objavi Uredbe (ES) št. 659/1999 brez predhodne priglasitve in ob istem času kot shema davka na tonažo, ki je bila ustrezno priglašena Komisiji in jo je ta odobrila v skladu z določbami Pogodbe in navedene uredbe. |
| --- | --- |

(220)

Objava osnutkov ukrepov v uradnem listu parlamenta države članice ne izpolnjuje zahteve po uradni priglasitvi in mirovanju, ki jo nalaga ta določba Pogodbe. Komisija ugotavlja, da se je ukrep predčasne amortizacije začel izvajati 21 mesecev po objavi Uredbe (ES) št. 659/1999 brez predhodne priglasitve in ob istem času kot shema davka na tonažo, ki je bila ustrezno priglašena Komisiji in jo je ta odobrila v skladu z določbami Pogodbe in navedene uredbe.

5.6.2.3   Zahteva iz leta 2001 za informacije o sistemu poslovnega najema

| (221) | Komisija meni, da ta dopis ni mogel ustvariti upravičenih pričakovanj v zvezi s SPN ali posameznimi ukrepi, ki so se uporabljali v poslih na podlagi SPN. |
| --- | --- |

(221)

Komisija meni, da ta dopis ni mogel ustvariti upravičenih pričakovanj v zvezi s SPN ali posameznimi ukrepi, ki so se uporabljali v poslih na podlagi SPN.

| (222) | V skladu s členom 10(1) in (2) Uredbe (ES) št. 659/1999 je Komisija proučila informacije v zvezi z domnevno nezakonito pomočjo, s katerimi je razpolagala, in 21. decembra 2001 zahtevala informacije od države članice. Komisija najprej opozarja, da zahteva za informacije ni javen dokument. Poleg tega ta zahteva v nasprotju s trditvami združenja PYMAR kaže, da Komisija ni imela informacij, potrebnih za opredelitev in oceno domnevne nezakonite pomoči. Zato ta zahteva, tudi če bi bila javno objavljena, ni mogla ustvariti legitimnih pričakovanj, da shema ne pomeni pomoči. Najpomembneje pa je, da so španski organi v dopisih z dne 28. januarja 2002 in 28. maja 2008 odločno zanikali, da je bil na voljo kakršen koli davčni ukrep za podporo pri pridobitvi ladij za pogodbe, podpisane po 31. decembru 2000. |
| --- | --- |

(222)

V skladu s členom 10(1) in (2) Uredbe (ES) št. 659/1999 je Komisija proučila informacije v zvezi z domnevno nezakonito pomočjo, s katerimi je razpolagala, in 21. decembra 2001 zahtevala informacije od države članice. Komisija najprej opozarja, da zahteva za informacije ni javen dokument. Poleg tega ta zahteva v nasprotju s trditvami združenja PYMAR kaže, da Komisija ni imela informacij, potrebnih za opredelitev in oceno domnevne nezakonite pomoči. Zato ta zahteva, tudi če bi bila javno objavljena, ni mogla ustvariti legitimnih pričakovanj, da shema ne pomeni pomoči. Najpomembneje pa je, da so španski organi v dopisih z dne 28. januarja 2002 in 28. maja 2008 odločno zanikali, da je bil na voljo kakršen koli davčni ukrep za podporo pri pridobitvi ladij za pogodbe, podpisane po 31. decembru 2000.

5.6.2.4   Odločba iz leta 2004 v zvezi z nizozemsko priglasitvijo
   (119)

| (223) | Komisija meni, da ta odločba ni mogla ustvariti upravičenih pričakovanj v zvezi s SPN ali posameznimi ukrepi, ki so se uporabljali v poslih na podlagi SPN, in sicer zaradi spodaj navedenih razlogov. |
| --- | --- |

(223)

Komisija meni, da ta odločba ni mogla ustvariti upravičenih pričakovanj v zvezi s SPN ali posameznimi ukrepi, ki so se uporabljali v poslih na podlagi SPN, in sicer zaradi spodaj navedenih razlogov.

| (224) | Prvič, predmet preiskave Komisije v navedeni zadevi ni bil španski ukrep, ampak shema, ki jo je priglasila nizozemska vlada in katere namen je bil zagotoviti nadomestilo nizozemskim ladjedelnicam ali jim omogočiti, da izenačijo svoje ponudbe s tistimi, ki so jih leta 2000 (120) ponudile španske ladjedelnice, ki naj bi od Španije prejemale državno pomoč, v zvezi s šestimi določenimi pogodbami o gradnji ladij. Zato je bil namen odločbe Komisije iz leta 2004 zagotoviti oceno pomoči, ki jo je priglasila Nizozemska, in ne pomoči, ki naj bi jo dodelila Španija. |
| --- | --- |

(224)

Prvič, predmet preiskave Komisije v navedeni zadevi ni bil španski ukrep, ampak shema, ki jo je priglasila nizozemska vlada in katere namen je bil zagotoviti nadomestilo nizozemskim ladjedelnicam ali jim omogočiti, da izenačijo svoje ponudbe s tistimi, ki so jih leta 2000 (120) ponudile španske ladjedelnice, ki naj bi od Španije prejemale državno pomoč, v zvezi s šestimi določenimi pogodbami o gradnji ladij. Zato je bil namen odločbe Komisije iz leta 2004 zagotoviti oceno pomoči, ki jo je priglasila Nizozemska, in ne pomoči, ki naj bi jo dodelila Španija.

| (225) | Drugič, španski ukrep, ki ga je nameravala izenačiti Nizozemska, ni bil niti SPN niti njegov sestavni del. Kot je bilo navedeno v odločbi iz leta 2003 o začetku formalnega postopka v navedeni zadevi, so se nizozemski organi jasno sklicevali na pomoč v obliki subvencioniranih obresti na posojila, ki je bila domnevno dodeljena lastnikom ladij na podlagi španske kraljeve uredbe 442/94 (121). Poleg tega Komisija ugotavlja, da sta predčasna amortizacija zakupljenih sredstev in španska shema davka na tonažo začeli veljati šele 1. januarja 2002. Osnutek navedenih ukrepov je bil objavljen v Uradnem listu španskega parlamenta šele 10. oktobra 2001. Zato ju leta 2000 ni bilo mogoče uporabiti za financiranje pogodb o gradnji ladij. |
| --- | --- |

(225)

Drugič, španski ukrep, ki ga je nameravala izenačiti Nizozemska, ni bil niti SPN niti njegov sestavni del. Kot je bilo navedeno v odločbi iz leta 2003 o začetku formalnega postopka v navedeni zadevi, so se nizozemski organi jasno sklicevali na pomoč v obliki subvencioniranih obresti na posojila, ki je bila domnevno dodeljena lastnikom ladij na podlagi španske kraljeve uredbe 442/94 (121). Poleg tega Komisija ugotavlja, da sta predčasna amortizacija zakupljenih sredstev in španska shema davka na tonažo začeli veljati šele 1. januarja 2002. Osnutek navedenih ukrepov je bil objavljen v Uradnem listu španskega parlamenta šele 10. oktobra 2001. Zato ju leta 2000 ni bilo mogoče uporabiti za financiranje pogodb o gradnji ladij.

| (226) | Tretjič, tudi če bi gospodarski subjekti zmotno mislili, da je SPN tisti španski ukrep, ki naj bi se izenačil, izjave iz odločbe iz leta 2004 ne bi mogle ustvariti legitimnih pričakovanj. Komisija je res navedla, da ni imela zadostnih dokazov, da „je bila pomoč Španije dejansko ponujena“, ker je Španija navedla, da pomoč na podlagi kraljeve uredbe 442/94 po 31. decembru 2000 ne bo več na voljo. Po navedenem datumu pomoč ni bila več dovoljena na podlagi uredbe o ladjedelništvu (122). Vendar je bil predmet preiskave Komisije nizozemska pomoč za izenačitev, ne pa domnevna pomoč Španije, in glavni pomislek Komisije v odločbi o začetku postopka se je nanašal na možnost na podlagi Okvira za državno pomoč ladjedelništvu (123), da se pomoč, za katero je bilo dokazano, da jo je dodelila druga država članica in ne država, ki ni članica EU, lahko izenači. |
| --- | --- |

(226)

Tretjič, tudi če bi gospodarski subjekti zmotno mislili, da je SPN tisti španski ukrep, ki naj bi se izenačil, izjave iz odločbe iz leta 2004 ne bi mogle ustvariti legitimnih pričakovanj. Komisija je res navedla, da ni imela zadostnih dokazov, da „je bila pomoč Španije dejansko ponujena“, ker je Španija navedla, da pomoč na podlagi kraljeve uredbe 442/94 po 31. decembru 2000 ne bo več na voljo. Po navedenem datumu pomoč ni bila več dovoljena na podlagi uredbe o ladjedelništvu (122). Vendar je bil predmet preiskave Komisije nizozemska pomoč za izenačitev, ne pa domnevna pomoč Španije, in glavni pomislek Komisije v odločbi o začetku postopka se je nanašal na možnost na podlagi Okvira za državno pomoč ladjedelništvu (123), da se pomoč, za katero je bilo dokazano, da jo je dodelila druga država članica in ne država, ki ni članica EU, lahko izenači.

| (227) | Odsotnost dokazov o domnevni pomoči je bila sekundarni argument v pomislekih, ki jih je izrazila Komisija. Po tem, ko je Komisija Španijo prosila za pojasnila na podlagi informacij, ki jih je predložila Nizozemska, je lahko zgolj zabeležila zanikanje Španije, da je bila pomoč dodeljena (124) (v skladu s špansko kraljevo uredbo 442/94), in sklenila, da dokazi o pomoči Španije, ki jih je predložila Nizozemska, niso zadostni, da bi se pomoč lahko izenačila. Pomanjkanje dokazov o državni pomoči ne dokazuje neobstoja državne pomoči v (katerem koli) španskem ukrepu. Ravno nasprotno je Komisija že v odločbi o začetku postopka pojasnila, da „ni mogla ugotoviti, ali je Španija nezakonito dodelila domnevno pomoč, vendar bo Komisija še naprej preverjala ladjedelniški trg EU in morebitne kršitve v zvezi z državno pomočjo“ (125). Če so v dobri veri mislili, da je SPN tista španska pomoč, ki jo namerava Nizozemska izenačiti, bi morali biti dejanski ali potencialni prejemniki SPN zaskrbljeni zaradi dejstva, da je Španija zanikala obstoj tega sistema, namesto da bi se sklicevala na njegovo združljivost. |
| --- | --- |

(227)

Odsotnost dokazov o domnevni pomoči je bila sekundarni argument v pomislekih, ki jih je izrazila Komisija. Po tem, ko je Komisija Španijo prosila za pojasnila na podlagi informacij, ki jih je predložila Nizozemska, je lahko zgolj zabeležila zanikanje Španije, da je bila pomoč dodeljena (124) (v skladu s špansko kraljevo uredbo 442/94), in sklenila, da dokazi o pomoči Španije, ki jih je predložila Nizozemska, niso zadostni, da bi se pomoč lahko izenačila. Pomanjkanje dokazov o državni pomoči ne dokazuje neobstoja državne pomoči v (katerem koli) španskem ukrepu. Ravno nasprotno je Komisija že v odločbi o začetku postopka pojasnila, da „ni mogla ugotoviti, ali je Španija nezakonito dodelila domnevno pomoč, vendar bo Komisija še naprej preverjala ladjedelniški trg EU in morebitne kršitve v zvezi z državno pomočjo“ (125). Če so v dobri veri mislili, da je SPN tista španska pomoč, ki jo namerava Nizozemska izenačiti, bi morali biti dejanski ali potencialni prejemniki SPN zaskrbljeni zaradi dejstva, da je Španija zanikala obstoj tega sistema, namesto da bi se sklicevala na njegovo združljivost.

5.6.2.5   Odločba iz leta 2006 v francoski zadevi GIE Fiscaux

| (228) | Komisija meni, da niti njena odločba o začetku formalnega postopka iz leta 2004 v zvezi s francosko shemo GIE Fiscaux niti njena končna odločba iz leta 2006, v kateri je sklenila, da je shema delno nezdružljiva pomoč, nikakor nista mogli ustvariti legitimnih pričakovanj, kot je trdilo združenje PYMAR. |
| --- | --- |

(228)

Komisija meni, da niti njena odločba o začetku formalnega postopka iz leta 2004 v zvezi s francosko shemo GIE Fiscaux niti njena končna odločba iz leta 2006, v kateri je sklenila, da je shema delno nezdružljiva pomoč, nikakor nista mogli ustvariti legitimnih pričakovanj, kot je trdilo združenje PYMAR.

| (229) | Ukrepe pomoči je treba priglasiti Komisiji. Če ji niso priglašeni, lahko država članica in subjekti samo v izjemnih okoliščinah upravičeno pričakujejo, da ukrep ne pomeni pomoči. Če pa obveznost priglasitve in postopek za odobritev nista bila spoštovana, ni mogoče upravičeno pričakovati, da je ukrep, ki pomeni državno pomoč, združljiv z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(229)

Ukrepe pomoči je treba priglasiti Komisiji. Če ji niso priglašeni, lahko država članica in subjekti samo v izjemnih okoliščinah upravičeno pričakujejo, da ukrep ne pomeni pomoči. Če pa obveznost priglasitve in postopek za odobritev nista bila spoštovana, ni mogoče upravičeno pričakovati, da je ukrep, ki pomeni državno pomoč, združljiv z notranjim trgom.

| (230) | Ravno nasprotno, v Odločbi z dne 20. decembra 2006 o francoski shemi GIE Fiscaux je Komisija jasno izrazila svoje mnenje, da francoska shema poslovnega najema zagotavlja državno pomoč. Zaradi dejstva, da je SPN shema poslovnega sistema, podobna francoski shemi, bi se morali Španija in prejemniki zavedati verjetnosti, da bi lahko SPN pomenil državno pomoč. Zato morebitna legitimna pričakovanja, ki so obstajala pred objavo odločbe o francoski shemi v Uradnem listu Evropske unije30. aprila 2007, po tem datumu ne bi bila več legitimna. |
| --- | --- |

(230)

Ravno nasprotno, v Odločbi z dne 20. decembra 2006 o francoski shemi GIE Fiscaux je Komisija jasno izrazila svoje mnenje, da francoska shema poslovnega najema zagotavlja državno pomoč. Zaradi dejstva, da je SPN shema poslovnega sistema, podobna francoski shemi, bi se morali Španija in prejemniki zavedati verjetnosti, da bi lahko SPN pomenil državno pomoč. Zato morebitna legitimna pričakovanja, ki so obstajala pred objavo odločbe o francoski shemi v Uradnem listu Evropske unije30. aprila 2007, po tem datumu ne bi bila več legitimna.

| (231) | Podobno dejstvo, da nezdružljiva pomoč v francoski zadevi ni bila vrnjena, samo po sebi ni dovolj, da bi ustvarilo legitimna pričakovanja, da nezdružljive pomoči, če bi bila ugotovljena v španski zadevi, ne bi bilo treba vrniti. Če bi obstajali razlogi, ki bi Komisiji preprečili, da od države članice zahteva zagotovitev vračila pomoči, bi ti razlogi morali izhajati iz posebnih okoliščin zadeve. |
| --- | --- |

(231)

Podobno dejstvo, da nezdružljiva pomoč v francoski zadevi ni bila vrnjena, samo po sebi ni dovolj, da bi ustvarilo legitimna pričakovanja, da nezdružljive pomoči, če bi bila ugotovljena v španski zadevi, ne bi bilo treba vrniti. Če bi obstajali razlogi, ki bi Komisiji preprečili, da od države članice zahteva zagotovitev vračila pomoči, bi ti razlogi morali izhajati iz posebnih okoliščin zadeve.

5.6.2.6   Dopis komisarke Kroes iz leta 2009

| (232) | Komisija meni, da dopis komisarke Kroes ni mogel ustvariti upravičenih pričakovanj v zvezi s SPN ali posameznimi ukrepi, ki so se uporabljali v poslih na podlagi SPN, in sicer zaradi spodaj navedenih razlogov. |
| --- | --- |

(232)

Komisija meni, da dopis komisarke Kroes ni mogel ustvariti upravičenih pričakovanj v zvezi s SPN ali posameznimi ukrepi, ki so se uporabljali v poslih na podlagi SPN, in sicer zaradi spodaj navedenih razlogov.

| (233) | Prvič, ta dopis ni formalen akt, ki predstavlja stališče Komisije, tj. kolegija komisarjev, kot je formalna odločba komisije ali odgovor na parlamentarno vprašanje. Komisarka Kroes je v svojem dopisu, ki vsebuje eno stran, v okviru dvostranske izmenjave odgovorila na dopis, ki prav tako vsebuje eno stran in ga je poslala norveška ministrica za trgovino in industrijo Sylvia Brustad. Komisija ni javno objavila vsebine tega dopisa. |
| --- | --- |

(233)

Prvič, ta dopis ni formalen akt, ki predstavlja stališče Komisije, tj. kolegija komisarjev, kot je formalna odločba komisije ali odgovor na parlamentarno vprašanje. Komisarka Kroes je v svojem dopisu, ki vsebuje eno stran, v okviru dvostranske izmenjave odgovorila na dopis, ki prav tako vsebuje eno stran in ga je poslala norveška ministrica za trgovino in industrijo Sylvia Brustad. Komisija ni javno objavila vsebine tega dopisa.

| (234) | Komisija ugotavlja, da je bilo pismo norveškega lastnika ladij, ki je omenjeno v uvodni izjavi 105, naslovljeno na eno samo špansko ladjedelnico, s katero lastnik ladij posluje, in da je izjavo glede tega v letu 2012 podalo podjetje Gerencia del Sector Naval, ki je vladni organ. Komisija ugotavlja tudi, da niti španski organi, ki so vedeli, da je preiskava v teku, niti subjekti, ki so nameravali sodelovati v poslih na podlagi SPN, Komisije niso prosili, naj pojasni stališče, izraženo v dopisu komisarke Kroes. |
| --- | --- |

(234)

Komisija ugotavlja, da je bilo pismo norveškega lastnika ladij, ki je omenjeno v uvodni izjavi 105, naslovljeno na eno samo špansko ladjedelnico, s katero lastnik ladij posluje, in da je izjavo glede tega v letu 2012 podalo podjetje Gerencia del Sector Naval, ki je vladni organ. Komisija ugotavlja tudi, da niti španski organi, ki so vedeli, da je preiskava v teku, niti subjekti, ki so nameravali sodelovati v poslih na podlagi SPN, Komisije niso prosili, naj pojasni stališče, izraženo v dopisu komisarke Kroes.

| (235) | Drugič, kar je še pomembneje, tudi če bi bil navedeni dopis leta 2009 objavljen, ni zagotavljal natančnih, brezpogojnih in skladnih zagotovil, da je SPN zakonit. Odgovor komisarke Kroes je res osredotočen na domnevne primere diskriminacije med ladjedelnicami s sedeži v različnih državah EGP. V zaključku dopisa je bilo navedeno, da nadaljnji ukrepi „zaenkrat“ niso predvideni, kar je bilo jasno povezano z nedavno objavo izjave, da se lahko SPN uporablja za pridobitev ladij, proizvedenih v drugih evropskih državah, ta izjava pa je neposredno odpravila pomisleke, ki jih je izrazila gospa Brustad. V vsakem primeru dopis nikakor ne omenja prisotnosti državne pomoči na ravni gospodarskega interesnega združenja in njegovih vlagateljev, še manj pa izraža stališče v zvezi s tem. V zvezi s podjetji za pomorske prevoze, ladjedelnicami in posredniki Komisija meni, da niso prejemniki pomoči, zato ni vprašanja o legitimnih pričakovanjih. |
| --- | --- |

(235)

Drugič, kar je še pomembneje, tudi če bi bil navedeni dopis leta 2009 objavljen, ni zagotavljal natančnih, brezpogojnih in skladnih zagotovil, da je SPN zakonit. Odgovor komisarke Kroes je res osredotočen na domnevne primere diskriminacije med ladjedelnicami s sedeži v različnih državah EGP. V zaključku dopisa je bilo navedeno, da nadaljnji ukrepi „zaenkrat“ niso predvideni, kar je bilo jasno povezano z nedavno objavo izjave, da se lahko SPN uporablja za pridobitev ladij, proizvedenih v drugih evropskih državah, ta izjava pa je neposredno odpravila pomisleke, ki jih je izrazila gospa Brustad. V vsakem primeru dopis nikakor ne omenja prisotnosti državne pomoči na ravni gospodarskega interesnega združenja in njegovih vlagateljev, še manj pa izraža stališče v zvezi s tem. V zvezi s podjetji za pomorske prevoze, ladjedelnicami in posredniki Komisija meni, da niso prejemniki pomoči, zato ni vprašanja o legitimnih pričakovanjih.

| (236) | Komisija zato meni, da dopis nikakor ni zagotovil natančnih, brezpogojnih in skladnih zagotovil, ki bi lahko ustvarila legitimna pričakovanja, da shema ne vsebuje državne pomoči v korist gospodarskega interesnega združenja ali njegovih vlagateljev. |
| --- | --- |

(236)

Komisija zato meni, da dopis nikakor ni zagotovil natančnih, brezpogojnih in skladnih zagotovil, ki bi lahko ustvarila legitimna pričakovanja, da shema ne vsebuje državne pomoči v korist gospodarskega interesnega združenja ali njegovih vlagateljev.

| (237) | Ker Komisija ni ugotovila obstoja legitimnih pričakovanj, ki bi temeljila na dopisu, je vprašanje, ali bi takšna legitimna pričakovanja zajemala obdobje pred dopisom, povsem nepomembno. |
| --- | --- |

(237)

Ker Komisija ni ugotovila obstoja legitimnih pričakovanj, ki bi temeljila na dopisu, je vprašanje, ali bi takšna legitimna pričakovanja zajemala obdobje pred dopisom, povsem nepomembno.

5.6.2.7   Skrben gospodarski subjekt ne bi mogel predvideti možnega obstoja državne pomoči v skupni uporabi več ukrepov

| (238) | Ker posamezni ukrepi pomenijo državno pomoč (razen pospešena amortizacija zakupljenih sredstev), je dejstvo, da gospodarski subjekti niso mogli predvideti, da bi se tudi kombinacija teh ukrepov lahko štela za državno pomoč, nepomembno in ne dokazuje obstoja legitimnih pričakovanj ali kršitve katerega koli drugega temeljnega načela prava EU. |
| --- | --- |

(238)

Ker posamezni ukrepi pomenijo državno pomoč (razen pospešena amortizacija zakupljenih sredstev), je dejstvo, da gospodarski subjekti niso mogli predvideti, da bi se tudi kombinacija teh ukrepov lahko štela za državno pomoč, nepomembno in ne dokazuje obstoja legitimnih pričakovanj ali kršitve katerega koli drugega temeljnega načela prava EU.

| (239) | Več tretjih strani med subjekti, udeleženimi v poslih na podlagi SPN, je trdilo, da so njihova legitimna pričakovanja temeljila na odločbi iz leta 2006 v francoski zadevi GIE Fiscaux, ker je bil ukrep zelo podoben SPN. Dejstvo, da so bile vse značilnosti francoskega ukrepa zajete v enem pravnem predpisu, je zahtevalo splošno oceno. V zvezi s tem dejstvo, da so bili različni elementi SPN vključeni v različne ukrepe, torej dejansko povezani in uporabljeni skupaj, da bi ustvarili podobne učinke, ne bi smelo zahtevati drugačnega pristopa in ne izključuje splošne ocene. |
| --- | --- |

(239)

Več tretjih strani med subjekti, udeleženimi v poslih na podlagi SPN, je trdilo, da so njihova legitimna pričakovanja temeljila na odločbi iz leta 2006 v francoski zadevi GIE Fiscaux, ker je bil ukrep zelo podoben SPN. Dejstvo, da so bile vse značilnosti francoskega ukrepa zajete v enem pravnem predpisu, je zahtevalo splošno oceno. V zvezi s tem dejstvo, da so bili različni elementi SPN vključeni v različne ukrepe, torej dejansko povezani in uporabljeni skupaj, da bi ustvarili podobne učinke, ne bi smelo zahtevati drugačnega pristopa in ne izključuje splošne ocene.

| (240) | V vsakem primeru Komisija meni, da predčasna amortizacija zakupljenih sredstev in davčna oprostitev (v skladu s členom 50(3) RIS) kapitalskih dobičkov na podlagi davka na tonažo pomenita državno pomoč. Ker te določbe niso bile priglašene, bi lahko imeli subjekti legitimna pričakovanja glede njihove zakonitosti samo v izjemnih okoliščinah, ki pa niso bile dokazane. |
| --- | --- |

(240)

V vsakem primeru Komisija meni, da predčasna amortizacija zakupljenih sredstev in davčna oprostitev (v skladu s členom 50(3) RIS) kapitalskih dobičkov na podlagi davka na tonažo pomenita državno pomoč. Ker te določbe niso bile priglašene, bi lahko imeli subjekti legitimna pričakovanja glede njihove zakonitosti samo v izjemnih okoliščinah, ki pa niso bile dokazane.

5.6.2.8   Izjave o metodah amortiziranja v obvestilu Komisije o obdavčitvi ustvarjenega dohodka
   (126)

| (241) | Komisija ugotavlja, da besedilo obvestila ne vsebuje ničesar, kar bi lahko ustvarilo legitimna pričakovanja subjektov, da je SPN zakonit. Prvič, navedene določbe se nanašajo samo na metode amortiziranja, zato bi lahko legitimna pričakovanja, če bi obstajala, zadevala samo predčasno amortizacijo zakupljenih sredstev. |
| --- | --- |

(241)

Komisija ugotavlja, da besedilo obvestila ne vsebuje ničesar, kar bi lahko ustvarilo legitimna pričakovanja subjektov, da je SPN zakonit. Prvič, navedene določbe se nanašajo samo na metode amortiziranja, zato bi lahko legitimna pričakovanja, če bi obstajala, zadevala samo predčasno amortizacijo zakupljenih sredstev.

| (242) | Drugič, obvestila ni mogoče razlagati tako, da noben ukrep v zvezi z amortizacijo ne sodi v področje uporabe pravil o državni pomoči. V uvodni izjavi 13 obvestila je navedeno, da amortizacijska pravila in pravila o pokrivanju izgub ne predstavljajo pomoči, če se brez razlik uporabljajo za vsa podjetja in za proizvodnjo vsega blaga. SPN se ne uporablja za vsa podjetja ali za proizvodnjo vsega blaga. |
| --- | --- |

(242)

Drugič, obvestila ni mogoče razlagati tako, da noben ukrep v zvezi z amortizacijo ne sodi v področje uporabe pravil o državni pomoči. V uvodni izjavi 13 obvestila je navedeno, da amortizacijska pravila in pravila o pokrivanju izgub ne predstavljajo pomoči, če se brez razlik uporabljajo za vsa podjetja in za proizvodnjo vsega blaga. SPN se ne uporablja za vsa podjetja ali za proizvodnjo vsega blaga.

| (243) | Poleg tega je v uvodni izjavi 22 istega obvestila pojasnjeno, da stopnja diskrecije, ki jo uživa davčna uprava, in možnosti, ki jih včasih ima, podpirajo domnevo, da obstaja državna pomoč. Kot je pojasnjeno v oddelku 2.2.2, morajo biti za uporabo predčasne amortizacije izpolnjeni pogoji, katerih besedilo zahteva razlago, in izdano predhodno dovoljenje davčne uprave. Pred izdajo dovoljenja lahko davčna uprava od vložnika zahteva dodatne dokumente ali druge uprave zaprosi za informacije. Dejstvo, da so bili dodatni dokumenti priloženi vsem prošnjam, ki so bile na voljo Komisiji, kaže, da jih je uprava izrecno ali posredno zahtevala ali da so vložniki vedeli, da so potrebni za pridobitev dovoljenja. Zato je imela davčna uprava precejšnje diskrecijske pravice pri izvajanju tega ukrepa. |
| --- | --- |

(243)

Poleg tega je v uvodni izjavi 22 istega obvestila pojasnjeno, da stopnja diskrecije, ki jo uživa davčna uprava, in možnosti, ki jih včasih ima, podpirajo domnevo, da obstaja državna pomoč. Kot je pojasnjeno v oddelku 2.2.2, morajo biti za uporabo predčasne amortizacije izpolnjeni pogoji, katerih besedilo zahteva razlago, in izdano predhodno dovoljenje davčne uprave. Pred izdajo dovoljenja lahko davčna uprava od vložnika zahteva dodatne dokumente ali druge uprave zaprosi za informacije. Dejstvo, da so bili dodatni dokumenti priloženi vsem prošnjam, ki so bile na voljo Komisiji, kaže, da jih je uprava izrecno ali posredno zahtevala ali da so vložniki vedeli, da so potrebni za pridobitev dovoljenja. Zato je imela davčna uprava precejšnje diskrecijske pravice pri izvajanju tega ukrepa.

| (244) | Zato glede na značilnosti sheme besedilo obvestila ni moglo povzročiti negotovosti, še manj pa ustvariti legitimna pričakovanja v zvezi z značajem pomoči predčasne amortizacije. |
| --- | --- |

(244)

Zato glede na značilnosti sheme besedilo obvestila ni moglo povzročiti negotovosti, še manj pa ustvariti legitimna pričakovanja v zvezi z značajem pomoči predčasne amortizacije.

5.6.2.9   Upravičenost prihodkov od dajanja plovila v zakup brez posadke do sheme davka na tonažo

| (245) | Odobritev iz Odločbe Komisije C(2002) 582 final z dne 27. februarja 2002 se nanaša na „podjetja, registrirana v skladu s špansko zakonodajo, katerih dejavnost vključuje upravljanje lastnih in zakupljenih ladij“. Vendar Komisija meni, da ta stavek ne more ustvariti legitimnih pričakovanj, da so subjekti, katerih dejavnosti vključujejo izključno dajanje enega plovila v zakup brez posadke, upravičeni do sheme davka na tonažo. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 179 in 180, je v odločbi iz leta 2002 jasno navedeno, da je treba shemo davka na tonažo uporabljati izključno v zvezi z upravičenimi plovili in upravičenimi dejavnostmi pomorskega prevoza. |
| --- | --- |

(245)

Odobritev iz Odločbe Komisije C(2002) 582 final z dne 27. februarja 2002 se nanaša na „podjetja, registrirana v skladu s špansko zakonodajo, katerih dejavnost vključuje upravljanje lastnih in zakupljenih ladij“. Vendar Komisija meni, da ta stavek ne more ustvariti legitimnih pričakovanj, da so subjekti, katerih dejavnosti vključujejo izključno dajanje enega plovila v zakup brez posadke, upravičeni do sheme davka na tonažo. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 179 in 180, je v odločbi iz leta 2002 jasno navedeno, da je treba shemo davka na tonažo uporabljati izključno v zvezi z upravičenimi plovili in upravičenimi dejavnostmi pomorskega prevoza.

5.6.3   Pravna varnost

| (246) | Pravna varnost je temeljna zahteva evropskega prava, katere cilj je zagotoviti predvidljivost pravnih razmer in razmerij, ki jih ureja. V skladu s sodno prakso zahteva po pravni varnosti Komisiji preprečuje, da bi lahko neomejeno zavlačevala izvajanje svojih pristojnosti, in ne pomeni ukrepanja zadevne institucije (127). Vendar pa sta bila za kršitev navedenega načela doslej potrebna dva kumulativna elementa:






  — | obstoj skupine elementov, ki ustvarjajo negotovost glede pravilnosti ukrepa, |
| --- | --- | --- |

(246)

Pravna varnost je temeljna zahteva evropskega prava, katere cilj je zagotoviti predvidljivost pravnih razmer in razmerij, ki jih ureja. V skladu s sodno prakso zahteva po pravni varnosti Komisiji preprečuje, da bi lahko neomejeno zavlačevala izvajanje svojih pristojnosti, in ne pomeni ukrepanja zadevne institucije (127). Vendar pa sta bila za kršitev navedenega načela doslej potrebna dva kumulativna elementa:

—

obstoj skupine elementov, ki ustvarjajo negotovost glede pravilnosti ukrepa,

| — | dolgotrajno neukrepanje Komisije kljub seznanjenosti s pomočjo. |
| --- | --- |

—

dolgotrajno neukrepanje Komisije kljub seznanjenosti s pomočjo.

| (247) | Odločba o francoski shemi GIE Fiscaux in sodba v zadevi Salzgitter
   (128) sta edina primera, kjer sta Komisija in prvostopenjsko sodišče menila, da lahko kršitev načela pravne varnosti prepreči vračilo pomoči, tudi če ni legitimnih pričakovanj. Vendar je Sodišče razveljavilo sodbo v zadevi Salzgitter zaradi razloga, povezanega prav z uporabo načela pravne varnosti v zadevi (129). |
| --- | --- |

(247)

Odločba o francoski shemi GIE Fiscaux in sodba v zadevi Salzgitter
   (128) sta edina primera, kjer sta Komisija in prvostopenjsko sodišče menila, da lahko kršitev načela pravne varnosti prepreči vračilo pomoči, tudi če ni legitimnih pričakovanj. Vendar je Sodišče razveljavilo sodbo v zadevi Salzgitter zaradi razloga, povezanega prav z uporabo načela pravne varnosti v zadevi (129).

5.6.3.1   Elementi, ki so ustvarili negotovost glede pravilnosti ukrepa

| (248) | SPN in francoska shema GIE Fiscaux imata več skupnih ključnih značilnosti in zelo podobne učinke (glej oddelek 5.6.1 Enaka obravnava). Obe shemi se uporabljata pri financiranju dolgoročnih naložbenih sredstev. Vključujeta davčno pregledna gospodarska interesna združenja, ki amortizirajo sredstva in njihovo lastništvo prenesejo na končnega uporabnika prek neke vrste zakupne pogodbe. V obeh primerih je amortizacija predčasna ali pospešena, kapitalski dobički gospodarskega interesnega združenja pa so oproščeni davka. V obeh primerih si vlagatelji v gospodarsko interesno združenje in končni uporabnik sredstva (prek cenovnega popusta) razdelijo gospodarsko prednost, ki nastane zaradi predčasne ali pospešene amortizacije in oprostitve kapitalskih dobičkov, čeprav v zvezi s tem obstajajo velike razlike glede poseganja države. |
| --- | --- |

(248)

SPN in francoska shema GIE Fiscaux imata več skupnih ključnih značilnosti in zelo podobne učinke (glej oddelek 5.6.1 Enaka obravnava). Obe shemi se uporabljata pri financiranju dolgoročnih naložbenih sredstev. Vključujeta davčno pregledna gospodarska interesna združenja, ki amortizirajo sredstva in njihovo lastništvo prenesejo na končnega uporabnika prek neke vrste zakupne pogodbe. V obeh primerih je amortizacija predčasna ali pospešena, kapitalski dobički gospodarskega interesnega združenja pa so oproščeni davka. V obeh primerih si vlagatelji v gospodarsko interesno združenje in končni uporabnik sredstva (prek cenovnega popusta) razdelijo gospodarsko prednost, ki nastane zaradi predčasne ali pospešene amortizacije in oprostitve kapitalskih dobičkov, čeprav v zvezi s tem obstajajo velike razlike glede poseganja države.

| (249) | Ključni ukrepi, ki so del sistema SPN, so bili izvedeni med letoma 2002 (130) in 2003, tj. preden je Komisija sklenila, da francoski sistem pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(249)

Ključni ukrepi, ki so del sistema SPN, so bili izvedeni med letoma 2002 (130) in 2003, tj. preden je Komisija sklenila, da francoski sistem pomeni državno pomoč.

| (250) | Zaradi podobnosti med SPN in GIE Fiscaux je torej možno, da so dogodki, navedeni v korist varstva pravne varnosti v zvezi s francoskim sistemom, ustvarili tudi negotovost v zvezi s pravilnostjo SPN, kot so trdili španski organi in nekatere tretje strani. |
| --- | --- |

(250)

Zaradi podobnosti med SPN in GIE Fiscaux je torej možno, da so dogodki, navedeni v korist varstva pravne varnosti v zvezi s francoskim sistemom, ustvarili tudi negotovost v zvezi s pravilnostjo SPN, kot so trdili španski organi in nekatere tretje strani.

| (251) | Na tej točki Komisija ugotavlja, da bi njena izjava v odločbi iz leta 2001 v zvezi z Brittany Ferries
   (131), da so nekatere davčne ugodnosti splošni ukrepi, res lahko ustvarila to stanje negotovosti. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 192 odločbe v zvezi z GIE Fiscaux, v tej izjavi ni navedeno, da se nanaša na predhodnico sheme GIE Fiscaux, kar bi lahko zavedlo prejemnike navedene ali podobne sheme, kot je SPN. |
| --- | --- |

(251)

Na tej točki Komisija ugotavlja, da bi njena izjava v odločbi iz leta 2001 v zvezi z Brittany Ferries
   (131), da so nekatere davčne ugodnosti splošni ukrepi, res lahko ustvarila to stanje negotovosti. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 192 odločbe v zvezi z GIE Fiscaux, v tej izjavi ni navedeno, da se nanaša na predhodnico sheme GIE Fiscaux, kar bi lahko zavedlo prejemnike navedene ali podobne sheme, kot je SPN.

| (252) | Kar zadeva druge elemente, ki so jih navedle Španija in tretje strani, je Komisija proučila, ali bi elementi, navedeni v podporo obstoju legitimnih pričakovanj (glej oddelek 5.6.1), lahko ustvarili stanje negotovosti. |
| --- | --- |

(252)

Kar zadeva druge elemente, ki so jih navedle Španija in tretje strani, je Komisija proučila, ali bi elementi, navedeni v podporo obstoju legitimnih pričakovanj (glej oddelek 5.6.1), lahko ustvarili stanje negotovosti.

| (253) | Prvič, Pogodba državam članicam nalaga obveznost, da Komisijo obvestijo o svojih načrtih za dodelitev nove pomoči. Objave osnutkov ukrepov v Uradnem listu španskega parlamenta ni mogoče šteti za obvestilo Komisiji in neukrepanje Komisije ni moglo prispevati k nastanku stanja negotovosti. |
| --- | --- |

(253)

Prvič, Pogodba državam članicam nalaga obveznost, da Komisijo obvestijo o svojih načrtih za dodelitev nove pomoči. Objave osnutkov ukrepov v Uradnem listu španskega parlamenta ni mogoče šteti za obvestilo Komisiji in neukrepanje Komisije ni moglo prispevati k nastanku stanja negotovosti.

| (254) | Drugič, zahteva iz leta 2001 za informacije v zvezi z ukrepom poslovnega najema kaže, da se je Komisija odzvala na trditve pritožnika o pomoči. Ta zahteva je bila naslovljena na Španijo, ki je v svojih odgovorih odločno zanikala obstoj takšnih ukrepov. Komisija ni objavila zahteve, vendar, če bi prihodnji prejemniki SPN v času, ko so nameravali sodelovati v shemi, zaradi kakršnega koli razloga izvedeli za to zahtevo za informacije, bi jih morala opozoriti na dejstvo, da je Komisija prejela pritožbo in da meni, da bi ukrepi te sheme lahko pomenili državno pomoč. Zahteva za informacije bi kazala tudi na to, da Komisija ni dovolj seznanjena z ukrepom, da bi ga lahko ocenila, in na podlagi te zahteve ne bi bilo mogoče sklepati, da je Komisija ukrep odobrila. Poleg tega bi lahko Španija priglasila vse elemente sheme, da bi zagotovila pravno varnost, saj je bila zahteva za informacije poslana pred začetkom veljavnosti ukrepov, ki sestavljajo SPN. Prejemniki pa bi morali Španijo ali Komisijo vprašati, ali je Španija priglasila shemo oziroma ali jo je Komisija odobrila. Zato Španija in subjekti ne morejo trditi, da je ta zahteva ali odsotnost nadaljnjega ukrepanja Komisije v zvezi s podanim odgovorom prispevala k nastanku stanja negotovosti. |
| --- | --- |

(254)

Drugič, zahteva iz leta 2001 za informacije v zvezi z ukrepom poslovnega najema kaže, da se je Komisija odzvala na trditve pritožnika o pomoči. Ta zahteva je bila naslovljena na Španijo, ki je v svojih odgovorih odločno zanikala obstoj takšnih ukrepov. Komisija ni objavila zahteve, vendar, če bi prihodnji prejemniki SPN v času, ko so nameravali sodelovati v shemi, zaradi kakršnega koli razloga izvedeli za to zahtevo za informacije, bi jih morala opozoriti na dejstvo, da je Komisija prejela pritožbo in da meni, da bi ukrepi te sheme lahko pomenili državno pomoč. Zahteva za informacije bi kazala tudi na to, da Komisija ni dovolj seznanjena z ukrepom, da bi ga lahko ocenila, in na podlagi te zahteve ne bi bilo mogoče sklepati, da je Komisija ukrep odobrila. Poleg tega bi lahko Španija priglasila vse elemente sheme, da bi zagotovila pravno varnost, saj je bila zahteva za informacije poslana pred začetkom veljavnosti ukrepov, ki sestavljajo SPN. Prejemniki pa bi morali Španijo ali Komisijo vprašati, ali je Španija priglasila shemo oziroma ali jo je Komisija odobrila. Zato Španija in subjekti ne morejo trditi, da je ta zahteva ali odsotnost nadaljnjega ukrepanja Komisije v zvezi s podanim odgovorom prispevala k nastanku stanja negotovosti.

| (255) | Tretjič, Komisija v zvezi z odločbo iz leta 2004 o nizozemskem ukrepu izenačitve poudarja, da nadomestilo za ukrep, ki ni SPN, ni moglo ustvariti stanja negotovosti v zvezi s SPN. Dejstvo, da je bil natančen opis domnevne španske pomoči v javnih dokumentih naveden samo v nizozemski različici odločbe o začetku formalnega postopka preiskave, ne zadostuje za ugotovitev, da bi lahko bralci domnevali, da se opis nanaša na SPN. Prevod nizozemske odločbe ali vprašanje Komisiji bi zlahka razjasnilo, da je domnevna španska pomoč vključevala subvencionirane obrestne mere na podlagi kraljeve uredbe 442/1994. Poleg tega je Komisija zgolj omenila dejstvo, da je Španija zanikala obstoj domnevne španske pomoči in da Nizozemska ni zagotovila zadostnih dokazov. Kot je omenjeno v navedeni odločbi, lahko Komisija zgolj zaupa državi članici in ne more biti odgovorna za morebitno negotovost, ki bi jo lahko ustvarila odsotnost njenega nadaljnjega ukrepanja. Komisija zato ugotavlja, da odločba iz leta 2004 ni mogla prispevati k stanju negotovosti v zvezi z zakonitostjo SPN. |
| --- | --- |

(255)

Tretjič, Komisija v zvezi z odločbo iz leta 2004 o nizozemskem ukrepu izenačitve poudarja, da nadomestilo za ukrep, ki ni SPN, ni moglo ustvariti stanja negotovosti v zvezi s SPN. Dejstvo, da je bil natančen opis domnevne španske pomoči v javnih dokumentih naveden samo v nizozemski različici odločbe o začetku formalnega postopka preiskave, ne zadostuje za ugotovitev, da bi lahko bralci domnevali, da se opis nanaša na SPN. Prevod nizozemske odločbe ali vprašanje Komisiji bi zlahka razjasnilo, da je domnevna španska pomoč vključevala subvencionirane obrestne mere na podlagi kraljeve uredbe 442/1994. Poleg tega je Komisija zgolj omenila dejstvo, da je Španija zanikala obstoj domnevne španske pomoči in da Nizozemska ni zagotovila zadostnih dokazov. Kot je omenjeno v navedeni odločbi, lahko Komisija zgolj zaupa državi članici in ne more biti odgovorna za morebitno negotovost, ki bi jo lahko ustvarila odsotnost njenega nadaljnjega ukrepanja. Komisija zato ugotavlja, da odločba iz leta 2004 ni mogla prispevati k stanju negotovosti v zvezi z zakonitostjo SPN.

| (256) | Četrtič, Komisija meni, da se je stanje negotovosti, ki je nastalo v zvezi z zakonitostjo SPN zaradi izjave iz odločbe Komisije iz leta 2001 v zvezi z Brittany Ferries, končalo na dan objave odločbe Komisije o francoski shemi GIE Fiscaux. Iz slednje odločbe je bilo razvidno, da je Komisija francosko shemo poslovnega najema štela za državno pomoč, kar bi moralo Španijo in prejemnike SPN opozoriti na dejstvo, da bi shema lahko pomenila državno pomoč. Zato nikakor ni mogla ustvariti stanja negotovosti v zvezi s tem ali prispevati k njegovemu nastanku. |
| --- | --- |

(256)

Četrtič, Komisija meni, da se je stanje negotovosti, ki je nastalo v zvezi z zakonitostjo SPN zaradi izjave iz odločbe Komisije iz leta 2001 v zvezi z Brittany Ferries, končalo na dan objave odločbe Komisije o francoski shemi GIE Fiscaux. Iz slednje odločbe je bilo razvidno, da je Komisija francosko shemo poslovnega najema štela za državno pomoč, kar bi moralo Španijo in prejemnike SPN opozoriti na dejstvo, da bi shema lahko pomenila državno pomoč. Zato nikakor ni mogla ustvariti stanja negotovosti v zvezi s tem ali prispevati k njegovemu nastanku.

| (257) | Petič, zaradi razlogov, navedenih v oddelku 5.6.2.6, Komisija meni, da dopis, ki ga je komisarka Kroes poslala leta 2009, ni ustvaril stanja negotovosti ali prispeval k njegovemu nastanku. |
| --- | --- |

(257)

Petič, zaradi razlogov, navedenih v oddelku 5.6.2.6, Komisija meni, da dopis, ki ga je komisarka Kroes poslala leta 2009, ni ustvaril stanja negotovosti ali prispeval k njegovemu nastanku.

5.6.3.2   Čas, ki je pretekel med pritožbo in začetkom postopka

| (258) | Komisija meni, da je treba čas, ki je v preiskavi SPN pretekel pred začetkom formalnega postopka preiskave, šteti od leta 2006, ko je Komisija prejela pritožbe evropskih ladjedelnic. Zaradi zgoraj navedenih razlogov niti objava osnutkov ukrepov v španskem Uradnem listu niti obtožbe, ki jih je Komisija prejela leta 2001, Španija pa izrecno zanikala leta 2002, ne podpirajo stališča, da je Komisija neupravičeno zavlačevala izvajanje svojih preiskovalnih pristojnosti. Tega mnenja ne podpira niti končna odločba iz leta 2004 v zadevi C-66/2003, ki se nanaša na izenačitev drugega domnevnega ukrepa državne pomoči. |
| --- | --- |

(258)

Komisija meni, da je treba čas, ki je v preiskavi SPN pretekel pred začetkom formalnega postopka preiskave, šteti od leta 2006, ko je Komisija prejela pritožbe evropskih ladjedelnic. Zaradi zgoraj navedenih razlogov niti objava osnutkov ukrepov v španskem Uradnem listu niti obtožbe, ki jih je Komisija prejela leta 2001, Španija pa izrecno zanikala leta 2002, ne podpirajo stališča, da je Komisija neupravičeno zavlačevala izvajanje svojih preiskovalnih pristojnosti. Tega mnenja ne podpira niti končna odločba iz leta 2004 v zadevi C-66/2003, ki se nanaša na izenačitev drugega domnevnega ukrepa državne pomoči.

| (259) | Čas, ki je pretekel med prvo pritožbo iz leta 2006 in začetkom formalnega postopka leta 2011, se ne zdi pretirano dolg glede na število zadevnih davčnih ukrepov, zapletenost poslovnega najema in premajhno preglednost v zvezi s temi posli najema. Poleg tega je Komisija med septembrom 2006 in majem 2010 (132) poslala osem uradnih zahtev za informacije in bila redno v stiku s španskimi organi. |
| --- | --- |

(259)

Čas, ki je pretekel med prvo pritožbo iz leta 2006 in začetkom formalnega postopka leta 2011, se ne zdi pretirano dolg glede na število zadevnih davčnih ukrepov, zapletenost poslovnega najema in premajhno preglednost v zvezi s temi posli najema. Poleg tega je Komisija med septembrom 2006 in majem 2010 (132) poslala osem uradnih zahtev za informacije in bila redno v stiku s španskimi organi.

| (260) | Poleg tega je Komisija šele oktobra 2010 prejela novo pritožbo, ki je vsebovala ključen element za oceno sheme, in sicer izčrpno študijo davčnih strokovnjakov, ki opisuje delovanje sheme in njene učinke. Zato se čas, ki je pretekel v preiskavi SPN, ne zdi zadosten za sklicevanje na pravno varnost. |
| --- | --- |

(260)

Poleg tega je Komisija šele oktobra 2010 prejela novo pritožbo, ki je vsebovala ključen element za oceno sheme, in sicer izčrpno študijo davčnih strokovnjakov, ki opisuje delovanje sheme in njene učinke. Zato se čas, ki je pretekel v preiskavi SPN, ne zdi zadosten za sklicevanje na pravno varnost.

| (261) | Komisija zaradi zapletenosti obravnavanih ukrepov ne more izključiti možnosti, da je odločba iz leta 2001 o Brittany Ferries ustvarila pravno negotovost v zvezi z opredelitvijo SPN kot pomoči, kot trdijo Španija in prejemniki. Vendar je ta negotovost lahko obstajala samo do 30. aprila 2007, ko je bila odločba Komisije o francoski shemi GIE Fiscaux, v kateri je Komisija ugotovila, da je navedena shema pomenila državno pomoč, objavljena v Uradnem listu. |
| --- | --- |

(261)

Komisija zaradi zapletenosti obravnavanih ukrepov ne more izključiti možnosti, da je odločba iz leta 2001 o Brittany Ferries ustvarila pravno negotovost v zvezi z opredelitvijo SPN kot pomoči, kot trdijo Španija in prejemniki. Vendar je ta negotovost lahko obstajala samo do 30. aprila 2007, ko je bila odločba Komisije o francoski shemi GIE Fiscaux, v kateri je Komisija ugotovila, da je navedena shema pomenila državno pomoč, objavljena v Uradnem listu.

| (262) | Zato je Komisija sklenila, da ne bi smela odrediti vračila pomoči, ki izhaja iz poslov na podlagi SPN, v zvezi s katerimi je bila pomoč dodeljena med začetkom veljavnosti SPN leta 2002 in 30. aprilom 2007. |
| --- | --- |

(262)

Zato je Komisija sklenila, da ne bi smela odrediti vračila pomoči, ki izhaja iz poslov na podlagi SPN, v zvezi s katerimi je bila pomoč dodeljena med začetkom veljavnosti SPN leta 2002 in 30. aprilom 2007.

5.6.4   Določitev zneskov, ki jih je treba vrniti

| (263) | Komisija je ocenila različne davčne ukrepe, ki pomenijo sheme državne pomoči. Namen tega sklepa ni določiti točne zneske pomoči, ki jih je prejel posamezen prejemnik v posameznem poslu na podlagi SPN. Vendar Komisija meni, da bi morala država članica uporabiti spodaj opisano metodologijo, da za vsak posamezen primer ugotovi prejemnike pomoči in zneske nezdružljive pomoči, ki jih morajo prejemniki vrniti. Ta metodologija se lahko v sodelovanju s španskimi organi nadalje dodela, zlasti zato, da bo mogoče ugotoviti dejanski znesek davčne ugodnosti, ki so jo prejeli vlagatelji, glede na njihov individualni davčni položaj. |
| --- | --- |

(263)

Komisija je ocenila različne davčne ukrepe, ki pomenijo sheme državne pomoči. Namen tega sklepa ni določiti točne zneske pomoči, ki jih je prejel posamezen prejemnik v posameznem poslu na podlagi SPN. Vendar Komisija meni, da bi morala država članica uporabiti spodaj opisano metodologijo, da za vsak posamezen primer ugotovi prejemnike pomoči in zneske nezdružljive pomoči, ki jih morajo prejemniki vrniti. Ta metodologija se lahko v sodelovanju s španskimi organi nadalje dodela, zlasti zato, da bo mogoče ugotoviti dejanski znesek davčne ugodnosti, ki so jo prejeli vlagatelji, glede na njihov individualni davčni položaj.

| (264) | Korak 1: izračun skupne davčne ugodnosti, ki je nastala zaradi posla: to je sedanja neto vrednost davčnih ugodnosti, ki so jih gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji dejansko prejeli (tj. pred odbitkom dela teh ugodnosti, prenesenega na podjetje za pomorske prevoze prek cenovnega znižanja). Sedanjo neto vrednost bi bilo treba izračunati na datum začetka amortizacije (predčasne amortizacije, kot so jo odobrili davčni organi), diskontne stopnje, uporabljene za navedeni izračun, pa bi morale temeljiti na dejanskem stanju na trgu. Komisija predlaga, da lahko Španija uporabi izračune, ki so jih gospodarska interesna združenja predložila davčni upravi, ko so zaprosila za dovoljenje za predčasno amortizacijo (glej uvodno izjavo 168). Načeloma se za davčno ugodnost šteje, da je bila dodeljena na datum, ko bi moralo gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji plačati davke. |
| --- | --- |

(264)

Korak 1: izračun skupne davčne ugodnosti, ki je nastala zaradi posla: to je sedanja neto vrednost davčnih ugodnosti, ki so jih gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji dejansko prejeli (tj. pred odbitkom dela teh ugodnosti, prenesenega na podjetje za pomorske prevoze prek cenovnega znižanja). Sedanjo neto vrednost bi bilo treba izračunati na datum začetka amortizacije (predčasne amortizacije, kot so jo odobrili davčni organi), diskontne stopnje, uporabljene za navedeni izračun, pa bi morale temeljiti na dejanskem stanju na trgu. Komisija predlaga, da lahko Španija uporabi izračune, ki so jih gospodarska interesna združenja predložila davčni upravi, ko so zaprosila za dovoljenje za predčasno amortizacijo (glej uvodno izjavo 168). Načeloma se za davčno ugodnost šteje, da je bila dodeljena na datum, ko bi moralo gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji plačati davke.

| (265) | Korak 2: izračun davčne ugodnosti, ki je nastala zaradi uporabe splošnih davčnih ukrepov v poslu: to je sedanja neto vrednost (izračunana na enak način kot v koraku 1) zneska davčnih ugodnosti, ki bi jih gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji prejeli v referenčni situaciji, v kateri bi se od trenutka, ko se je plovilo začelo uporabljati, uporabljal samo ukrep pospešene amortizacije in bi bil posel obdavčen v skladu z običajnimi pravili o davku od dohodkov pravnih oseb. V tem primeru bi bil kapitalski dobiček od prodaje plovila podjetju za pomorske prevoze obdavčen z davkom od dohodkov pravnih oseb, ki se običajno uporablja za dobičke pravnih oseb, na datum, ko je podjetje za pomorske prevoze uveljavilo opcijo. Načeloma se za davčno ugodnost šteje, da je bila pridobljena na datum, ko bi moralo gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji plačati davke. |
| --- | --- |

(265)

Korak 2: izračun davčne ugodnosti, ki je nastala zaradi uporabe splošnih davčnih ukrepov v poslu: to je sedanja neto vrednost (izračunana na enak način kot v koraku 1) zneska davčnih ugodnosti, ki bi jih gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji prejeli v referenčni situaciji, v kateri bi se od trenutka, ko se je plovilo začelo uporabljati, uporabljal samo ukrep pospešene amortizacije in bi bil posel obdavčen v skladu z običajnimi pravili o davku od dohodkov pravnih oseb. V tem primeru bi bil kapitalski dobiček od prodaje plovila podjetju za pomorske prevoze obdavčen z davkom od dohodkov pravnih oseb, ki se običajno uporablja za dobičke pravnih oseb, na datum, ko je podjetje za pomorske prevoze uveljavilo opcijo. Načeloma se za davčno ugodnost šteje, da je bila pridobljena na datum, ko bi moralo gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji plačati davke.

| (266) | Korak 3: izračun davčne ugodnosti, ki je enakovredna državni pomoči: ker Komisija meni, da je pospešena amortizacija splošen ukrep, znesek ugodnosti, ki ustreza navedenemu ukrepu (tj. odloženo plačilo določenih zneskov davka), ne pomeni državne pomoči. Razlika med zneskoma, izračunanima v koraku 1 in koraku 2, bi morala ustrezati pomoči, ki so jo gospodarsko interesno združenje in njegovi vlagatelji prejeli kot prejemniki obravnavanih davčnih ukrepov, tj. sedanji neto vrednosti skupne prednosti, ki izhaja iz uporabe predčasne amortizacije, sheme davka na tonažo (do katere gospodarska interesna združenja niso bila upravičena) in davčno oprostitvijo kapitalskih dobičkov na podlagi člena 50(3) RIS. Načeloma se za davčno ugodnost šteje, da je bila pridobljena na datum, ko bi moralo gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji plačati davke. |
| --- | --- |

(266)

Korak 3: izračun davčne ugodnosti, ki je enakovredna državni pomoči: ker Komisija meni, da je pospešena amortizacija splošen ukrep, znesek ugodnosti, ki ustreza navedenemu ukrepu (tj. odloženo plačilo določenih zneskov davka), ne pomeni državne pomoči. Razlika med zneskoma, izračunanima v koraku 1 in koraku 2, bi morala ustrezati pomoči, ki so jo gospodarsko interesno združenje in njegovi vlagatelji prejeli kot prejemniki obravnavanih davčnih ukrepov, tj. sedanji neto vrednosti skupne prednosti, ki izhaja iz uporabe predčasne amortizacije, sheme davka na tonažo (do katere gospodarska interesna združenja niso bila upravičena) in davčno oprostitvijo kapitalskih dobičkov na podlagi člena 50(3) RIS. Načeloma se za davčno ugodnost šteje, da je bila pridobljena na datum, ko bi moralo gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji plačati davke.

| (267) | Korak 4: izračun zneska združljive pomoči: pomoč, izračunana v koraku 3, ki jo je prejelo gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji, je združljiva, saj ustreza prednosti, ki je bila prenesena na podjetje za pomorske prevoze in bi bila združljiva, če bi se štela za državno pomoč podjetju za pomorske prevoze. Odstotek pomoči, prenesene na podjetje za pomorske prevoze, je treba določiti na podlagi izračuna, ki je podoben tistim, ki so jih gospodarska interesna združenja predložila v svojih prošnjah davčni upravi (glej uvodno izjavo 136), in upošteva nadomestilo za posredovanje v skladu s stanjem na trgu. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah od 202 do 210, se del prednosti, prenesen na podjetje za pomorske prevoze, lahko šteje za združljivega, če so podjetje za pomorske prevoze, njegove prevozne dejavnosti in zadevno plovilo upravičeni v skladu s smernicami za pomorski promet. Združljivi znesek bi bilo treba določiti v skladu s poglavjem 11 smernic in pri tem ustrezno upoštevati celotno pomoč, ki je bila zadevnemu podjetju za pomorske prevoze v EGP že dodeljena. Zlasti je treba zneske pomoči, dodeljene v Španiji, prišteti tistim, ki so bili dodeljeni v državi ustanovitve podjetja (če je članica EGP). Znesek pomoči, ki presega zgornjo mejo ali zanj ni dokazano, da je združljiv v skladu s poglavjem 11 smernic za pomorski promet, se šteje za nezdružljivega. |
| --- | --- |

(267)

Korak 4: izračun zneska združljive pomoči: pomoč, izračunana v koraku 3, ki jo je prejelo gospodarsko interesno združenje ali njegovi vlagatelji, je združljiva, saj ustreza prednosti, ki je bila prenesena na podjetje za pomorske prevoze in bi bila združljiva, če bi se štela za državno pomoč podjetju za pomorske prevoze. Odstotek pomoči, prenesene na podjetje za pomorske prevoze, je treba določiti na podlagi izračuna, ki je podoben tistim, ki so jih gospodarska interesna združenja predložila v svojih prošnjah davčni upravi (glej uvodno izjavo 136), in upošteva nadomestilo za posredovanje v skladu s stanjem na trgu. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah od 202 do 210, se del prednosti, prenesen na podjetje za pomorske prevoze, lahko šteje za združljivega, če so podjetje za pomorske prevoze, njegove prevozne dejavnosti in zadevno plovilo upravičeni v skladu s smernicami za pomorski promet. Združljivi znesek bi bilo treba določiti v skladu s poglavjem 11 smernic in pri tem ustrezno upoštevati celotno pomoč, ki je bila zadevnemu podjetju za pomorske prevoze v EGP že dodeljena. Zlasti je treba zneske pomoči, dodeljene v Španiji, prišteti tistim, ki so bili dodeljeni v državi ustanovitve podjetja (če je članica EGP). Znesek pomoči, ki presega zgornjo mejo ali zanj ni dokazano, da je združljiv v skladu s poglavjem 11 smernic za pomorski promet, se šteje za nezdružljivega.

| (268) | Ker se zgornja meja iz odstavka 11 smernic za pomorski promet izračuna na letni osnovi in se prednost, ki jo prejme podjetje za pomorske prevoze, nanaša na dolgoročno sredstvo, se Komisija strinja, da se za uporabo navedene zgornje meje prednost, ki jo podjetje za pomorske prevoze dobi zaradi posla na podlagi SPN, lahko porazdeli na običajno obdobje amortizacije (deset let) zadevnega plovila. |
| --- | --- |

(268)

Ker se zgornja meja iz odstavka 11 smernic za pomorski promet izračuna na letni osnovi in se prednost, ki jo prejme podjetje za pomorske prevoze, nanaša na dolgoročno sredstvo, se Komisija strinja, da se za uporabo navedene zgornje meje prednost, ki jo podjetje za pomorske prevoze dobi zaradi posla na podlagi SPN, lahko porazdeli na običajno obdobje amortizacije (deset let) zadevnega plovila.

| (269) | Poleg tega, ker ustreza nadomestilu v skladu s trgom za posredovanje finančnih vlagateljev pri prenosu združljive prednosti na podjetja za pomorske prevoze, se bo to nadomestilo prav tako štelo za združljivo ali nezdružljivo pomoč v enakem deležu kot prednost, prenesena na podjetje za pomorske prevoze (glej uvodno izjavo 201). |
| --- | --- |

(269)

Poleg tega, ker ustreza nadomestilu v skladu s trgom za posredovanje finančnih vlagateljev pri prenosu združljive prednosti na podjetja za pomorske prevoze, se bo to nadomestilo prav tako štelo za združljivo ali nezdružljivo pomoč v enakem deležu kot prednost, prenesena na podjetje za pomorske prevoze (glej uvodno izjavo 201).

5.6.5   Pogodbene klavzule

| (270) | Kot je bilo omenjeno, je PYMAR Komisijo obvestil o določenih klavzulah v nekaterih pogodbah med vlagatelji, podjetji za pomorski prevoz in ladjedelnicami. Te klavzule od ladjedelnic zahtevajo, da ostalim pogodbenim strankam plačajo odškodnino, če davčnih ugodnosti ni mogoče pridobiti. |
| --- | --- |

(270)

Kot je bilo omenjeno, je PYMAR Komisijo obvestil o določenih klavzulah v nekaterih pogodbah med vlagatelji, podjetji za pomorski prevoz in ladjedelnicami. Te klavzule od ladjedelnic zahtevajo, da ostalim pogodbenim strankam plačajo odškodnino, če davčnih ugodnosti ni mogoče pridobiti.

| (271) | Komisija je v svoji končni negativni odločbi, v kateri je odredila delno vračilo v zvezi s francosko zadevo GIE fiscaux
   (133), ki je zelo podobna obravnavani zadevi, navedla, da „dejstvo, po katerem bi se lahko davčna in pravna tveganja članov gospodarskih interesnih združenj v nekaterih primerih pogodbeno prenesla na uporabnike sredstev, ne sme biti v nasprotju z načelom, po katerem je cilj Komisije, kadar po potrebi zahteva vračilo nezakonite pomoči, da različni upravičenci izgubijo ugodnosti, ki so jih pridobili na zadevnem trgu, v primerjavi s konkurenco in ponovno vzpostavi razmere, kakršne so bile pred plačilom navedene pomoči“. Komisija je sklenila, da „[i]zvedba tega cilja ne more biti odvisna ... od pogodbenih določil, ki so jih opredelili upravičenci pomoči“. |
| --- | --- |

(271)

Komisija je v svoji končni negativni odločbi, v kateri je odredila delno vračilo v zvezi s francosko zadevo GIE fiscaux
   (133), ki je zelo podobna obravnavani zadevi, navedla, da „dejstvo, po katerem bi se lahko davčna in pravna tveganja članov gospodarskih interesnih združenj v nekaterih primerih pogodbeno prenesla na uporabnike sredstev, ne sme biti v nasprotju z načelom, po katerem je cilj Komisije, kadar po potrebi zahteva vračilo nezakonite pomoči, da različni upravičenci izgubijo ugodnosti, ki so jih pridobili na zadevnem trgu, v primerjavi s konkurenco in ponovno vzpostavi razmere, kakršne so bile pred plačilom navedene pomoči“. Komisija je sklenila, da „[i]zvedba tega cilja ne more biti odvisna ... od pogodbenih določil, ki so jih opredelili upravičenci pomoči“.

| (272) | V skladu z ustaljeno sodno prakso je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (134). V skladu z drugo opredelitvijo je glavni cilj vračila nezakonito izplačane pomoči odprava izkrivljenja konkurence, ki je bilo povzročeno s konkurenčno ugodnostjo, dodeljeno s tako pomočjo (135). Z vračilom pomoči upravičenec izgubi prednost, ki jo je imel pred konkurenti na trgu, in znova se vzpostavijo razmere, ki so obstajale pred dodelitvijo pomoči (136). |
| --- | --- |

(272)

V skladu z ustaljeno sodno prakso je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (134). V skladu z drugo opredelitvijo je glavni cilj vračila nezakonito izplačane pomoči odprava izkrivljenja konkurence, ki je bilo povzročeno s konkurenčno ugodnostjo, dodeljeno s tako pomočjo (135). Z vračilom pomoči upravičenec izgubi prednost, ki jo je imel pred konkurenti na trgu, in znova se vzpostavijo razmere, ki so obstajale pred dodelitvijo pomoči (136).

| (273) | Da bi Komisija dosegla navedeni rezultat, mora imeti pooblastila za odreditev, da morajo pomoč vrniti dejanski prejemniki, tako da lahko izpolni nalogo ponovne vzpostavitve konkurenčnih razmer na trgih, na katerih je prišlo do izkrivljanja. Zato mora Komisija imeti možnost, da jasno določi podjetja, ki morajo vrniti nezakonito pomoč, ki jo je Komisija razglasila za nezdružljivo. Ta cilj pa bi bil trajno onemogočen, če bi lahko zasebne strani s pogodbenimi določili spremenile učinke odločb Komisije o vračilu. Če bi bila ta možnost na voljo, bi jo lahko gospodarski subjekti, ki imajo veliko pogajalsko moč, uporabili za zaščito pred odločbami o vračilu, s tem pa bi nadzoru državnih pomoči odvzeli njegove praktične posledice. |
| --- | --- |

(273)

Da bi Komisija dosegla navedeni rezultat, mora imeti pooblastila za odreditev, da morajo pomoč vrniti dejanski prejemniki, tako da lahko izpolni nalogo ponovne vzpostavitve konkurenčnih razmer na trgih, na katerih je prišlo do izkrivljanja. Zato mora Komisija imeti možnost, da jasno določi podjetja, ki morajo vrniti nezakonito pomoč, ki jo je Komisija razglasila za nezdružljivo. Ta cilj pa bi bil trajno onemogočen, če bi lahko zasebne strani s pogodbenimi določili spremenile učinke odločb Komisije o vračilu. Če bi bila ta možnost na voljo, bi jo lahko gospodarski subjekti, ki imajo veliko pogajalsko moč, uporabili za zaščito pred odločbami o vračilu, s tem pa bi nadzoru državnih pomoči odvzeli njegove praktične posledice.

| (274) | V primerjavi z navedenim je Sodišče v svoji nedavni sodbi v zadevi Residex
   (137) izjavilo, da je naloga nacionalnega sodišča, da ob upoštevanju vseh posebnih značilnosti zadeve določi upravičenca ali, odvisno od primera, prejemnike poroštva, ki pomeni državno pomoč, in zagotovi vračilo celotnega zneska zadevne pomoči. Poleg tega, ker je cilj ukrepov, ki jih morajo nacionalna sodišča sprejeti v primeru kršitve člena 108(3) PDEU, zlasti ponovno vzpostaviti konkurenčne razmere, ki so obstajale pred dodelitvijo zadevne pomoči, morajo navedena sodišča ne glede na to, kdo je upravičenec do pomoči, zagotoviti, da je z ukrepi, ki jih sprejmejo v zvezi z veljavnostjo zgoraj navedenih aktov, tak cilj mogoče doseči. To kaže, da lahko nacionalna sodišča, ko je treba odpraviti izkrivljanje, ki ga je povzročila pomoč, posežejo in pogodbe razglasijo za neveljavne, pa čeprav v škodo strani, ki niso prejemniki pomoči, pri čemer so v tej zadevi to posojilodajalci, katerih zahtevki so bili podprti z državnim poroštvom. To še toliko bolj velja za Komisijo, ko odredi, da je treba pomoč učinkovito izterjati od prejemnikov. V zvezi s tem bi bilo treba poudariti, da mora Komisija sprejeti končno odločitev glede ukrepa pomoči, ne pa zagotoviti, da so pravice posameznikov zaščitene, kadar je kršena obveznost predhodne priglasitve državne pomoči Komisiji v skladu s členom 108(3) PDEU, saj so za to odgovorna nacionalna sodišča. |
| --- | --- |

(274)

V primerjavi z navedenim je Sodišče v svoji nedavni sodbi v zadevi Residex
   (137) izjavilo, da je naloga nacionalnega sodišča, da ob upoštevanju vseh posebnih značilnosti zadeve določi upravičenca ali, odvisno od primera, prejemnike poroštva, ki pomeni državno pomoč, in zagotovi vračilo celotnega zneska zadevne pomoči. Poleg tega, ker je cilj ukrepov, ki jih morajo nacionalna sodišča sprejeti v primeru kršitve člena 108(3) PDEU, zlasti ponovno vzpostaviti konkurenčne razmere, ki so obstajale pred dodelitvijo zadevne pomoči, morajo navedena sodišča ne glede na to, kdo je upravičenec do pomoči, zagotoviti, da je z ukrepi, ki jih sprejmejo v zvezi z veljavnostjo zgoraj navedenih aktov, tak cilj mogoče doseči. To kaže, da lahko nacionalna sodišča, ko je treba odpraviti izkrivljanje, ki ga je povzročila pomoč, posežejo in pogodbe razglasijo za neveljavne, pa čeprav v škodo strani, ki niso prejemniki pomoči, pri čemer so v tej zadevi to posojilodajalci, katerih zahtevki so bili podprti z državnim poroštvom. To še toliko bolj velja za Komisijo, ko odredi, da je treba pomoč učinkovito izterjati od prejemnikov. V zvezi s tem bi bilo treba poudariti, da mora Komisija sprejeti končno odločitev glede ukrepa pomoči, ne pa zagotoviti, da so pravice posameznikov zaščitene, kadar je kršena obveznost predhodne priglasitve državne pomoči Komisiji v skladu s členom 108(3) PDEU, saj so za to odgovorna nacionalna sodišča.

| (275) | Iz tega sledi, da so pogodbene klavzule, ki pravna in gospodarska tveganja vračila prenesejo na druge osebe ter s tem prejemnike ščitijo pred vračilom nezakonite in nezdružljive pomoči, v nasprotju s samim bistvom sistema nadzora državnih pomoči, vzpostavljenega s Pogodbo. Tak sistem je bistvenega pomena za izvajanje nalog, zaupanih Skupnosti, in zlasti za delovanje notranjega trga, zato pomeni sklop pravil javnega reda (138). Zato zasebne strani ne morejo odstopati od njega na podlagi pogodbenih določil. |
| --- | --- |

(275)

Iz tega sledi, da so pogodbene klavzule, ki pravna in gospodarska tveganja vračila prenesejo na druge osebe ter s tem prejemnike ščitijo pred vračilom nezakonite in nezdružljive pomoči, v nasprotju s samim bistvom sistema nadzora državnih pomoči, vzpostavljenega s Pogodbo. Tak sistem je bistvenega pomena za izvajanje nalog, zaupanih Skupnosti, in zlasti za delovanje notranjega trga, zato pomeni sklop pravil javnega reda (138). Zato zasebne strani ne morejo odstopati od njega na podlagi pogodbenih določil.

| (276) | To še toliko bolj velja v obravnavani situaciji v zvezi s sistemom SPN, kjer so nekatere ladjedelnice pod nadzorom države. V kolikor so javne ladjedelnice določile pogodbene klavzule, ki prejemnike ščitijo pred vračilom pomoči, bi njihovo ravnanje preprečilo, da vračilo nezakonite in nezdružljive državne pomoči izpolni svojo nalogo. Poleg tega bi lahko ravnanje subjektov pod nadzorom države, ki si prizadevajo zaščititi svoje pogodbene partnerje pred vračilom, povzročilo velik pritisk na njihove zasebne konkurente, ki bi bili lahko zato prisiljeni sprejeti podobne klavzule v svojih pogodbah, s tem pa bi prejemniki na splošno postali zaščiteni pred vračilom pomoči. |
| --- | --- |

(276)

To še toliko bolj velja v obravnavani situaciji v zvezi s sistemom SPN, kjer so nekatere ladjedelnice pod nadzorom države. V kolikor so javne ladjedelnice določile pogodbene klavzule, ki prejemnike ščitijo pred vračilom pomoči, bi njihovo ravnanje preprečilo, da vračilo nezakonite in nezdružljive državne pomoči izpolni svojo nalogo. Poleg tega bi lahko ravnanje subjektov pod nadzorom države, ki si prizadevajo zaščititi svoje pogodbene partnerje pred vračilom, povzročilo velik pritisk na njihove zasebne konkurente, ki bi bili lahko zato prisiljeni sprejeti podobne klavzule v svojih pogodbah, s tem pa bi prejemniki na splošno postali zaščiteni pred vračilom pomoči.

6.   SKLEPNA UGOTOVITEV

Komisija ugotavlja, da:

| — | V skladu s smernicami za pomorski promet in odločbo z dne 27. februarja 2002, s katero je bil odobren španski sistem davka na tonažo, dejavnosti, ki vključujejo zgolj dajanje plovil v zakup ali najem, ne pomenijo prevoznih storitev. Zato navedene dejavnosti načeloma niso upravičene do španske sheme davka na tonažo, kot jo je odobrila Komisija. |
| --- | --- |

—

V skladu s smernicami za pomorski promet in odločbo z dne 27. februarja 2002, s katero je bil odobren španski sistem davka na tonažo, dejavnosti, ki vključujejo zgolj dajanje plovil v zakup ali najem, ne pomenijo prevoznih storitev. Zato navedene dejavnosti načeloma niso upravičene do španske sheme davka na tonažo, kot jo je odobrila Komisija.

| — | Člena 115(11) in 48(4) TRLIS ter člen 49 RIS (predčasna amortizacija zakupljenih sredstev), uporaba sistema davka na tonažo za neupravičena gospodarska interesna združenja ter člen 50(3) RIS pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

—

Člena 115(11) in 48(4) TRLIS ter člen 49 RIS (predčasna amortizacija zakupljenih sredstev), uporaba sistema davka na tonažo za neupravičena gospodarska interesna združenja ter člen 50(3) RIS pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| — | Navedeni ukrepi niso veljavna pomoč v smislu člena 1(b) Uredbe (ES) št. 659/1999, ker niso bili priglašeni Komisiji in jih ta ni nikakor odobrila. |
| --- | --- |

—

Navedeni ukrepi niso veljavna pomoč v smislu člena 1(b) Uredbe (ES) št. 659/1999, ker niso bili priglašeni Komisiji in jih ta ni nikakor odobrila.

| — | Španija je nezakonito izvajala zadevno pomoč in s tem kršila člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

—

Španija je nezakonito izvajala zadevno pomoč in s tem kršila člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| — | Iz tega sledi, da je tako imenovani španski sistem poslovnega najema, ki vključuje skupno uporabo členov 115(11) in 48(4) TRLIS ter člena 49 RIS (predčasna amortizacija zakupljenih sredstev), uporabo sistema davka na tonažo za neupravičena gospodarska interesna združenja ter uporabo člena 50(3) RIS, nezakonit. |
| --- | --- |

—

Iz tega sledi, da je tako imenovani španski sistem poslovnega najema, ki vključuje skupno uporabo členov 115(11) in 48(4) TRLIS ter člena 49 RIS (predčasna amortizacija zakupljenih sredstev), uporabo sistema davka na tonažo za neupravičena gospodarska interesna združenja ter uporabo člena 50(3) RIS, nezakonit.

| — | Pomoč gospodarskemu interesnemu združenju ali njegovim vlagateljem se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, saj ustreza nadomestilu za posredovanje finančnih vlagateljev v skladu s trgom in se prenese na podjetja za pomorske prevoze, ki so upravičena na podlagi smernic za pomorski promet v skladu s pogoji, določenimi v navedenih smernicah. To pomeni predvsem, da celotni znesek, prenesen na podjetja za pomorske prevoze, ne presega zgornje meje iz poglavja 11 smernic. |
| --- | --- |

—

Pomoč gospodarskemu interesnemu združenju ali njegovim vlagateljem se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, saj ustreza nadomestilu za posredovanje finančnih vlagateljev v skladu s trgom in se prenese na podjetja za pomorske prevoze, ki so upravičena na podlagi smernic za pomorski promet v skladu s pogoji, določenimi v navedenih smernicah. To pomeni predvsem, da celotni znesek, prenesen na podjetja za pomorske prevoze, ne presega zgornje meje iz poglavja 11 smernic.

| — | Del pomoči, ki presega znesek združljive pomoči, bi morali prejemniki, tj. gospodarska interesna združenja in njihovi vlagatelji, vrniti brez možnosti, da prenesejo breme vračila na druge osebe. |
| --- | --- |

—

Del pomoči, ki presega znesek združljive pomoči, bi morali prejemniki, tj. gospodarska interesna združenja in njihovi vlagatelji, vrniti brez možnosti, da prenesejo breme vračila na druge osebe.

| — | Komisija ne bi smela odrediti vračila pomoči, ki izhaja iz poslov na podlagi SPN, v zvezi s katerimi je bila pomoč dodeljena med začetkom veljavnosti SPN leta 2002 in 30. aprilom 2007, ko je bila objavljena odločba v zvezi z zadevo C-46/2004, France GIE Fiscaux (glej uvodno izjavo 261). |
| --- | --- |

—

Komisija ne bi smela odrediti vračila pomoči, ki izhaja iz poslov na podlagi SPN, v zvezi s katerimi je bila pomoč dodeljena med začetkom veljavnosti SPN leta 2002 in 30. aprilom 2007, ko je bila objavljena odločba v zvezi z zadevo C-46/2004, France GIE Fiscaux (glej uvodno izjavo 261).

| — | Odreditev vračila pomoči, dodeljene po navedenem datumu, ne bi kršila splošnih načel varstva legitimnih pričakovanj in pravnega varstva, ki ju določa pravo Evropske unije – |
| --- | --- |

—

Odreditev vračila pomoči, dodeljene po navedenem datumu, ne bi kršila splošnih načel varstva legitimnih pričakovanj in pravnega varstva, ki ju določa pravo Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ukrepi, ki izhajajo iz člena 115(11) TRLIS (predčasna amortizacija zakupljenih sredstev), uporabe sheme davka na tonažo za neupravičena podjetja, plovila ali dejavnosti ter člena 50(3) RIS, pomenijo državno pomoč gospodarskim interesnim združenjem in njihovim vlagateljem, ki jo Španija nezakonito izvaja od 1. januarja 2002 in s tem krši člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 2

Ukrepi državne pomoči iz člena 1 so nezdružljivi z notranjim trgom, razen v obsegu, ki ustreza nadomestilu za posredovanje finančnih vlagateljev v skladu s trgom in se prenese na podjetja za pomorske prevoze, ki so upravičena na podlagi smernic za pomorski promet v skladu s pogoji, določenimi v navedenih smernicah.

Člen 3

Španija preneha izvajati shemo pomoči iz člena 1 v obsegu, ki je nezdružljiv s skupnim trgom.

Člen 4

1.   Španija izterja nezdružljivo pomoč, ki je bila dodeljena na podlagi sheme iz člena 1, od vlagateljev v gospodarska interesna združenja, ki so pomoč prejeli, brez možnosti, da ti prejemniki breme vračila prenesejo na druge osebe. Vendar se pomoč, ki je bila dodeljena v okviru poslov financiranja, v zvezi s katerimi so se pristojni nacionalni organi zavezali dodeliti ugodnosti ukrepov na podlagi pravno zavezujočega akta, sprejetega pred 30. aprilom 2007, ne vrne.

2.   Za zneske, ki jih je treba izterjati, se od datuma, ko so bili dani na voljo prejemnikom, do datuma dejanske izterjave zaračunavajo obresti.

3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (139) in Uredbe Komisije (ES) št. 271/2008 (140) o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004.

4.   Španija prekliče vsa neporavnana plačila pomoči na podlagi sheme iz člena 1 od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 5

1.   Vračilo pomoči, dodeljene na podlagi sheme iz člena 1, se izvede takoj in učinkovito.

2.   Španija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu.

Člen 6

1.   Španija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu predloži naslednje podatke:

| (a) | seznam prejemnikov, ki so prejeli pomoč na podlagi sheme iz člena 1, in skupni znesek prejete pomoči vsakega upravičenca iz te sheme; |
| --- | --- |

(a)

seznam prejemnikov, ki so prejeli pomoč na podlagi sheme iz člena 1, in skupni znesek prejete pomoči vsakega upravičenca iz te sheme;

| (b) | skupni znesek (glavnica in obresti za vračilo), ki ga mora vrniti vsak upravičenec; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek (glavnica in obresti za vračilo), ki ga mora vrniti vsak upravičenec;

| (c) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(c)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (d) | dokumente, ki dokazujejo, da je bilo od prejemnikov zahtevano vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(d)

dokumente, ki dokazujejo, da je bilo od prejemnikov zahtevano vračilo pomoči.

2.   Španija Komisijo obvešča o poteku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, do dokončnega vračila pomoči, dodeljene v okviru sheme iz člena 1. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za vračilo, ki so jih prejemniki že vrnili.

Člen 7

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 17. julija 2013.

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 276, 21.9.2011, str. 5.

1

(2)  Glej parlamentarno vprašanje E-5819/2010, na katero je bil 31.8.2010 podan odgovor.

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  Špansko združenje malih in srednje velikih ladjedelnic.

4

(5)  Lizinška družba in podjetje za pomorske prevoze podpišeta tudi pogodbe o nakupnih in prodajnih opcijah.

5

(6)  Glej opombo 3.

6

(7)  Z dopisom z dne 26. julija 2010.

7

(8)  Kapitalski dobiček bi običajno nastal zaradi prodaje sredstva, ki je bilo prekomerno amortizirano zaradi predčasne in pospešene amortizacije, saj je preostala davčna vrednost sredstva verjetno precej nižja od njegove prodajne cene.

8

(9)  Razlika med prodajno ceno in davčno vrednostjo ladje. Davčna vrednost ladje je prvotna plačana cena, od katere se odštejejo zneski (stroški), ki so bili odbiti zaradi amortizacije. V obravnavani zadevi bi bila ladja popolnoma ali skoraj popolnoma amortizirana pred prehodom gospodarskega interesnega združenja na sistem davka na tonažo, tj. knjigovodska vrednost ladje bi bila enaka nič ali skoraj nič.

9

(10)  To vključuje informacije, ki jih je zagotovila Španija: tri dejanske primere zahtevkov, ki so jih pri davčni upravi vložila gospodarska interesna združenja v skladu s členom 115(11) prečiščene različice zakona o davku od dohodkov pravnih oseb (Texto Refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades – TRLIS), ter pogodbe in druge priloge k navedenim zahtevkom.

10

Texto Refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades

(11)  Izraz „amortizacija“ se v tem sklepu brez razlikovanja nanaša na odbitek stroška amortizacije s strani lastnika sredstva in na odbitek plačil, povezanih s povrnitvijo nakupne vrednosti sredstva zakupodajalcu, s strani zakupnika. V skladu s tem se pospešena amortizacija zakupljenih sredstev nanaša na možnost, da zakupniki odbijejo ta plačila v okviru meja v višini dvakratne ali trikratne stopnje linearne amortizacije.

11

(12)  Kraljeva zakonodajna uredba 4/2004 z dne 5. marca 2004, ki potrjuje prečiščeno različico zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, objavljeno 11. marca 2004 v Uradnem listu Španije (BOE).

12

(13)  Kraljeva uredba 1777/2004 z dne 30. julija 2004, ki potrjuje uredbo o davku od dohodkov pravnih oseb, objavljeno 6. avgusta 2004 v Uradnem listu Španije (BOE).

13

(14)  Brez vrednosti nakupne opcije.

14

(15)  Vsako leto se stalen odstotek uporabi za preostalo vrednost sredstva, kakršna je bila na koncu prejšnjega davčnega obdobja (preostala vrednost = nabavna vrednost, zmanjšana za preteklo amortizacijo, zabeleženo v poslovnih knjigah). Namesto da bi se nabavna vrednost sredstva enakomerno razporedila v določenem obdobju, se stroški amortizacije zaradi tega sistema zmanjšajo v vsakem naslednjem obdobju.

15

(16)  Če se sredstvo amortizira v obdobju petih let, je SYD enak 15 (= 1 + 2 + 3 + 4 + 5), stroški amortizacije pa ustrezajo 5/15 nabavne vrednosti v letu 1, 4/15 vrednosti v letu 2 in tako dalje do leta 5, ko ustrezajo 1/15 nabavne vrednosti.

16

(17)  Prepisan iz prejšnjega člena 128(11) zakona 43/1995, kot je bil uveden z zakonom 24/2001 in se uporablja od leta 2002. „Predčasna amortizacija“ pomeni prestavitev začetka amortizacije na zgodnejši datum. V obravnavani zadevi lahko davkoplačevalci, če dobijo potrebno davčno dovoljenje, začnejo pospešeno amortizacijo že med gradnjo ladje, tj. preden se ladja dostavi davčnemu zavezancu ali preden jo ta začne uporabljati.

17

(18)  Člen 48 TRLIS določa posebne davčne ureditve, ki se uporabljajo za gospodarska interesna združenja. Glej oddelek 2.2.3 Ukrep 3: gospodarska interesna združenja.

18

(19)  Odločba Komisije C(2002) 582 final z dne 27. februarja 2002 v zadevi N 736/2001, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 528/2003.

19

(20)  UL C 13, 17.1.2004, str. 3.

20

(21)  Navedeni v zakonu št. 27/1992 z dne 24. novembra 1992 o nacionalnih pristaniščih in trgovski mornarici.

21

(22)  Glej člen 125(2) TRLIS.

22

(23)  Uveden s kraljevo uredbo 252/2003 z dne 28. februarja 2003, Uradni list Španije (BOE) št. 62, 13.3.2003.

23

(24)  Člen 50(3) RIS. Opozoriti je treba, da se ta oprostitev lahko odobri samo gospodarskim interesnim združenjem, ki so jim davčni organi že odobrili predčasno amortizacijo.

24

(25)  Na dan prehoda na davek na tonažo.

25

(26)  Na dan, ko je lastništvo plovila preneseno na podjetje za pomorske prevoze.

26

(27)  Glej opombo 17.

27

(28)  Uredba Sveta (EGS) št. 4055/86 z dne 22. decembra 1986 o uporabi načela svobode opravljanja storitev v pomorskem prometu med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami (UL L 378, 31.12.1986, str. 1).

28

(29)  Uredba Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (UL L 364, 12.12.1992, str. 7).

29

(30)  Poslovna skrivnost/zaupne informacije.

30

(31)  [...]

31

(32)  UL C 384, 10.12.1998, str. 3. Glej odstavek 14.

32

(33)  Glej Odločbo Komisije 2009/809/ES z dne 8. julija 2009 v zadevi C 4/07, Nizozemska, Groepsrentebox.

33

(34)  TRLIS: prečiščena različica zakona o davku od dohodkov pravnih oseb.

34

(35)  Glej opombo 15.

35

(36)  Glej opombo 16.

36

(37)  Glej člen 11(1)(d) TRLIS in člen 5 RIS.

37

(38)  Državna pomoč C 46/2004, Odločba Komisije z dne 20. decembra 2006 o shemi pomoči, ki jo je izvajala Francija na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih (UL L 112, 30.4.2007, str. 43).

38

(39)  Glej opombo 20.

39

(40)  Komisija meni, da uporaba davka na tonažo za gospodarska interesna združenja ni problematična, če dejansko upravljajo plovila zaradi izvajanja storitev pomorskega prevoza in izpolnjujejo pogoje iz smernic za pomorski promet.

40

(41)  „Ta določba velja za vse ladje, čolne in pomorske strukture, ne glede na njihov izvor, tonažo ali namen. Velja tudi za vsa pomorska podjetja, ki upravljajo ladje ... ne glede na to, ali so lastniki ladij ali jih upravljajo na podlagi najemne pogodbe, zakupne pogodbe ali katerega koli drugega dogovora, ki ga dovoljuje zakon“.

41

(42)  Glej Odločbo Komisije C(2002) 582 final z dne 27. februarja 2002, oddelek 2.4. Prejemniki: „Prejemniki sheme davka na tonažo so lahko pomorska podjetja, registrirana v skladu s špansko zakonodajo, katerih dejavnost vključuje upravljanje lastnih in zakupljenih ladij“.

42

(43)  Glej zlasti dopis španskih organov z dne 2. avgusta 2011, poslan v odziv na Odločbo Komisije C(2011) 4494 final, oddelek 3.2.3.2. Domnevna nova državna pomoč: odstavek 9 člena 50(3) RIS:„... koncept ‚rabljen‘ v zvezi z davkom od dohodkov pravnih oseb se nanaša na tiste elemente, ki jih je uporabljala tretja stran, ki ni zadevni davčni zavezanec, ki si prizadeva za uporabo posebne določbe“.

43

(44)  Odločba Komisije z dne 20. decembra 2006 v zadevi C 46/04, GIE Fiscaux, Odločba Komisije z dne 8. maja 2001 v zadevi C 31/98, Brittany Ferries, Odločba Komisije z dne 16. decembra 2003 v zadevi N 474/03, Air Caraïbes, in Odločba Komisije z dne 20. maja 2008 v zadevi C 74/99, Le Levant.

44

(45)  Navedba se nanaša na španski zakon 27/92. Prejemniki so lahko družbe, ki imajo sedež v Španiji, ali družbe s sedežem v EU, ki imajo sekundarne sedeže v Španiji.

45

(46)  Glej člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES.

46

(47)  Odločba Komisije z dne 8. maja 2001 v zadevi C 31/98 (UL L 12, 15.1.2002, str. 33).

47

(48)  Centri za usklajevanje (DE), centri za usklajevanje in finančne družbe (LU), centri za usklajevanje v provinci Vizcaya (ES), centralni sedeži in mednarodne skupine zakladništev (FR), dohodki, ustvarjeni v tujini (IE), dejavnosti mednarodnega financiranja (NL).

48

(49)  Sklep Komisije z dne 12. januarja 2011 o davčni amortizaciji finančnega dobrega imena (goodwill) za prevzeme tujih deležev (C 45/07, UL L 135, 21.5.2011, str. 1).

49

(50)  Odločba Komisije z dne 16. maja 2000 o shemi pomoči, ki jo je Italija izvajala v korist velikim podjetjem v težavah (UL L 79, 17.3.2001, str. 29).

50

(51)  Odločba Komisije z dne 3. junija 2003, C 87/2001 shema Sveta Orkneyjskih otokov za evidentiranje (UL L 211, 21.8.2003, str. 49) in Odločba Komisije z dne 3. junija 2003 o posojilih za nakup ribolovnih kvot na Shetlandskih otokih (UL L 211, 21.8.2003, str. 63).

51

(52)  Zlasti dopis z dne 2. avgusta 2011.

52

(53)  Odločba Komisije z dne 8. maja 2001 o državni pomoči, ki jo je izvajala Francija v korist družbe Bretagne Angleterre Irlande („BAI“ ali „Brittany Ferries“) (UL L 12, 15.1.2002, str. 33).

53

(54)  Glej Uradni list španskega parlamenta, španski Kongres, Zakonodaja VII, Serija A: Osnutki zakonov, št. 50-1, 10. oktober 2001, str. 22–25 (http://www.congreso.es).

54

(55)  Zadeva državne pomoči C 66/2003, Odločba Komisije z dne 30. junija 2004 o državni pomoči, ki jo Nizozemska namerava nameniti za šest pogodb o gradnji ladij v štirih ladjedelnicah (UL L 39, 11.2.2005, str. 48).

55

(56)  Državna pomoč C 46/2004, Odločba Komisije z dne 20. decembra 2006 o shemi pomoči, ki jo je izvajala Francija na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih (UL L 112, 30.4.2007, str. 43).

56

(57)  Dopis z dne 9. marca 2009.

57

(58)  Glej predvsem odstavek 13.

58

(59)  Glej dopis z dne 2. avgusta 2011.

59

(60)  Obvestila, registrirana pod številkami zadev od N 601 do N 606/2002.

60

(61)  Glej dopis z dne 11. novembra 2003, UL C 11, 15.1.2004, str. 5.

61

(62)  Glej Odločbo C(2004) 2213, UL L 39, 11.2.2005, str. 48.

62

(63)  Glej uvodno izjavo 24 Odločbe C(2004) 2213.

63

(64)  Glej Odločbo z dne 17. februarja 2003, UL L 204, 13.8.2003, str. 51 (IE), Odločbo z dne 17. februarja 2003, UL L 180, 8.7.2003, str. 52 (NL), dve odločbi z dne 16. oktobra 2002, UL L 153, 20.6.2003, str. 40 in UL L 170, 9.7.2003, str. 20 (LU), Odločbo z dne 22. avgusta 2002, UL L 31, 6.2.2003, str. 26 (ES), Odločbo z dne 5. septembra 2002, UL L 177, 16.7.2003, str. 17 (DE), Odločbo z dne 11. decembra 2002, UL L 330, 18.12.2003, str. 23 in Odločbo z dne 13. maja 2003, UL L 23, 28.1.2004, str. 1 (FR), Odločbo z dne 24. junija 2003, UL L 23, 28.1.2004, str. 14 (BE) ter Odločbo z dne 30. marca 2004, UL L 29, 2.2.2005, str. 24 (UK).

64

(65)  Španija je odločitev glede obdavčitve objavila 1. decembra 2008:

65

http://petete.meh.es/Scripts/know3.exe/tributos/CONSUVIN/texto.htm?Consulta=CONSULTA&Pos=7262 (zadnji vpogled 19.6.2013).

(66)  La Gerencia Naval (http://www.gernaval.org/) je javno podjetje glede na njegov statut, odobren s kraljevo uredbo 3451/2000 z dne 22. decembra 2000 (BOE, 11.1.2001).

66

La Gerencia Naval

(67)  Sklep Komisije z dne 12. januarja 2011 v zadevi C-45/2007, uvodna izjava 192, UL L 135, 21.5.2011, str. 1, Odločba Komisije z dne 13. novembra 2007 v zadevi C-15/2002, uvodna izjava 85, UL L 90, 2.4.2008, str. 7, Odločba Komisije z dne 9. marca 2004 v zadevi C-33/2003, uvodne izjave 47, 48 in 66, UL L 190, 22.7.2005, str. 13 in Odločba Komisije z dne 16. maja 2000 v zadevi C-68/1999, uvodna izjava 73, UL L 79, 17.3.2001, str. 29.

67

(68)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

68

(69)  Glej zadevo C-75/97, Belgija proti Komisiji (Maribel bis/ter), Recueil, str. I-3671, točka 32.

69

(70)  Glej zlasti dopis španskih organov z dne 2. avgusta 2011, poslan v odziv na Odločbo Komisije C(2011) 4494 final, oddelek 3.2.2. Ureditve glede preglednosti, ki veljajo za gospodarska interesna združenja, prvi odstavek: „V skladu s členom 1 zakona 12/1991 z dne 29. aprila 1991 o gospodarskih interesnih združenjih ... so ta podjetja pravne osebe, so komercialne narave in lahko opravljajo gospodarske dejavnosti“.

70

(71)  Glej zadevo 118/85, Komisija proti Italiji, Recueil, str. 2599, točka 7, zadevo C-35/96, Komisija proti Italiji, Recueil, str. I-3851, točka 36, in združene zadeve C-180/98 do C-184/98, Pavlov in drugi, Recueil, str. I-6451, točka 75.

71

(72)  Glej zadevo C-172/03, Heiser, ZOdl., str. I-1627, točka 40.

72

(73)  Te dodatne stroške, ki ustrezajo pozitivni razliki med stroški, ki se odbijejo pri obračunu davka v skladu s členom 115, in stroški, evidentiranimi v računovodski dokumentaciji, je treba opredeliti v davčni napovedi upravičenca.

73

(74)  Glej zadevo C-295/97, Piaggio, Recueil, str. I-3735, točka 39, in navedeno sodno prakso.

74

(75)  Glej združeni zadevi T-92/00 in T-103/00, Diputación Foral de Álava proti Komisiji, Recueil, str. II-1385, točka 58.

75

(76)  Glej prejšnjo opombo, točka 35.

76

(77)  Člen 115(11) TRLIS: „Ministrstvo ... lahko določi datum iz odstavka 6 ... ob upoštevanju posebnih značilnosti pogodbenega obdobja ali obdobja gradnje sredstva in posebne narave njegove gospodarske uporabe, če določitev tega datuma ne vpliva na izračun davčne osnove, ki izhaja iz dejanske uporabe sredstva ali iz plačil, ki so posledica prenosa lastništva, in jo je treba določiti v skladu s splošnim davčnim režimom ali posebnim režimom ...“ (poudarek dodan).

77

in posebne narave njegove gospodarske uporabe, če določitev tega datuma ne vpliva na izračun davčne osnove, ki izhaja iz dejanske uporabe sredstva ali iz plačil, ki so posledica prenosa lastništva

(78)  Člen 49(3)(c) RIS: „Prošnja vsebuje vsaj naslednje informacije: c) dokazilo o posebnih značilnostih uporabe sredstva. Predložijo se pravna in finančna poročila o nameravani uporabi sredstva, kupljenega prek pogodbe o finančnem zakupu, v katerih se navedejo posebne pogodbene formule, ki se bodo uporabile, ter pozitivni in negativni finančni tokovi, ki bodo nastali“.

78

(79)  Dopisi španskih organov z dne 27. marca 2008, 10. marca 2010 in 27. julija 2010, v katerih so bila povzeta dovoljenja, izdana pred koncem junija 2010.

79

(80)  „Španski organi zanikajo, da so ‚v praksi‘ potrdili, da so se lahko določbe člena 115(11) TRLIS uporabljale samo za sredstva, ki so pozneje prešla na shemo davka na tonažo, kot je navedeno v uvodni izjavi 34 Odločbe Komisije.“

80

(81)  Španski organi so zgolj opozorili na težave pri razlagi, ki jih je povzročila zahteva, ki jo je določil zakonodajalec, da je treba za uporabo predčasne amortizacije zagotoviti odsotnost vpliva na izračun davčne osnove, ki izhaja iz dejanske uporabe sredstva, in na prihodke, ki nastanejo zaradi prenosa sredstva.

81

(82)  Zdi se, da je pogodba o zakupu plovila brez posadke med gospodarskim interesnim združenjem in podjetjem za pomorske prevoze posledica razlage enega od pogojev iz člena 48 TRLIS ter da davčna uprava pregleda in odobri takšne pogodbe.

82

(83)  Zlasti člen 49 RIS.

83

(84)  Člen 49(4) RIS: „Generalni direktorat za obdavčenje lahko od davčnega zavezanca zahteva kakršne koli podatke, poročila, evidence in dokaze, ki se mu zdijo potrebni“.

84

(85)  UL C 384, 10.12.1998.

85

(86)  Glej obvestilo o davčni pomoči, oddelek o diskrecijskih upravnih praksah, točki 21 in 22.

86

(87)  Zadeva C-241/94, Francija proti Komisiji (Kimberly Clark Sopalin), Recueil, str. I-4551.

87

(88)  Glej Odločbo Komisije C(2002) 582 final z dne 27. februarja 2002, oddelek 2.12.1. Kapitalske olajšave: „Kapitalski dobički, ustvarjeni pred prehodom na shemo davka na tonažo, so polno obdavčeni v skladu z običajnimi pravili o davku od dohodkov pravnih oseb, ko se ladja proda. Da se zagotovi izvajanje te določbe, mora upravičenec oblikovati rezervo, ki je enaka razliki med normalno tržno vrednostjo in neto knjigovodsko vrednostjo vsake od ladij in zato izraža kapitalske dobičke od ladje, ki prehaja na to shemo. Ta rezerva je v primeru prenosa lastništva polno obdavčena. Da se prepreči izogibanje davkom ob prehodu na novo shemo, je morebitna pozitivna razlika med davčno in računovodsko amortizacijo po prodaji ladje prav tako polno obdavčena po običajnih stopnjah, da se preprečita pretvorba računovodske amortizacije, ki je nižja od davčne, v nižji nominalni kapitalski dobiček in posledično delno izogibanje plačilu celotnega davka za kapitalski dobiček“ (poudarek dodan).

88

Da se zagotovi izvajanje te določbe

Da se prepreči izogibanje davkom

da se preprečita pretvorba računovodske amortizacije, ki je nižja od davčne, v nižji nominalni kapitalski dobiček in posledično delno izogibanje plačilu celotnega davka za kapitalski dobiček

(89)  Glej uvodno izjavo 73 Odločbe Komisije C(2011) 4494 final.

89

(90)  Glej http://petete.meh.es/scripts/know3.exe/tributos/CONSUVIN/texto.htm?NDoc=12728&Consulta=buques&Pos=230.

90

(91)  Glej zlasti zadevo 730/79, Philip Morris proti Komisiji, Recueil, str. 2671, točka 11, zadevo C-53/00, Ferring, Recueil, str. I-9067, točka 21, in zadevo C-372/97, Italija proti Komisiji, Recueil, str. I-3679, točka 44.

91

(92)  Zadeva T-214/95, Het Vlaamse Gewest proti Komisiji, Recueil, str. II-717.

92

(93)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

93

(94)  Kot je pojasnjeno v oddelkih 5.3.2.1 in 5.3.2.3, Komisija določb členov 115(6) (pospešena amortizacija) in 48 TRLIS (pravni status gospodarskih interesnih združenj) ne šteje za državno pomoč.

94

(95)  Glej smernice za pomorski promet, oddelek 3.1: Davčna obravnava pomorskih družb, odstavek 12: „Te smernice se uporabljajo samo za pomorski promet“.

95

(96)  Glej smernice za pomorski promet, oddelek 3.1: Davčna obravnava pomorskih družb, odstavki 11, 12 in 16: „Družbe za upravljanje ladij lahko izpolnjujejo pogoje za pomoč zgolj za plovila, za katera se jim v celoti dodeli tehnično upravljanje in upravljanje posadke. Da izpolnijo pogoje, morajo upravljavci ladij od lastnika zlasti pridobiti celotno odgovornost za delovanje plovila in od lastnika prevzeti vse obveznosti ter odgovornosti, ki jih nalaga Kodeks ISM“; „Komisija lahko soglaša, da pod navedeno opredelitev sodijo tudi vleka drugih plovil po morju, naftnih ploščadi itd.“ in „Dejavnosti ‚poglabljanja dna‘ načeloma niso upravičene do pomoči za pomorski promet. Vendar pa se lahko davčne ureditve za podjetja (kot je davek na tonažo) uporabijo za tiste plavajoče bagre, katerih dejavnosti obsegajo ‚pomorski promet‘ ...“.

96

(97)  Glej Odločbo Komisije z dne 11. decembra 2002 v zadevi N 504/02, Irska, Uvedba davka na tonažo, uvodna izjava 28, in Odločbo Komisije z dne 20. decembra 2011 v zadevi SA.30515, Finska, Sprememba sheme pomoči za davek na tonažo, uvodna izjava 10.

97

(98)  Glej smernice za pomorski promet, točka 2.2 Splošni cilji pregledanih Smernic o državni pomoči.

98

(99)  Glej oddelek 2.4 Prejemniki: „Prejemniki sheme davka na tonažo so lahko pomorska podjetja, registrirana v skladu s špansko zakonodajo, katerih dejavnost vključuje upravljanje lastnih in zakupljenih ladij,“ in oddelek 2.5 Upravičene dejavnosti/ladje: „Shema davka na tonažo se uporablja samo za dohodke od morskih ladij, s katerimi se izvajajo dejavnosti pomorskega prevoza. Ciljne upravičene dejavnosti vključujejo samo pomorski promet“.

99

(100)  Opozoriti je treba, da lahko gospodarska interesna združenja tako kot druge oblike podjetij načeloma vstopijo v shemo davka na tonažo, če izvajajo upravičene dejavnosti.

100

(101)  Smernice Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet, UL C 205, 5.7.1997, str. 5 (veljavne do 16.1.2004), UL C 13, 17.1.2004, str. 3 (veljavne od 17.1.2004).

101

(102)  Okvir za državno pomoč ladjedelništvu, UL C 317, 30.12.2003, str. 11. Ker pa ladjedelnice niso prejemniki pomoči in je nemogoče oceniti gospodarski tok v njihovo korist, pomoči ni treba oceniti na podlagi tega okvira.

102

(103)  Glej smernice za pomorski promet, oddelek 2.1 Področje uporabe pregledanih Smernic o državni pomoči, prvi odstavek: „Te smernice veljajo za vsako pomoč, dodeljeno s strani države članice ali iz državnih sredstev v korist pomorskega prometa“ in oddelek 3.1 Davčna obravnava pomorskih družb, odstavek 12: „Te smernice se uporabljajo samo za pomorski promet“.

103

(104)  Glej smernice za pomorski promet, oddelek 3.1: Davčna obravnava pomorskih družb, zadnji odstavek: „zgoraj navedene davčne ugodnosti [je treba] omejiti na dejavnosti pomorskega prometa; zato se v primerih, ko ladjarska družba opravlja tudi druge komercialne dejavnosti, zahteva pregledno knjigovodstvo, da se prepreči ‚prelitje‘ v dejavnosti, ki niso povezane s pomorskim prometom“.

104

(105)  Državna pomoč C 46/2004, Odločba Komisije z dne 20. decembra 2006 o shemi pomoči, ki jo je izvajala Francija na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih (UL L 112, 30.4.2007, str. 43).

105

(106)  Kot je navedeno zgoraj, je Španija navedla odločbo iz leta 2002, s katero je Komisija odobrila španski davek na tonažo, kot podlago za združljivost. Ugotovitev, da je davek na tonažo združljiv z notranjim trgom, temelji na smernicah za pomorski promet.

106

(107)  Ta zgornja meja velja samo za nekatere vrste pomoči, opredeljene v smernicah: davčni in socialni ukrepi za izboljšanje konkurenčnosti, podpora posadki, pomoč za naložbe in regionalna pomoč.

107

(108)  Glej združeni zadevi T-115/09 in T-116/09, Electrolux AB in Whirlpool Europe BV proti Komisiji.

108

(109)  Glej zadevo C-110/03, Belgija proti Komisiji, točka 71, in navedeno sodno prakso.

109

(110)  Centri za usklajevanje (DE), centri za usklajevanje in finančne družbe (LU), centri za usklajevanje v provinci Vizcaya (ES), centralni sedeži in mednarodne skupine zakladništev (FR), dohodki, ustvarjeni v tujini (IE), dejavnosti mednarodnega financiranja (NL).

110

(111)  Odgovor z dne 12. julija 1990 na pisno vprašanje št. 1735/90, ki ga je G. de Vries zastavil Komisiji (UL C 63, 11.3.1991, str. 37).

111

(112)  Zadeva C-167/06 P, Komninou in drugi proti Komisiji, točka 63, in zadeva C-537/08 P, Kahla Thüringen Porzellan proti Komisiji, ZOdl., str. I-12917, točka 63.

112

(113)  Združeni zadevi C-182/03 in C-217/03, Belgija in Forum 187 proti Komisiji, ZOdl., str. I-5479, točka 147, zadeva C-167/06 P, Komninou in drugi proti Komisiji, ZOdl., str. I-141, točka 63, zadeva T-107/02, GE Betz proti OHIM – Atofina Chemicals (BIOMATE), ZOdl., str. II-1845, točka 80, in navedena sodna praksa.

113

(114)  Zadeva C-289/81, Mavridis proti Parlamentu, Recueil, str. 1731, zadeva T-290/97, Mehibas Dordtselaan BV proti Komisiji, Recueil, str. II-15, točka 59. Glej tudi zadevo 265/85, Recueil, str. 1155, točka 44, in zadevo C-152/88, Sofrimport proti Komisiji, Recueil, str. I-153, točka 26.

114

(115)  Člen 108(3) PDEU državam članicam nalaga obveznost, da Komisijo obvestijo o novih ukrepih pomoči in da počakajo na njeno odobritev, preden začnejo izvajati ukrep. Poglavje II postopkovne uredbe (UL L 83, 27.3.1999) določa podrobna pravila za uporabo člena 107 za priglašeno pomoč.

115

(116)  Glej združeni zadevi C-183/02 P in C-187/02 P, Demesa in Territorio Histórico de Álava proti Komisiji, ZOdl., str. I-10609, točke 44, 45 in 52.

116

(117)  Glej združeni zadevi T-427/04 in T-17/05, Francija proti Komisiji (France Télécom), ZOdl., str. II-4315, točka 263.

117

(118)  Glej uvodno izjavo 187 navedene odločbe.

118

(119)  Odločba Komisije z dne 30. junija 2004 o državni pomoči, ki jo Nizozemska namerava nameniti za šest pogodb o gradnji ladij v štirih ladjedelnicah.

119

(120)  Glej razpredelnico 2 v uvodni izjavi 9 Odločbe Komisije z dne 11. novembra 2003, UL C 11, 15.1.2004, str. 7.

120

(121)  Glej uvodno izjavo 8 navedene Odločbe Komisije z dne 11. novembra 2003: „Namen priglašene pomoči je izenačitev s subvencioniranimi obrestmi, ki jih domnevno ponuja Španija. Nizozemska trdi, da ... cene, ki jih navajajo španske ladjedelnice, vključujejo subvencionirane obresti za financiranje izvoza s podporo španskih organov na podlagi španske kraljeve uredbe (RD) 442/94“.

121

(122)  UL L 202, 18.7.1998, str. 1.

122

(123)  UL C 317, 30.12.2003, str. 11.

123

(124)  Glej uvodno izjavo 24 navedene končne Odločbe z dne 30. junija 2004: „V postopkih za odobritev državne pomoči se mora Komisija zanašati na izjave države članice, ki bo (naj bi) odobrila pomoč.“.

124

(125)  Glej uvodno izjavo 14 navedene Odločbe Komisije z dne 11. novembra 2003.

125

(126)  Glej Obvestilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka, UL C 384, 10.12.1998, str. 3.

126

(127)  Glej združeni zadevi C-74/00 P in C-75/00 P, Falck in Acciaierie di Bolzano proti Komisiji, Recueil, str. I-7869, točka 140.

127

(128)  Glej zadevo T-308/00, Salzgitter proti Komisiji, ZOdl., str. II-1933.

128

(129)  Zadeva C-408/04P, Komisija proti Salzgitter, ZOdl., str. I-2767.

129

(130)  Zdi se, da so bili prvi posli na podlagi SPN v praksi organizirani v juliju 2002.

130

(131)  UL L 12, 15.1.2002, str. 33.

131

(132)  Osem zahtev za informacije je bilo Španiji poslanih na naslednje datume: 15.9.2006, 30.1.2007, 6.11.2007, 5.2.2008, 3.3.2008, 23.9.2008, 11.1.2010, 12.5.2010.

132

(133)  Glej uvodno izjavo 196 navedene odločbe.

133

(134)  Glej zlasti zadevo C-348/93, Komisija proti Italiji, Recueil, str. I-673, točka 26.

134

(135)  Zadeva C-277/00, Nemčija proti Komisiji, Recueil, str. I-3925, točka 76.

135

(136)  Zadeva C-350/93, Komisija proti Italiji, Recueil, str. I-699, točka 22.

136

(137)  Sodba z dne 8. decembra 2011 v zadevi C-275/10, Residex Capital IV, ZOdl., str. I-13043, točke 43–45.

137

(138)  Glej podobno zadevo C-126/97, Eco Swiss China Time, Recueil, str. I-3055, točke 36–41.

138

(139)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

139

(140)  UL L 82, 25.3.2008, str. 1.

140

---

PRILOGA

Podatki o prejetih zneskih pomoči, ki jih je treba vrniti oziroma so že bili povrnjeni

| Identiteta upravičenca | Skupni znesek pomoči, prejet v okviru sheme (1) | Skupni znesek pomoči, ki ga je treba vrniti (1)

  (glavnica) | Skupni znesek že povrnjene pomoči (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| glavnica | obresti za vračilo |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Identiteta upravičenca

Skupni znesek pomoči, prejet v okviru sheme (1)

Skupni znesek pomoči, ki ga je treba vrniti (1)

(glavnica)

Skupni znesek že povrnjene pomoči (1)

glavnica

obresti za vračilo

---

(1)  V milijonih nacionalne valute.

---

| 16.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/48

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 2. oktobra 2013

o nadomestilu, ki ga je treba plačati družbi Simet SpA za storitve javnega prevoza, opravljene med letoma 1987 in 2003 [opatrenie štátnej pomoci SA.33037 (2012/C) – Taliansko]

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 6251)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/201/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima členoma (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Italijanski organi so z elektronskim dopisom z dne 18. maja 2011 v skladu s členom 108(3) Pogodbe priglasili nadomestilo, ki je bilo plačano družbi Simet SpA (v nadaljnjem besedilu: Simet) za storitve medregionalnega avtobusnega prevoza v okviru obveznosti javnih služb, opravljene v obdobju 1987–2003, in ki ga je določil državni svet (Consiglio di Stato), tj. italijansko vrhovno sodišče za upravne zadeve (v nadaljnjem besedilu: priglašeni ukrep). Ta priglasitev je bila evidentirana pod številko zadeve SA.33037. |
| --- | --- |

(1)

Italijanski organi so z elektronskim dopisom z dne 18. maja 2011 v skladu s členom 108(3) Pogodbe priglasili nadomestilo, ki je bilo plačano družbi Simet SpA (v nadaljnjem besedilu: Simet) za storitve medregionalnega avtobusnega prevoza v okviru obveznosti javnih služb, opravljene v obdobju 1987–2003, in ki ga je določil državni svet (Consiglio di Stato), tj. italijansko vrhovno sodišče za upravne zadeve (v nadaljnjem besedilu: priglašeni ukrep). Ta priglasitev je bila evidentirana pod številko zadeve SA.33037.

| (2) | Italijanski organi so predložili dodatne informacije o priglašenem ukrepu v navedbah z dne 12. julija 2011, 5. oktobra 2011, 20. februarja 2012, 2. in 28. marca 2012 ter 17. aprila 2012. |
| --- | --- |

(2)

Italijanski organi so predložili dodatne informacije o priglašenem ukrepu v navedbah z dne 12. julija 2011, 5. oktobra 2011, 20. februarja 2012, 2. in 28. marca 2012 ter 17. aprila 2012.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 31. maja 2012 italijanskim organom sporočila, da bo začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka).
  V dogovorjenih rokih so bile prejete naslednje navedbe:






  — | italijanski organi so predložili pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka v dopisih z dne 1. junija 2012, 24. septembra 2012 in 11. oktobra 2012, |
| --- | --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 31. maja 2012 italijanskim organom sporočila, da bo začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka).

V dogovorjenih rokih so bile prejete naslednje navedbe:

—

italijanski organi so predložili pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka v dopisih z dne 1. junija 2012, 24. septembra 2012 in 11. oktobra 2012,

| — | edina tretja stran, ki je predložila pripombe kot odgovor na sklep o začetku postopka, je bila družba Simet, tj. morebitna upravičenka priglašenega ukrepa; njene navedbe so bile prejete 4. avgusta 2012, 31. oktobra 2012 in 13. decembra 2012, |
| --- | --- |

—

edina tretja stran, ki je predložila pripombe kot odgovor na sklep o začetku postopka, je bila družba Simet, tj. morebitna upravičenka priglašenega ukrepa; njene navedbe so bile prejete 4. avgusta 2012, 31. oktobra 2012 in 13. decembra 2012,

| — | italijanski organi so predložili pripombe v zvezi z navedbami tretje strani v dopisih z dne 28. novembra 2012, 4. decembra 2012, 19. decembra 2012 in 10. januarja 2013. |
| --- | --- |

—

italijanski organi so predložili pripombe v zvezi z navedbami tretje strani v dopisih z dne 28. novembra 2012, 4. decembra 2012, 19. decembra 2012 in 10. januarja 2013.

2.   OPIS UKREPA

2.1   DRUŽBA IN OPRAVLJENE STORITVE

| (4) | Simet je zasebna družba, ki opravlja storitve linijskega avtobusnega potniškega prevoza. Te storitve opravlja na podlagi koncesij, ki jih je odobrila Italija na podlagi zakona št. 1822/39 (2). Natančneje, družba Simet upravlja omrežje medregionalnih linijskih avtobusnih povezav med deželo Kalabrijo in drugimi italijanskimi deželami. Poleg teh storitev, ki ustvarjajo približno dve tretjini njenih prihodkov, družba Simet ponuja tudi druge storitve, vključno z mednarodnimi potovalnimi storitvami, turističnimi storitvami in storitvami oddajanja avtobusov z voznikom v najem (3), ki zajemajo preostalo tretjino njenih prihodkov. |
| --- | --- |

(4)

Simet je zasebna družba, ki opravlja storitve linijskega avtobusnega potniškega prevoza. Te storitve opravlja na podlagi koncesij, ki jih je odobrila Italija na podlagi zakona št. 1822/39 (2). Natančneje, družba Simet upravlja omrežje medregionalnih linijskih avtobusnih povezav med deželo Kalabrijo in drugimi italijanskimi deželami. Poleg teh storitev, ki ustvarjajo približno dve tretjini njenih prihodkov, družba Simet ponuja tudi druge storitve, vključno z mednarodnimi potovalnimi storitvami, turističnimi storitvami in storitvami oddajanja avtobusov z voznikom v najem (3), ki zajemajo preostalo tretjino njenih prihodkov.

| (5) | Družba Simet je oktobra 1999 od Ministrstva za infrastrukturo in promet (v nadaljnjem besedilu: Ministrstvo) prvič zahtevala nadomestilo za izvajanje medregionalnega avtobusnega prevoza v obdobju, ki se začne z letom 1987 (4). Ministrstvo je to in poznejše zahtevke zavrnilo s trditvijo, da družbi Simet ni naložilo obveznosti javnih služb. |
| --- | --- |

(5)

Družba Simet je oktobra 1999 od Ministrstva za infrastrukturo in promet (v nadaljnjem besedilu: Ministrstvo) prvič zahtevala nadomestilo za izvajanje medregionalnega avtobusnega prevoza v obdobju, ki se začne z letom 1987 (4). Ministrstvo je to in poznejše zahtevke zavrnilo s trditvijo, da družbi Simet ni naložilo obveznosti javnih služb.

| (6) | Po navedbah italijanskih organov je družba Simet tako kot drugi izvajalci storitev medregionalnega linijskega avtobusnega prevoza opravljala dejavnosti na podlagi začasnih dovoljenj (koncesij), ki so bila na zahtevo družbe vsako leto obnovljena. Te koncesije so družbi dale izključno pravico do opravljanja zadevnih storitev. V specifikacijah letnih koncesij je bilo navedeno, da opravljanje storitev družbi ne daje pravice do kakršne koli subvencije ali nadomestila in da storitve v celoti opravlja na lastno odgovornost. Prevoznine, ki jih je predlagala družba, so bile upoštevane tudi v specifikacijah letnih koncesij, ki jih je odobrilo Ministrstvo. |
| --- | --- |

(6)

Po navedbah italijanskih organov je družba Simet tako kot drugi izvajalci storitev medregionalnega linijskega avtobusnega prevoza opravljala dejavnosti na podlagi začasnih dovoljenj (koncesij), ki so bila na zahtevo družbe vsako leto obnovljena. Te koncesije so družbi dale izključno pravico do opravljanja zadevnih storitev. V specifikacijah letnih koncesij je bilo navedeno, da opravljanje storitev družbi ne daje pravice do kakršne koli subvencije ali nadomestila in da storitve v celoti opravlja na lastno odgovornost. Prevoznine, ki jih je predlagala družba, so bile upoštevane tudi v specifikacijah letnih koncesij, ki jih je odobrilo Ministrstvo.

| (7) | Družba je postopoma vložila več zahtevkov za spremembo ureditev v zvezi z opravljanjem storitev, ki so bili običajno odobreni v skladu s postopkom iz odloka predsednika republike št. 369/94 (5). Člena 4 in 5 predsedniške uredbe št. 369/94 opredeljujeta natančen postopek za oceno in primerjalno analizo zahtevkov za uvedbo nove storitve na podlagi koncesije. |
| --- | --- |

(7)

Družba je postopoma vložila več zahtevkov za spremembo ureditev v zvezi z opravljanjem storitev, ki so bili običajno odobreni v skladu s postopkom iz odloka predsednika republike št. 369/94 (5). Člena 4 in 5 predsedniške uredbe št. 369/94 opredeljujeta natančen postopek za oceno in primerjalno analizo zahtevkov za uvedbo nove storitve na podlagi koncesije.

2.2   SODBE DRŽAVNEGA SVETA PRED SKLEPOM O ZAČETKU POSTOPKA

| (8) | Ker Ministrstvo ni hotelo odobriti nadomestila za opravljanje javne službe za obdobje, ki se začne z letom 1987, se je družba Simet pritožila na italijanskem upravnem sodišču, v okviru katere je zahtevala nadomestilo za opravljanje obveznosti javnih služb. |
| --- | --- |

(8)

Ker Ministrstvo ni hotelo odobriti nadomestila za opravljanje javne službe za obdobje, ki se začne z letom 1987, se je družba Simet pritožila na italijanskem upravnem sodišču, v okviru katere je zahtevala nadomestilo za opravljanje obveznosti javnih služb.

| (9) | Po vloženih pritožbah je državni svet s sodbo št. 1405/2010 z dne 9. marca 2010 (v nadaljnjem besedilu: sodba št. 1405/2010) priznalo pravico družbe Simet, da prejme nadomestilo za (večinoma medregionalni) linijski avtobusni prevoz, opravljen v okviru koncesij, ki jih je odobrila Italija. Sodišče je odločilo, naj se točen znesek nadomestila določi na podlagi zanesljivih podatkov iz računovodskih izkazov podjetja. |
| --- | --- |

(9)

Po vloženih pritožbah je državni svet s sodbo št. 1405/2010 z dne 9. marca 2010 (v nadaljnjem besedilu: sodba št. 1405/2010) priznalo pravico družbe Simet, da prejme nadomestilo za (večinoma medregionalni) linijski avtobusni prevoz, opravljen v okviru koncesij, ki jih je odobrila Italija. Sodišče je odločilo, naj se točen znesek nadomestila določi na podlagi zanesljivih podatkov iz računovodskih izkazov podjetja.

| (10) | Kot je podrobneje pojasnjeno v sklepu o začetku postopka, sodba št. 1405/2010 ne opredeljuje natančno, na podlagi katerega pravnega akta ali v kakšni obliki je bila naložena obveznost javnih služb. Odredba št. 2072/2011, ki jo je državni svet izdal 18. januarja 2011, ker uprava ni izvršila sodbe št. 1405/2010, je v zvezi s tem bolj izrecna, saj navaja, da „je Ministrstvo družbi večkrat odreklo možnost spremembe prog, voznega reda in postajališč ter je od nje zahtevalo, da prevoznine ohrani na ravni, ki jo zaračunava družba Ferrovie dello Stato (italijanske železnice), ali pod to ravnjo – ti elementi po mnenju družbe jasno kažejo, da gre za izvajanje javnih služb“. |
| --- | --- |

(10)

Kot je podrobneje pojasnjeno v sklepu o začetku postopka, sodba št. 1405/2010 ne opredeljuje natančno, na podlagi katerega pravnega akta ali v kakšni obliki je bila naložena obveznost javnih služb. Odredba št. 2072/2011, ki jo je državni svet izdal 18. januarja 2011, ker uprava ni izvršila sodbe št. 1405/2010, je v zvezi s tem bolj izrecna, saj navaja, da „je Ministrstvo družbi večkrat odreklo možnost spremembe prog, voznega reda in postajališč ter je od nje zahtevalo, da prevoznine ohrani na ravni, ki jo zaračunava družba Ferrovie dello Stato (italijanske železnice), ali pod to ravnjo – ti elementi po mnenju družbe jasno kažejo, da gre za izvajanje javnih služb“.

| (11) | Čeprav sodba št. 1405/2010 dejansko omenja novo Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki ureja nadomestilo za opravljanje javne službe, saj „določa merila za nadomestilo, ki se ne razlikujejo od meril iz prejšnjih uredb Skupnosti“, je državni svet pozval odgovorne organe, naj družbi Simet plačajo nadomestilo na podlagi členov 6, 10 in 11 Uredbe Sveta (EGS) št. 1191/69 (7). |
| --- | --- |

(11)

Čeprav sodba št. 1405/2010 dejansko omenja novo Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki ureja nadomestilo za opravljanje javne službe, saj „določa merila za nadomestilo, ki se ne razlikujejo od meril iz prejšnjih uredb Skupnosti“, je državni svet pozval odgovorne organe, naj družbi Simet plačajo nadomestilo na podlagi členov 6, 10 in 11 Uredbe Sveta (EGS) št. 1191/69 (7).

| (12) | Italijanski organi so sklenili, da bodo počakali na oceno priglašenega ukrepa s strani Komisije, preden bodo začeli izvrševati sodbe državnega sveta (sodba št. 1405/2010 in odredba št. 2072/2010) in družbi Simet izplačali nadomestilo. |
| --- | --- |

(12)

Italijanski organi so sklenili, da bodo počakali na oceno priglašenega ukrepa s strani Komisije, preden bodo začeli izvrševati sodbe državnega sveta (sodba št. 1405/2010 in odredba št. 2072/2010) in družbi Simet izplačali nadomestilo.

2.3   PRVOTNO PRIGLAŠENI ZNESEK MOREBITNEGA NADOMESTILA ZA OPRAVLJANJE JAVNE SLUŽBE

| (13) | Italijanski organi so v zvezi z zneskom nadomestila, ki ga je treba plačati družbi Simet za opravljene storitve, Komisiji predložili poročilo, ki ga je naročila družba Simet in ki ga je pripravil zunanji svetovalec (v nadaljnjem besedilu: začetno poročilo), ne da bi potrdili ocene, ki jih to poročilo vsebuje. Glede na ocene iz začetnega poročila naj bi dolgovano nadomestilo znašalo približno 59,4 milijona EUR (8). |
| --- | --- |

(13)

Italijanski organi so v zvezi z zneskom nadomestila, ki ga je treba plačati družbi Simet za opravljene storitve, Komisiji predložili poročilo, ki ga je naročila družba Simet in ki ga je pripravil zunanji svetovalec (v nadaljnjem besedilu: začetno poročilo), ne da bi potrdili ocene, ki jih to poročilo vsebuje. Glede na ocene iz začetnega poročila naj bi dolgovano nadomestilo znašalo približno 59,4 milijona EUR (8).

| (14) | Pozneje so bili zahtevki za nadomestilo ponovno ocenjeni, saj je državni svet po sklepu o začetku postopka zahteval neodvisno oceno ustrezne stopnje nadomestila. Rezultat te ocene je obravnavan v oddelkih 2.6 in 2.7. |
| --- | --- |

(14)

Pozneje so bili zahtevki za nadomestilo ponovno ocenjeni, saj je državni svet po sklepu o začetku postopka zahteval neodvisno oceno ustrezne stopnje nadomestila. Rezultat te ocene je obravnavan v oddelkih 2.6 in 2.7.

2.4   TRAJANJE

| (15) | Čeprav družba SIMET zahteva nadomestilo za storitve, opravljene do konca leta 2013 (9), italijanski organi menijo, da ustrezno obdobje za namene te priglasitve zajema le obdobje od leta 1987 do 2003, saj se sodba št. 1405/2010 nanaša le na pritožbo v zvezi s tem obdobjem. Predvsem točka 3.1 sodbe št. 1405/2010 se jasno nanaša na nadomestilo za obdobje od leta 1987 do 2003. |
| --- | --- |

(15)

Čeprav družba SIMET zahteva nadomestilo za storitve, opravljene do konca leta 2013 (9), italijanski organi menijo, da ustrezno obdobje za namene te priglasitve zajema le obdobje od leta 1987 do 2003, saj se sodba št. 1405/2010 nanaša le na pritožbo v zvezi s tem obdobjem. Predvsem točka 3.1 sodbe št. 1405/2010 se jasno nanaša na nadomestilo za obdobje od leta 1987 do 2003.

2.5   RAZVOJ NACIONALNIH SODNIH POSTOPKOV PO SKLEPU O ZAČETKU POSTOPKA

| (16) | Ko so italijanski organi zavrnili izvršitev sodbe št. 1405/2010 in odredbe št. 2072/2011, je državni svet sprejel novo odredbo št. 270/2012, v kateri je za odločanje o načinu izvrševanja sodbe št. 1405/2010 pooblastil neodvisni svetovalni odbor. |
| --- | --- |

(16)

Ko so italijanski organi zavrnili izvršitev sodbe št. 1405/2010 in odredbe št. 2072/2011, je državni svet sprejel novo odredbo št. 270/2012, v kateri je za odločanje o načinu izvrševanja sodbe št. 1405/2010 pooblastil neodvisni svetovalni odbor.

| (17) | Odboru, ki so ga sestavljali predsednik in dva člana, je bila zaupana naloga izračuna zneska nadomestila, ki ga je treba plačati družbi Simet v skladu s sodbo št. 1405/2010. Poleg tega so stranke v sporu imenovale svoje strokovnjake, ki so predložili pripombe v zvezi s predhodnimi ugotovitvami neodvisnega svetovalnega odbora. Temu je sledila izmenjava velikega števila izjav in ugovorov v sledečih mesecih. |
| --- | --- |

(17)

Odboru, ki so ga sestavljali predsednik in dva člana, je bila zaupana naloga izračuna zneska nadomestila, ki ga je treba plačati družbi Simet v skladu s sodbo št. 1405/2010. Poleg tega so stranke v sporu imenovale svoje strokovnjake, ki so predložili pripombe v zvezi s predhodnimi ugotovitvami neodvisnega svetovalnega odbora. Temu je sledila izmenjava velikega števila izjav in ugovorov v sledečih mesecih.

| (18) | Neodvisni svetovalni odbor je zaključil delo avgusta 2012. Odbor ni sprejel soglasne odločitve. Namesto tega sta bili državnemu svetu predloženi dve ločeni poročili:






  — | dne 29. avgusta 2012 je bilo predloženo poročilo manjšine, ki ga je podpisal predsednik odbora, ki ga je imenoval državni svet; v poročilu je bilo ugotovljeno, da ni na voljo dovolj podatkov za določitev nadomestila, ki ga je treba plačati družbi Simet, in da nadomestila zato ni mogoče dodeliti, |
| --- | --- | --- |

(18)

Neodvisni svetovalni odbor je zaključil delo avgusta 2012. Odbor ni sprejel soglasne odločitve. Namesto tega sta bili državnemu svetu predloženi dve ločeni poročili:

—

dne 29. avgusta 2012 je bilo predloženo poročilo manjšine, ki ga je podpisal predsednik odbora, ki ga je imenoval državni svet; v poročilu je bilo ugotovljeno, da ni na voljo dovolj podatkov za določitev nadomestila, ki ga je treba plačati družbi Simet, in da nadomestila zato ni mogoče dodeliti,

| — | dne 20. avgusta 2012 je bilo predloženo poročilo večine, ki sta ga podpisala dva od treh svetovalcev, ki jih je imenoval državni svet; v poročilu je bilo ugotovljeno, da nadomestilo, ki ga je treba plačati družbi Simet, znaša 22 049 796 EUR. |
| --- | --- |

—

dne 20. avgusta 2012 je bilo predloženo poročilo večine, ki sta ga podpisala dva od treh svetovalcev, ki jih je imenoval državni svet; v poročilu je bilo ugotovljeno, da nadomestilo, ki ga je treba plačati družbi Simet, znaša 22 049 796 EUR.

| (19) | Ker Komisija še vedno izvaja postopek v zvezi z državno pomočjo, državni svet še ni sprejel končne odločitve o znesku nadomestila, dolgovanega družbi Simet. |
| --- | --- |

(19)

Ker Komisija še vedno izvaja postopek v zvezi z državno pomočjo, državni svet še ni sprejel končne odločitve o znesku nadomestila, dolgovanega družbi Simet.

2.6   POROČILO MANJŠINE

| (20) | Poročilo manjšine poudarja zlasti naslednje točke:






  — | pomanjkanje zanesljivih podatkov za izračun nadomestila (kot zahtevata odredba št. 2072/2011 in sodba št. 1405/2010), |
| --- | --- | --- |

(20)

Poročilo manjšine poudarja zlasti naslednje točke:

—

pomanjkanje zanesljivih podatkov za izračun nadomestila (kot zahtevata odredba št. 2072/2011 in sodba št. 1405/2010),

| — | neobstoj ločenega računovodstva, ki ga zahteva Uredba (EGS) št. 1191/69 kot nujni pogoj za dodelitev nadomestila (da se prepreči čezmerna kompenzacija), |
| --- | --- |

—

neobstoj ločenega računovodstva, ki ga zahteva Uredba (EGS) št. 1191/69 kot nujni pogoj za dodelitev nadomestila (da se prepreči čezmerna kompenzacija),

| — | nezmožnost nadomestitve sistema ločenega računovodstva z drugimi računovodskimi sistemi, za katere še ni bilo dokazano, da omogočajo natančno opredelitev vseh dejavnikov stroškov in prihodkov, |
| --- | --- |

—

nezmožnost nadomestitve sistema ločenega računovodstva z drugimi računovodskimi sistemi, za katere še ni bilo dokazano, da omogočajo natančno opredelitev vseh dejavnikov stroškov in prihodkov,

| — | dokumenta, priložena računovodskim izkazom (pojasnila k računovodskim izkazom in poročilo o dejavnostih), ne navajata podatkov analitičnega računovodstva, ki so na voljo le za leti 2002 in 2003. To bi lahko pomenilo, da organi upravljanja družbe niso uporabljali obračunov stroškov za spremljanje dejavnosti družbe, |
| --- | --- |

—

dokumenta, priložena računovodskim izkazom (pojasnila k računovodskim izkazom in poročilo o dejavnostih), ne navajata podatkov analitičnega računovodstva, ki so na voljo le za leti 2002 in 2003. To bi lahko pomenilo, da organi upravljanja družbe niso uporabljali obračunov stroškov za spremljanje dejavnosti družbe,

| — | pomanjkanje vnaprej določenih parametrov za izračun nadomestila, |
| --- | --- |

—

pomanjkanje vnaprej določenih parametrov za izračun nadomestila,

| — | družba ni določila natančnih, posebnih in jasnih obveznosti javnih služb (glede na vrste, določene v zakonodaji Unije) za posamezne proge, |
| --- | --- |

—

družba ni določila natančnih, posebnih in jasnih obveznosti javnih služb (glede na vrste, določene v zakonodaji Unije) za posamezne proge,

| — | „gospodarska škoda“, ki izhaja iz teh obveznosti, ni bila opredeljena, |
| --- | --- |

—

„gospodarska škoda“, ki izhaja iz teh obveznosti, ni bila opredeljena,

| — | pomanjkanje dokazov o škodi, ki jo je utrpela družba Simet, ki bi morala take dokaze predložiti v postopku, v okviru katerega je bila izdana sodba št. 1405/10. |
| --- | --- |

—

pomanjkanje dokazov o škodi, ki jo je utrpela družba Simet, ki bi morala take dokaze predložiti v postopku, v okviru katerega je bila izdana sodba št. 1405/10.

| (21) | Glede na te pomanjkljivosti je bilo v poročilu manjšine ugotovljeno, da ni zanesljivih podatkov za izračun nadomestila, odrejenega s sodbo št. 1405/2010, in da zato ni mogoče določiti zneska nadomestila. |
| --- | --- |

(21)

Glede na te pomanjkljivosti je bilo v poročilu manjšine ugotovljeno, da ni zanesljivih podatkov za izračun nadomestila, odrejenega s sodbo št. 1405/2010, in da zato ni mogoče določiti zneska nadomestila.

2.7   POROČILO VEČINE

| (22) | V poročilu večine je bila za izračun nadomestila, dolgovanega družbi Simet, uporabljena naslednja metodologija: |
| --- | --- |

(22)

V poročilu večine je bila za izračun nadomestila, dolgovanega družbi Simet, uporabljena naslednja metodologija:

2.7.1   Element nadomestila, ki temelji na razliki med stroški poslovanja in prihodki

2.7.1.1   Metoda za oceno prihodka

| (23) | Za obdobje med letoma 1987 in 1992 ter med letoma 2002 in 2003 so strokovnjaki ekstrapolirali prihodke od linijskega avtobusnega prevoza neposredno iz računovodskih izkazov. Za obdobje med letoma 1993 do 2001 so strokovnjaki uporabili dokumentacijo o prihodku družbe Simet, saj računovodski izkazi za to obdobje ne navajajo podrobnosti o prihodku od teh storitev (10). Na podlagi teh izračunov je bilo ugotovljeno, da skupni prihodek za obdobje med letoma 1987 in 2003 znaša 57 213 440 EUR. |
| --- | --- |

(23)

Za obdobje med letoma 1987 in 1992 ter med letoma 2002 in 2003 so strokovnjaki ekstrapolirali prihodke od linijskega avtobusnega prevoza neposredno iz računovodskih izkazov. Za obdobje med letoma 1993 do 2001 so strokovnjaki uporabili dokumentacijo o prihodku družbe Simet, saj računovodski izkazi za to obdobje ne navajajo podrobnosti o prihodku od teh storitev (10). Na podlagi teh izračunov je bilo ugotovljeno, da skupni prihodek za obdobje med letoma 1987 in 2003 znaša 57 213 440 EUR.

2.7.1.2   Metoda za oceno stroškov avtobusnega prevoza

| (24) | Ker za obdobje med letoma 1987 in 1992 ni bilo na voljo nobenih obračunov stroškov, so strokovnjaki pripisali stroške medregionalnemu linijskemu avtobusnemu prevozu na podlagi odstotka prihodka od tega prevoza v zadevnem obdobju. Strokovnjaki so iz vsakega letnega računovodskega izkaza vzeli skupni znesek stroškov. Nato so, da bi rekonstruirali stroške poslovanja, od skupnih stroškov odšteli vse naslednje stroške, ki ne izhajajo iz poslovanja: obveznosti iz naslova obresti, finančne stroške, izgube pri prodaji aktivnih postavk, druge izgube in stroške, neposredne davke in končne zaloge. Na koncu so bili določeni stroški poslovanja, pripisani medregionalnemu linijskemu avtobusnemu prevozu na podlagi odstotka prihodka od tega prevoza. |
| --- | --- |

(24)

Ker za obdobje med letoma 1987 in 1992 ni bilo na voljo nobenih obračunov stroškov, so strokovnjaki pripisali stroške medregionalnemu linijskemu avtobusnemu prevozu na podlagi odstotka prihodka od tega prevoza v zadevnem obdobju. Strokovnjaki so iz vsakega letnega računovodskega izkaza vzeli skupni znesek stroškov. Nato so, da bi rekonstruirali stroške poslovanja, od skupnih stroškov odšteli vse naslednje stroške, ki ne izhajajo iz poslovanja: obveznosti iz naslova obresti, finančne stroške, izgube pri prodaji aktivnih postavk, druge izgube in stroške, neposredne davke in končne zaloge. Na koncu so bili določeni stroški poslovanja, pripisani medregionalnemu linijskemu avtobusnemu prevozu na podlagi odstotka prihodka od tega prevoza.

| (25) | Za obdobje med letoma 1993 in 2001 je družba Simet spremenila predstavitev podatkov v letnih računovodskih izkazih (11). Zato so svetovalci za ta leta od letnih računovodskih izkazov družbe odšteli vrednost skupnih stroškov poslovanja, ki je algebraična vsota naslednjih postavk proizvodnih stroškov: pomožnih surovin in potrošnih proizvodov, stroškov za zunanje storitve, stroškov za rabo premoženja tretjih, stroškov za zaposlene, amortizacije in odpisov, sprememb zalog osnovnih in pomožnih surovin ter potrošnih proizvodov in različnih bremen obratovanja. Stroški poslovanja, pripisani linijskemu avtobusnemu prevozu, so bili nato določeni na podlagi odstotka prihodka od tega prevoza (kot so bili določeni za obdobje 1987–1992). Dokumenti za leti 2000 in 2001 niso bili izčrpni, čeprav so se uporabljale metode analitičnega računovodstva, zato je bilo sklenjeno, da se bo za določanje stroškov, ki izhajajo iz linijskega avtobusnega prevoza, uporabljala ista metoda kot v prejšnjih letih. |
| --- | --- |

(25)

Za obdobje med letoma 1993 in 2001 je družba Simet spremenila predstavitev podatkov v letnih računovodskih izkazih (11). Zato so svetovalci za ta leta od letnih računovodskih izkazov družbe odšteli vrednost skupnih stroškov poslovanja, ki je algebraična vsota naslednjih postavk proizvodnih stroškov: pomožnih surovin in potrošnih proizvodov, stroškov za zunanje storitve, stroškov za rabo premoženja tretjih, stroškov za zaposlene, amortizacije in odpisov, sprememb zalog osnovnih in pomožnih surovin ter potrošnih proizvodov in različnih bremen obratovanja. Stroški poslovanja, pripisani linijskemu avtobusnemu prevozu, so bili nato določeni na podlagi odstotka prihodka od tega prevoza (kot so bili določeni za obdobje 1987–1992). Dokumenti za leti 2000 in 2001 niso bili izčrpni, čeprav so se uporabljale metode analitičnega računovodstva, zato je bilo sklenjeno, da se bo za določanje stroškov, ki izhajajo iz linijskega avtobusnega prevoza, uporabljala ista metoda kot v prejšnjih letih.

| (26) | Za leti 2002 in 2003 so bili na voljo podatki analitičnega računovodstva. Svetovalci so zato razdelili stroške na naslednje kategorije: (i) stroški, povezani s kilometrino; (ii) stroški, ki jih je mogoče neposredno pripisati linijskemu avtobusnemu prevozu; in (iii) stroški, pripisani na podlagi prometa.






  — | Prva kategorija stroškov vključuje stroške, povezane z gorivom, motornim oljem, pnevmatikami, rezervnimi deli, zunanjim delom, pranjem vozil, cestninami, obveznim servisiranjem vozil, najemom in amortizacijo aktivnih postavk. Vsaka od teh postavk stroškov je bila razdeljena glede na skupno število prevoženih kilometrov, stroški na kilometer pa so bili nato pomnoženi s številom kilometrov, prevoženih le v okviru linijskega avtobusnega prevoza. |
| --- | --- | --- |

(26)

Za leti 2002 in 2003 so bili na voljo podatki analitičnega računovodstva. Svetovalci so zato razdelili stroške na naslednje kategorije: (i) stroški, povezani s kilometrino; (ii) stroški, ki jih je mogoče neposredno pripisati linijskemu avtobusnemu prevozu; in (iii) stroški, pripisani na podlagi prometa.

—

Prva kategorija stroškov vključuje stroške, povezane z gorivom, motornim oljem, pnevmatikami, rezervnimi deli, zunanjim delom, pranjem vozil, cestninami, obveznim servisiranjem vozil, najemom in amortizacijo aktivnih postavk. Vsaka od teh postavk stroškov je bila razdeljena glede na skupno število prevoženih kilometrov, stroški na kilometer pa so bili nato pomnoženi s številom kilometrov, prevoženih le v okviru linijskega avtobusnega prevoza.

| — | Druga kategorija stroškov vključuje postavke stroškov, ki jih je mogoče na podlagi obračunov stroškov neposredno pripisati medregionalnemu linijskemu avtobusnemu prevozu. Mednje sodijo: neposredno zaposlovanje, odstranjevanje odpadkov, dane opravnine, drugi stroški, parkirnine, najem vozil tretjih strani za linijski avtobusni prevoz, nakupi za storitve na avtobusu ter povračilo potnih stroškov osebja. |
| --- | --- |

—

Druga kategorija stroškov vključuje postavke stroškov, ki jih je mogoče na podlagi obračunov stroškov neposredno pripisati medregionalnemu linijskemu avtobusnemu prevozu. Mednje sodijo: neposredno zaposlovanje, odstranjevanje odpadkov, dane opravnine, drugi stroški, parkirnine, najem vozil tretjih strani za linijski avtobusni prevoz, nakupi za storitve na avtobusu ter povračilo potnih stroškov osebja.

| — | Tretja kategorija stroškov vključuje „posredne stroške“, med katere sodijo posredni stroški dela, režijski stroški, zavarovanje avtobusa, davek na lastništvo vozila in najemnina za prostore. Ti stroški so bili pripisani na podlagi odstotka prihodka, ustvarjenega s tem linijskim avtobusnim prevozom. |
| --- | --- |

—

Tretja kategorija stroškov vključuje „posredne stroške“, med katere sodijo posredni stroški dela, režijski stroški, zavarovanje avtobusa, davek na lastništvo vozila in najemnina za prostore. Ti stroški so bili pripisani na podlagi odstotka prihodka, ustvarjenega s tem linijskim avtobusnim prevozom.

| (27) | Po tem, ko so bili dodani zneski, izračunani za vsako od navedenih obdobij, je bilo ugotovljeno, da skupni stroški, povezani z linijskim avtobusnim prevozom, za obdobje 1987–2003 znašajo 59 510 413 EUR. |
| --- | --- |

(27)

Po tem, ko so bili dodani zneski, izračunani za vsako od navedenih obdobij, je bilo ugotovljeno, da skupni stroški, povezani z linijskim avtobusnim prevozom, za obdobje 1987–2003 znašajo 59 510 413 EUR.

| (28) | Ko so bili ti stroški odšteti od prihodkov, ustvarjenih z linijskim avtobusnim prevozom, je bila za obdobje 1987–2003 v poročilu večine ugotovljena izguba iz poslovanja v višini 2 296 973 EUR. |
| --- | --- |

(28)

Ko so bili ti stroški odšteti od prihodkov, ustvarjenih z linijskim avtobusnim prevozom, je bila za obdobje 1987–2003 v poročilu večine ugotovljena izguba iz poslovanja v višini 2 296 973 EUR.

2.7.2   Element nadomestila, povezan s potrebo po zagotovitvi povračila vloženega kapitala

| (29) | Svetovalci so za vsako obravnavano leto določili vloženi kapital, ki je vsota:






  — | lastnega kapitala (E), katerega vrednost je bila vzeta iz letnih računovodskih izkazov, ob upoštevanju lastnega kapitala delničarjev, in |
| --- | --- | --- |

(29)

Svetovalci so za vsako obravnavano leto določili vloženi kapital, ki je vsota:

—

lastnega kapitala (E), katerega vrednost je bila vzeta iz letnih računovodskih izkazov, ob upoštevanju lastnega kapitala delničarjev, in

| — | izposojenega kapitala (D); svetovalci so za izposojeni kapital šteli le finančni dolg, tj. obveznosti do bank in drugih posojilodajalcev. |
| --- | --- |

—

izposojenega kapitala (D); svetovalci so za izposojeni kapital šteli le finančni dolg, tj. obveznosti do bank in drugih posojilodajalcev.

| (30) | Kot podlaga za določitev stopnje povračila vloženega kapitala je bila uporabljena formula tehtanega povprečja stroškov kapitala (WACC):



  pri čemer je:







  Re | = | pričakovana stopnja donosnosti lastnega kapitala; |
| --- | --- | --- | --- |
| Rd | = | stroški dolžniškega kapitala; E = lastniški kapital družbe; |
| D | = | zadolženost družbe; ; |
| E/V | = | odstotek lastnega financiranja; |
| D/V | = | odstotek dolžniškega financiranja; |
| Tc | = | davek od dohodkov pravnih oseb. |

(30)

Kot podlaga za določitev stopnje povračila vloženega kapitala je bila uporabljena formula tehtanega povprečja stroškov kapitala (WACC):

Formula

pri čemer je:

Re

=

pričakovana stopnja donosnosti lastnega kapitala;

Rd

=

stroški dolžniškega kapitala; E = lastniški kapital družbe;

D

=

zadolženost družbe; Formula;

E/V

=

odstotek lastnega financiranja;

D/V

=

odstotek dolžniškega financiranja;

Tc

=

davek od dohodkov pravnih oseb.

| (31) | Potrebna stopnja donosnosti lastniškega kapitala je bila izračunana po „modelu ocenjevanja dolgoročnih aktiv“. Ta model opisuje razmerje med tveganjem in pričakovanim donosom:



  pri čemer je:







  rf | = | netvegana obrestna mera |
| --- | --- | --- | --- |
| βa | = | beta koeficient vrednostnega papirja |
| | = | pričakovana donosnost trga |

(31)

Potrebna stopnja donosnosti lastniškega kapitala je bila izračunana po „modelu ocenjevanja dolgoročnih aktiv“. Ta model opisuje razmerje med tveganjem in pričakovanim donosom:

Formula

pri čemer je:

rf

=

netvegana obrestna mera

βa

=

beta koeficient vrednostnega papirja

Formula

=

pričakovana donosnost trga

| (32) | Obrestna mera za desetletne državne obveznice, vzeta iz nacionalnih statističnih podatkov, je bila uporabljena kot približek za netvegano obrestno mero (rf). |
| --- | --- |

(32)

Obrestna mera za desetletne državne obveznice, vzeta iz nacionalnih statističnih podatkov, je bila uporabljena kot približek za netvegano obrestno mero (rf).

| (33) | Za leta, za katera je bilo treba oceniti nadomestilo, so svetovalci ugotovili, da so vlagatelji, ki vlagajo v delnice namesto v netvegane vrednostne papirje na italijanskem trgu, v povprečju uporabljali 5,8-odstotno premijo za tveganje (rm–rf) (12). |
| --- | --- |

(33)

Za leta, za katera je bilo treba oceniti nadomestilo, so svetovalci ugotovili, da so vlagatelji, ki vlagajo v delnice namesto v netvegane vrednostne papirje na italijanskem trgu, v povprečju uporabljali 5,8-odstotno premijo za tveganje (rm–rf) (12).

| (34) | Beta koeficient (13) deležev kapitala družbe Simet je bil izračunan na podlagi vrednosti bete nezadolženega podjetja (14) v višini 0,39 za avtobusne storitve in prometni sektor (15). Ta vrednost beta je bila pozneje prilagojena glede na finančno strukturo, o kateri je poročala družba za posamezna leta: |
| --- | --- |

(34)

Beta koeficient (13) deležev kapitala družbe Simet je bil izračunan na podlagi vrednosti bete nezadolženega podjetja (14) v višini 0,39 za avtobusne storitve in prometni sektor (15). Ta vrednost beta je bila pozneje prilagojena glede na finančno strukturo, o kateri je poročala družba za posamezna leta:

Formula

| (35) | Od leta 1987 do leta 1994 je davčna stopnja italijanskih pravnih oseb znašala 36 %, od leta 1995 do 2000 37 %, od leta 2001 do 2002 pa 36 %. |
| --- | --- |

(35)

Od leta 1987 do leta 1994 je davčna stopnja italijanskih pravnih oseb znašala 36 %, od leta 1995 do 2000 37 %, od leta 2001 do 2002 pa 36 %.

| (36) | Po mnenju svetovalcev je povračilo vloženega kapitala nadomestilo, ki bi ga morala prejeti družba Simet po obračunu davka. Ker bo nadomestilo obdavčljivo, ga je treba prilagoditi na sledeč način: |
| --- | --- |

(36)

Po mnenju svetovalcev je povračilo vloženega kapitala nadomestilo, ki bi ga morala prejeti družba Simet po obračunu davka. Ker bo nadomestilo obdavčljivo, ga je treba prilagoditi na sledeč način:

Formula

| (37) | Na podlagi teh formul so svetovalci izračunali, da povračilo kapitala, ki ga je vložila družba Simet, znaša 5 948 150 EUR. |
| --- | --- |

(37)

Na podlagi teh formul so svetovalci izračunali, da povračilo kapitala, ki ga je vložila družba Simet, znaša 5 948 150 EUR.

| (38) | Skupni znesek nadomestila, ki so ga izračunali svetovalci, pred obračunom zamudnih obresti torej znaša 8 245 124 EUR (nadomestilo, povezano z izgubo iz poslovanja, in povračilo vloženega kapitala). |
| --- | --- |

(38)

Skupni znesek nadomestila, ki so ga izračunali svetovalci, pred obračunom zamudnih obresti torej znaša 8 245 124 EUR (nadomestilo, povezano z izgubo iz poslovanja, in povračilo vloženega kapitala).

2.7.3   Izračun zamudnih obresti

| (39) | Glede na to, da zneski nadomestila, izračunani zgoraj, v zadevnih letih niso bili plačani, so svetovalci prilagodili te zneske navzgor na sledeč način:






  — | prvotno izračunani zneski so bili ponovno ovrednoteni na podlagi indeksa cen življenjskih potrebščin inštituta ISTAT do julija 2012, |
| --- | --- | --- |

(39)

Glede na to, da zneski nadomestila, izračunani zgoraj, v zadevnih letih niso bili plačani, so svetovalci prilagodili te zneske navzgor na sledeč način:

—

prvotno izračunani zneski so bili ponovno ovrednoteni na podlagi indeksa cen življenjskih potrebščin inštituta ISTAT do julija 2012,

| — | nato so bile od tako pridobljenih zneskov zaračunane zakonite obresti. |
| --- | --- |

—

nato so bile od tako pridobljenih zneskov zaračunane zakonite obresti.

| (40) | Na podlagi tega je neodvisni svetovalni odbor izračunal skupni znesek nadomestila v višini 22 049 796 EUR. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi tega je neodvisni svetovalni odbor izračunal skupni znesek nadomestila v višini 22 049 796 EUR.

2.7.4   Druge pripombe v poročilu večine

| (41) | Po mnenju poročila večine nadomestilo, ki ga je dodelil državni svet, ne zadeva neposredne uporabe Uredbe (EGS) št. 1191/69, tj. neposredne dodelitve – čeprav za nazaj – nadomestila v okviru te uredbe. Namesto tega je bilo ugotovljeno, da je državni svet predlagal uporabo meril iz te uredbe pri skupnih metodah za izračun nadomestila, da bi opredelil škodo, ki jo je utrpela družba Simet zaradi postopne nezakonite razširitve njenih obveznosti javnih služb. |
| --- | --- |

(41)

Po mnenju poročila večine nadomestilo, ki ga je dodelil državni svet, ne zadeva neposredne uporabe Uredbe (EGS) št. 1191/69, tj. neposredne dodelitve – čeprav za nazaj – nadomestila v okviru te uredbe. Namesto tega je bilo ugotovljeno, da je državni svet predlagal uporabo meril iz te uredbe pri skupnih metodah za izračun nadomestila, da bi opredelil škodo, ki jo je utrpela družba Simet zaradi postopne nezakonite razširitve njenih obveznosti javnih služb.

| (42) | Poleg tega poročilo večine ugotavlja, da je Komisija v primerih, ko se ni odločila za uporabo Uredbe (EGS) št. 1191/69 pri ocenjevanju nadomestila za opravljanje javne službe, pogosto odobrila tako nadomestilo s smiselno uporabo okvira Unije za državno pomoč v obliki obveznosti javnih služb. Glavno merilo Komisije je bilo, da znesek nadomestila ne preseže zneska, potrebnega za kritje stroškov, ki so nastali pri izvajanju zadevnih obveznosti. Kar zadeva tveganje čezmerne kompenzacije v tem primeru, poročilo večine izraža mnenje, da ker se trenutno izvaja naknadni izračun stroškov, ki so v preteklosti dejansko bremenili družbo, ki je opravljala potrebni linijski avtobusni prevoz, ti izračuni ne vsebujejo elementa negotovosti, ki je prisoten pri prognostičnih ocenah, kadar se nadomestilo določa predhodno. Zato težava čezmerne kompenzacije ne obstaja. |
| --- | --- |

(42)

Poleg tega poročilo večine ugotavlja, da je Komisija v primerih, ko se ni odločila za uporabo Uredbe (EGS) št. 1191/69 pri ocenjevanju nadomestila za opravljanje javne službe, pogosto odobrila tako nadomestilo s smiselno uporabo okvira Unije za državno pomoč v obliki obveznosti javnih služb. Glavno merilo Komisije je bilo, da znesek nadomestila ne preseže zneska, potrebnega za kritje stroškov, ki so nastali pri izvajanju zadevnih obveznosti. Kar zadeva tveganje čezmerne kompenzacije v tem primeru, poročilo večine izraža mnenje, da ker se trenutno izvaja naknadni izračun stroškov, ki so v preteklosti dejansko bremenili družbo, ki je opravljala potrebni linijski avtobusni prevoz, ti izračuni ne vsebujejo elementa negotovosti, ki je prisoten pri prognostičnih ocenah, kadar se nadomestilo določa predhodno. Zato težava čezmerne kompenzacije ne obstaja.

| (43) | Poročilo večine obravnava tudi vprašanje neizvajanja ločevanja računov. Izraža mnenje, da se ločeno računovodstvo uporablja za podjetja, ki prejemajo nadomestilo za opravljanje javne službe, da bi preprečili zlorabo takih sredstev za druge dejavnosti podjetij. Vendar v zadevnem primeru družbi Simet še niso bila zagotovljena nikakršna javna sredstva kot nadomestilo za opravljanje javne službe, zato se zahteva glede ločevanja računov ne bi smela obravnavati kot razlog za zavrnitev plačila nadomestila, ki ga je dodelil državni svet. |
| --- | --- |

(43)

Poročilo večine obravnava tudi vprašanje neizvajanja ločevanja računov. Izraža mnenje, da se ločeno računovodstvo uporablja za podjetja, ki prejemajo nadomestilo za opravljanje javne službe, da bi preprečili zlorabo takih sredstev za druge dejavnosti podjetij. Vendar v zadevnem primeru družbi Simet še niso bila zagotovljena nikakršna javna sredstva kot nadomestilo za opravljanje javne službe, zato se zahteva glede ločevanja računov ne bi smela obravnavati kot razlog za zavrnitev plačila nadomestila, ki ga je dodelil državni svet.

| (44) | Prav tako poročilo večine poudarja, da je bila dejanska izguba iz poslovanja v letih 2002 in 2003, ko se je izvajalo analitično računovodstvo, v veliki meri enaka izgubam, ugotovljenim na podlagi metodologije, ki se je uporabljala za prejšnja leta in v skladu s katero so bili stroški pripisani medregionalnemu linijskemu avtobusnemu prevozu na podlagi odstotka prihodka od tega prevoza (številki sta se razlikovali zgolj za 2,6 %). Zato svetovalci menijo, da nerazpoložljivost obračunov stroškov za prejšnje obdobje v praksi ne bi smela vplivati na dodelitev nadomestila. |
| --- | --- |

(44)

Prav tako poročilo večine poudarja, da je bila dejanska izguba iz poslovanja v letih 2002 in 2003, ko se je izvajalo analitično računovodstvo, v veliki meri enaka izgubam, ugotovljenim na podlagi metodologije, ki se je uporabljala za prejšnja leta in v skladu s katero so bili stroški pripisani medregionalnemu linijskemu avtobusnemu prevozu na podlagi odstotka prihodka od tega prevoza (številki sta se razlikovali zgolj za 2,6 %). Zato svetovalci menijo, da nerazpoložljivost obračunov stroškov za prejšnje obdobje v praksi ne bi smela vplivati na dodelitev nadomestila.

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (45) | Kot je pojasnjeno v sklepu o začetku postopka, je Komisija izrazila številne dvome v zvezi z združljivostjo priglašenega ukrepa z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(45)

Kot je pojasnjeno v sklepu o začetku postopka, je Komisija izrazila številne dvome v zvezi z združljivostjo priglašenega ukrepa z notranjim trgom.

| (46) | Prvič, Komisija je dvomila v razvrstitev priglašenega ukrepa kot ukrepa, ki ni pomoč. Komisija je zlasti podvomila v to, da so izpolnjeni štirje pogoji, ki jih je v sodbi Altmark (16) opredelilo Sodišče Evropske unije. |
| --- | --- |

(46)

Prvič, Komisija je dvomila v razvrstitev priglašenega ukrepa kot ukrepa, ki ni pomoč. Komisija je zlasti podvomila v to, da so izpolnjeni štirje pogoji, ki jih je v sodbi Altmark (16) opredelilo Sodišče Evropske unije.

| (47) | Drugič, Komisija je postavila pod vprašaj veljavni pravni okvir. Ker se nadomestilo, o katerem je odločil državni svet, nanaša na obveznosti javnih služb, ki naj bi bile po njegovih zagotovilih naložene družbi Simet za obdobje med letoma 1987 in 2003, vendar še ni bilo plačano, se je postavilo vprašanje, ali se je v tej zadevi uporabljala Uredba (EGS) št. 1191/69 ali Uredba (ES) št. 1370/2007. |
| --- | --- |

(47)

Drugič, Komisija je postavila pod vprašaj veljavni pravni okvir. Ker se nadomestilo, o katerem je odločil državni svet, nanaša na obveznosti javnih služb, ki naj bi bile po njegovih zagotovilih naložene družbi Simet za obdobje med letoma 1987 in 2003, vendar še ni bilo plačano, se je postavilo vprašanje, ali se je v tej zadevi uporabljala Uredba (EGS) št. 1191/69 ali Uredba (ES) št. 1370/2007.

| (48) | Po mnenju Komisije bi se Uredba (EGS) št. 1191/69 v tem primeru uporabljala, če bi bilo mogoče dokazati, da so italijanski organi družbi Simet dejansko enostransko naložili obveznost javnih služb in da je bilo predlagano nadomestilo v skladu z vsemi zahtevami te uredbe. V skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 je namreč nadomestilo za obveznosti javnih služb, enostransko naloženih družbi, ki se plača v skladu s pravili te uredbe, izvzeto iz obveznosti predhodne priglasitve Komisiji. Če pa ne bi bil izpolnjen nobeden od teh dveh pogojev, bi bilo treba združljivost priglašenega ukrepa oceniti v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007. |
| --- | --- |

(48)

Po mnenju Komisije bi se Uredba (EGS) št. 1191/69 v tem primeru uporabljala, če bi bilo mogoče dokazati, da so italijanski organi družbi Simet dejansko enostransko naložili obveznost javnih služb in da je bilo predlagano nadomestilo v skladu z vsemi zahtevami te uredbe. V skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 je namreč nadomestilo za obveznosti javnih služb, enostransko naloženih družbi, ki se plača v skladu s pravili te uredbe, izvzeto iz obveznosti predhodne priglasitve Komisiji. Če pa ne bi bil izpolnjen nobeden od teh dveh pogojev, bi bilo treba združljivost priglašenega ukrepa oceniti v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007.

| (49) | Tretjič, kljub temu, da naj bi nadomestilo, o katerem je odločil državni svet, dejansko izhajalo iz enostranske naložitve obveznosti javnih služb, je Komisija na podlagi razpoložljivih informacij dvomila, da je bilo usklajeno z zahtevami iz Uredbe (EGS) št. 1191/69. Komisija je dvomila tudi v ustreznost uporabe enotnega postopka za plačilo nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 1191/69, ki se uporablja za enostransko naložene obveznosti javnih služb, za obdobje po letu 1992, saj se od julija 1992 za medregionalni avtobusni prevoz niso smele enostransko nalagati obveznosti javnih služb (17). |
| --- | --- |

(49)

Tretjič, kljub temu, da naj bi nadomestilo, o katerem je odločil državni svet, dejansko izhajalo iz enostranske naložitve obveznosti javnih služb, je Komisija na podlagi razpoložljivih informacij dvomila, da je bilo usklajeno z zahtevami iz Uredbe (EGS) št. 1191/69. Komisija je dvomila tudi v ustreznost uporabe enotnega postopka za plačilo nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 1191/69, ki se uporablja za enostransko naložene obveznosti javnih služb, za obdobje po letu 1992, saj se od julija 1992 za medregionalni avtobusni prevoz niso smele enostransko nalagati obveznosti javnih služb (17).

| (50) | Četrtič, če bi dodatna preiskava potrdila, da ni bil izpolnjen vsaj eden od pogojev za izvzetje iz obveznosti priglasitve v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69, in bi bilo treba izvesti oceno v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, bi Komisija dvomila, da so bili v tem primeru izpolnjeni pogoji iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Četrtič, če bi dodatna preiskava potrdila, da ni bil izpolnjen vsaj eden od pogojev za izvzetje iz obveznosti priglasitve v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69, in bi bilo treba izvesti oceno v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, bi Komisija dvomila, da so bili v tem primeru izpolnjeni pogoji iz navedene uredbe.

| (51) | Vendar je Komisija ne glede na uporabljeno pravno podlago dvomila, da je nadomestilo, ki ga je določil državni svet, izključevalo možnost čezmerne kompenzacije. Poudarila je, da je družba Simet uvedla ustrezno ločevanje računov šele leta 2000 (18), in postavila pod vprašaj možnost natančne naknadne določitve stroškov, povezanih z linijskim avtobusnim prevozom. Prav tako je dvomila v ustreznost potrebne donosnosti lastnega kapitala, ki je bila uporabljena pri izračunih nadomestila. |
| --- | --- |

(51)

Vendar je Komisija ne glede na uporabljeno pravno podlago dvomila, da je nadomestilo, ki ga je določil državni svet, izključevalo možnost čezmerne kompenzacije. Poudarila je, da je družba Simet uvedla ustrezno ločevanje računov šele leta 2000 (18), in postavila pod vprašaj možnost natančne naknadne določitve stroškov, povezanih z linijskim avtobusnim prevozom. Prav tako je dvomila v ustreznost potrebne donosnosti lastnega kapitala, ki je bila uporabljena pri izračunih nadomestila.

4.   PRIPOMBE ITALIJE

| (52) | Italijanski organi so v navedbah izrazili mnenje, da je priglašeni ukrep državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, predvsem zaradi tega, ker ni izpolnil vseh pogojev, ki jih je v sodbi Altmark opredelilo Sodišče Evropske unije. Prav tako so italijanski organi menili, da nadomestilo, ki ga je dodelil državni svet, ni bilo v skladu niti z Uredbo (EGS) št. 1191/69 niti z Uredbo (ES) št. 1370/2007. |
| --- | --- |

(52)

Italijanski organi so v navedbah izrazili mnenje, da je priglašeni ukrep državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, predvsem zaradi tega, ker ni izpolnil vseh pogojev, ki jih je v sodbi Altmark opredelilo Sodišče Evropske unije. Prav tako so italijanski organi menili, da nadomestilo, ki ga je dodelil državni svet, ni bilo v skladu niti z Uredbo (EGS) št. 1191/69 niti z Uredbo (ES) št. 1370/2007.

| (53) | Italijanski organi so poudarili, da se za medregionalni avtobusni prevoz v obravnavanem obdobju niso nalagali obveznosti javnih služb niti enostransko niti pogodbeno. Pravni instrumenti, ki so urejali razmerje med javnim organom in zasebnimi družbami, ki izvajajo storitve potniškega prevoza, so bile enostranske koncesije, na podlagi katerih je javni organ prenesel na zasebni organ svojo zakonsko pravico do izvajanja prevoznih storitev za nediferencirane stranke, ki je bila prvotno dodeljena državi v skladu z zakonom št. 1822/39. |
| --- | --- |

(53)

Italijanski organi so poudarili, da se za medregionalni avtobusni prevoz v obravnavanem obdobju niso nalagali obveznosti javnih služb niti enostransko niti pogodbeno. Pravni instrumenti, ki so urejali razmerje med javnim organom in zasebnimi družbami, ki izvajajo storitve potniškega prevoza, so bile enostranske koncesije, na podlagi katerih je javni organ prenesel na zasebni organ svojo zakonsko pravico do izvajanja prevoznih storitev za nediferencirane stranke, ki je bila prvotno dodeljena državi v skladu z zakonom št. 1822/39.

| (54) | Italijanski organi so opozorili tudi, da je v bilo v specifikacijah koncesij, ki jih je izdalo Ministrstvo na zahtevo družbe, jasno navedeno, da je družba opravljala storitve v celoti na lastno odgovornost, razen storitev v okviru izključnih pravic, ki so bile družbi zagotovljene v obravnavanem obdobju. Opravljanje storitev družbi ni dalo pravice do kakršne koli subvencije ali nadomestila. Take koncesije so bile začasne narave in so se vsako leto obnavljale na zahtevo družbe. Dovoljenja so se vsako leto spreminjala v zvezi s programi, postajališči, števili odhodov itd., glede na posebne zahteve podjetij. |
| --- | --- |

(54)

Italijanski organi so opozorili tudi, da je v bilo v specifikacijah koncesij, ki jih je izdalo Ministrstvo na zahtevo družbe, jasno navedeno, da je družba opravljala storitve v celoti na lastno odgovornost, razen storitev v okviru izključnih pravic, ki so bile družbi zagotovljene v obravnavanem obdobju. Opravljanje storitev družbi ni dalo pravice do kakršne koli subvencije ali nadomestila. Take koncesije so bile začasne narave in so se vsako leto obnavljale na zahtevo družbe. Dovoljenja so se vsako leto spreminjala v zvezi s programi, postajališči, števili odhodov itd., glede na posebne zahteve podjetij.

| (55) | Italijanski organi so poudarili, da se je omejitev v zvezi s prevozninami, ki je opisana v sklepu o začetku postopka in ki je veljala do leta 2001, uporabljala po vsej Italiji in ne le na enem posameznem geografskem območju. Prav tako so poudarili, da je bil v skladu s členom 2(5) Uredbe (EGS) št. 1191/69 to ukrep cenovne politike, pa ne tarifna obveznost, za katero je treba obvezno plačati nadomestilo v smislu te uredbe. |
| --- | --- |

(55)

Italijanski organi so poudarili, da se je omejitev v zvezi s prevozninami, ki je opisana v sklepu o začetku postopka in ki je veljala do leta 2001, uporabljala po vsej Italiji in ne le na enem posameznem geografskem območju. Prav tako so poudarili, da je bil v skladu s členom 2(5) Uredbe (EGS) št. 1191/69 to ukrep cenovne politike, pa ne tarifna obveznost, za katero je treba obvezno plačati nadomestilo v smislu te uredbe.

| (56) | Poleg tega po mnenju italijanskih organov od julija 1992 (19) enostranska naložitev obveznosti javnih služb za medregionalni avtobusni prevoz v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69 sploh ni bila dovoljena. Člen 1(5) te uredbe dovoljuje enostransko naložitev obveznosti le za mestne, primestne in regionalne storitve. |
| --- | --- |

(56)

Poleg tega po mnenju italijanskih organov od julija 1992 (19) enostranska naložitev obveznosti javnih služb za medregionalni avtobusni prevoz v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69 sploh ni bila dovoljena. Člen 1(5) te uredbe dovoljuje enostransko naložitev obveznosti le za mestne, primestne in regionalne storitve.

| (57) | Italijanski organi so poudarili, da družba Simet vsekakor nikoli ni zahtevala prenehanja obveznosti javnih služb, kot predvideva člen 4 Uredbe (EGS) št. 1191/69, na čemer po njenem mnenju temelji trditev, da so zadevne obveznosti obstajale. Zahtevek družbe Simet iz leta 1999, naslovljen na Ministrstvo (20), je bil splošni zahtevek za nadomestilo za opravljanje obveznosti javne službe, ki so bile družbi domnevno naložene s koncesijami, izdanimi po letu 1987. Italijanski organi so poudarili, da v zahtevku ni bilo opredeljeno, katere obveznosti javnih služb bi bilo treba ukiniti, da bi zagotovili ustrezno donosnost medregionalnega linijskega avtobusnega prevoza. |
| --- | --- |

(57)

Italijanski organi so poudarili, da družba Simet vsekakor nikoli ni zahtevala prenehanja obveznosti javnih služb, kot predvideva člen 4 Uredbe (EGS) št. 1191/69, na čemer po njenem mnenju temelji trditev, da so zadevne obveznosti obstajale. Zahtevek družbe Simet iz leta 1999, naslovljen na Ministrstvo (20), je bil splošni zahtevek za nadomestilo za opravljanje obveznosti javne službe, ki so bile družbi domnevno naložene s koncesijami, izdanimi po letu 1987. Italijanski organi so poudarili, da v zahtevku ni bilo opredeljeno, katere obveznosti javnih služb bi bilo treba ukiniti, da bi zagotovili ustrezno donosnost medregionalnega linijskega avtobusnega prevoza.

| (58) | Na podlagi tega so italijanski organi ugotovili, da družba Simet ni dokazala, da je prevzela odgovornost za opravljanje obveznosti javnih služb (kot so opredeljene v členu 2(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69), predvsem pa ni dokazala, katere specifične in natanko določene obveznosti upravljanja ali izvajanja prevoza ter katere tarifne obveznosti je morala izvajati. Po mnenju italijanskih organov je družba Simet dokazala le, da je izvajala različne univerzalne prevozne storitve na podlagi državnih koncesij, ki so jih odobrili odgovorni organi in ki so bile izdane na zahtevo družbe. Naložitev univerzalnih prevoznih storitev družbi Simet sama po sebi ni dokazala, da je družba Simet prevzela kakršno koli obveznost javnih služb v smislu Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(58)

Na podlagi tega so italijanski organi ugotovili, da družba Simet ni dokazala, da je prevzela odgovornost za opravljanje obveznosti javnih služb (kot so opredeljene v členu 2(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69), predvsem pa ni dokazala, katere specifične in natanko določene obveznosti upravljanja ali izvajanja prevoza ter katere tarifne obveznosti je morala izvajati. Po mnenju italijanskih organov je družba Simet dokazala le, da je izvajala različne univerzalne prevozne storitve na podlagi državnih koncesij, ki so jih odobrili odgovorni organi in ki so bile izdane na zahtevo družbe. Naložitev univerzalnih prevoznih storitev družbi Simet sama po sebi ni dokazala, da je družba Simet prevzela kakršno koli obveznost javnih služb v smislu Uredbe (EGS) št. 1191/69.

| (59) | Poleg tega so italijanski organi poudarili, da družba Simet v skoraj celotnem obravnavanem obdobju (1987–2001) ni izvajala ustreznega ločevanja računov iz člena 1(5) Uredbe (EGS) št. 1191/69 (21). Zato ni bilo mogoče izračunati dodatnih neto stroškov, ki izhajajo iz izvajanja obveznosti javnih služb, kar je pomenilo, da pogoji iz člena 10 Uredbe (EGS) št. 1191/69 niso bili izpolnjeni. |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega so italijanski organi poudarili, da družba Simet v skoraj celotnem obravnavanem obdobju (1987–2001) ni izvajala ustreznega ločevanja računov iz člena 1(5) Uredbe (EGS) št. 1191/69 (21). Zato ni bilo mogoče izračunati dodatnih neto stroškov, ki izhajajo iz izvajanja obveznosti javnih služb, kar je pomenilo, da pogoji iz člena 10 Uredbe (EGS) št. 1191/69 niso bili izpolnjeni.

| (60) | Nazadnje so italijanski organi poudarili, da Ministrstvo ni vnaprej določilo zneskov nadomestila, kot zahteva člen 13 Uredbe (EGS) št. 1191/69, saj družbi Simet ni naložilo nobenih obveznosti javnih služb. V tem primeru je bilo nadomestilo, dolgovano družbi Simet, izračunano izključno na podlagi naknadne ocene. |
| --- | --- |

(60)

Nazadnje so italijanski organi poudarili, da Ministrstvo ni vnaprej določilo zneskov nadomestila, kot zahteva člen 13 Uredbe (EGS) št. 1191/69, saj družbi Simet ni naložilo nobenih obveznosti javnih služb. V tem primeru je bilo nadomestilo, dolgovano družbi Simet, izračunano izključno na podlagi naknadne ocene.

| (61) | Po mnenju italijanskih organov je ocena v okviru Uredbe (ES) št. 1370/2007 večinoma poudarila ista vprašanja kot ocena v okviru Uredbe (EGS) št. 1191/69 (vključno z odsotnostjo jasno določenih obveznosti javnih služb, odsotnostjo vnaprej določenih objektivnih parametrov za izračun nadomestila, odsotnostjo sistema ločevanja računov itd.). V zvezi s pojmom „primernega dobička“ iz priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007 so italijanski organi mnenja, da je stopnja donosnosti, ki jo je družba Simet predlagala v začetnem poročilu, prekomerna, z ozirom na to, da je nadomestilo izračunano naknadno in odpravlja tveganje nepredvidenih stroškov/izgub. |
| --- | --- |

(61)

Po mnenju italijanskih organov je ocena v okviru Uredbe (ES) št. 1370/2007 večinoma poudarila ista vprašanja kot ocena v okviru Uredbe (EGS) št. 1191/69 (vključno z odsotnostjo jasno določenih obveznosti javnih služb, odsotnostjo vnaprej določenih objektivnih parametrov za izračun nadomestila, odsotnostjo sistema ločevanja računov itd.). V zvezi s pojmom „primernega dobička“ iz priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007 so italijanski organi mnenja, da je stopnja donosnosti, ki jo je družba Simet predlagala v začetnem poročilu, prekomerna, z ozirom na to, da je nadomestilo izračunano naknadno in odpravlja tveganje nepredvidenih stroškov/izgub.

| (62) | Italijanski organi so v celoti podprli ugotovitve poročila manjšine, v katerem je bilo sklenjeno, da zneska nadomestila ni bilo mogoče izračunati. Hkrati je poročilo večine po njihovem mnenju vsebovalo določene vsebinske in metodološke napake. Italijanski organi so na primer dvomili v ustreznost metode, ki je temeljila na domnevah ter je bila v tem poročilu uporabljena za oceno neto stroškov poslovanja za domnevne obveznosti javnih služb. Prav tako so poročilu očitajo, da:






  — | ne omejuje vsote vloženega kapitala na kapital, pripisan obveznostim javnih služb, vendar pri izračunu nadomestila upošteva celotni vloženi kapital, kar pomeni, da kapital, ki se uporablja za druge poslovne dejavnosti družbe, kot so potovalne in mednarodne storitve, najem avtobusa z voznikom itd., ni izvzet iz teh izračunov, |
| --- | --- | --- |

(62)

Italijanski organi so v celoti podprli ugotovitve poročila manjšine, v katerem je bilo sklenjeno, da zneska nadomestila ni bilo mogoče izračunati. Hkrati je poročilo večine po njihovem mnenju vsebovalo določene vsebinske in metodološke napake. Italijanski organi so na primer dvomili v ustreznost metode, ki je temeljila na domnevah ter je bila v tem poročilu uporabljena za oceno neto stroškov poslovanja za domnevne obveznosti javnih služb. Prav tako so poročilu očitajo, da:

—

ne omejuje vsote vloženega kapitala na kapital, pripisan obveznostim javnih služb, vendar pri izračunu nadomestila upošteva celotni vloženi kapital, kar pomeni, da kapital, ki se uporablja za druge poslovne dejavnosti družbe, kot so potovalne in mednarodne storitve, najem avtobusa z voznikom itd., ni izvzet iz teh izračunov,

| — | upošteva premijo za tveganje, ki presega 100 bazičnih točk, pri določanju pričakovane stopnje donosnosti kapitala; to se ne zdi ustrezno, kadar je nadomestilo izračunano naknadno, in |
| --- | --- |

—

upošteva premijo za tveganje, ki presega 100 bazičnih točk, pri določanju pričakovane stopnje donosnosti kapitala; to se ne zdi ustrezno, kadar je nadomestilo izračunano naknadno, in

| — | ne vsebuje ustreznega izračuna obresti, z ozirom na to da zneski nadomestila niso bili plačani v letih, za katera so bili določeni; svetovalci, ki jih je imenoval državni svet, so zakonite obresti zaračunali na zneskih, ki so bili popolnoma prevrednoteni za leto 2012, ne pa na prvotnih zneskih, kot bi bilo ustrezno. |
| --- | --- |

—

ne vsebuje ustreznega izračuna obresti, z ozirom na to da zneski nadomestila niso bili plačani v letih, za katera so bili določeni; svetovalci, ki jih je imenoval državni svet, so zakonite obresti zaračunali na zneskih, ki so bili popolnoma prevrednoteni za leto 2012, ne pa na prvotnih zneskih, kot bi bilo ustrezno.

5.   PRIPOMBE TRETJIH STRANI

| (63) | Edina tretja stran, ki je predložila pripombe kot odgovor na sklep o začetku postopka, je bila družba Simet, tj. morebitna upravičenka priglašenega ukrepa. Družba Simet se v svojih navedbah ni strinjala s prehodnimi stališči, ki jih je sprejela Komisija v sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(63)

Edina tretja stran, ki je predložila pripombe kot odgovor na sklep o začetku postopka, je bila družba Simet, tj. morebitna upravičenka priglašenega ukrepa. Družba Simet se v svojih navedbah ni strinjala s prehodnimi stališči, ki jih je sprejela Komisija v sklepu o začetku postopka.

| (64) | Družba Simet je z namenom, da bi podprla svojo trditev, da so ji bile naložene obveznosti, predložila koncesije, ki so ji bile podeljene za proge, obravnavane v sodnih postopkih. Po mnenju družbe Simet so zahteve, določene v teh koncesijah, med drugim vključevale prevoznine, stalnost itinerarja, postanke, pogostost in vozni red. Prav tako so vključevale pogoje, ki urejajo prevoz prtljage potnikov ter brezplačen prevoz navadnih pisem za poštno službo in druge pošte proti plačilu provizije, ki je navedena v določbah, ki urejajo tak prevoz. Te koncesije so družbi nalagale tudi obveznost poročanja o vseh prekinitvah, nesrečah in spremembah storitev, vsebovale pa so tudi obveznost izdajanja vozovnic za prevoz potnikov, prtljage in kmetijskih paketov ter vodenja ustrezne evidence za obdobje petih let. Prav tako je morala družba Simet pridobiti predhodno dovoljenje od pokrajinskih enot Ministrstva za motorna vozila v zvezi z vrsto in značilnostmi avtobusov, ki jih bo uporabljala za storitve, zajete v koncesijah, in za zagotavljanje drugih storitev. |
| --- | --- |

(64)

Družba Simet je z namenom, da bi podprla svojo trditev, da so ji bile naložene obveznosti, predložila koncesije, ki so ji bile podeljene za proge, obravnavane v sodnih postopkih. Po mnenju družbe Simet so zahteve, določene v teh koncesijah, med drugim vključevale prevoznine, stalnost itinerarja, postanke, pogostost in vozni red. Prav tako so vključevale pogoje, ki urejajo prevoz prtljage potnikov ter brezplačen prevoz navadnih pisem za poštno službo in druge pošte proti plačilu provizije, ki je navedena v določbah, ki urejajo tak prevoz. Te koncesije so družbi nalagale tudi obveznost poročanja o vseh prekinitvah, nesrečah in spremembah storitev, vsebovale pa so tudi obveznost izdajanja vozovnic za prevoz potnikov, prtljage in kmetijskih paketov ter vodenja ustrezne evidence za obdobje petih let. Prav tako je morala družba Simet pridobiti predhodno dovoljenje od pokrajinskih enot Ministrstva za motorna vozila v zvezi z vrsto in značilnostmi avtobusov, ki jih bo uporabljala za storitve, zajete v koncesijah, in za zagotavljanje drugih storitev.

| (65) | Družba Simet je predložila tudi po njenem mnenju popolne ali delne zavrnitve Ministrstva v zvezi z njenimi zahtevki za spremembo podrobnosti storitev, ki jih zagotavlja. Za obravnavano obdobje je družba Simet predložila (delne) zavrnitve v zvezi z (22):






  — | zahtevki za uvedbo novih postajališč poleg postajališč, ki že obstajajo v okviru linijskega prevoza na povezavah Rossano–Neapelj (1992), Cariati–Milano (1995), Cosenza–Firence (1999), Cosenza–Firence in Cosenza–Pisa (2000) ter San Giovanni–Milano (2003), |
| --- | --- | --- |

(65)

Družba Simet je predložila tudi po njenem mnenju popolne ali delne zavrnitve Ministrstva v zvezi z njenimi zahtevki za spremembo podrobnosti storitev, ki jih zagotavlja. Za obravnavano obdobje je družba Simet predložila (delne) zavrnitve v zvezi z (22):

—

zahtevki za uvedbo novih postajališč poleg postajališč, ki že obstajajo v okviru linijskega prevoza na povezavah Rossano–Neapelj (1992), Cariati–Milano (1995), Cosenza–Firence (1999), Cosenza–Firence in Cosenza–Pisa (2000) ter San Giovanni–Milano (2003),

| — | zahtevkom za dovoljenje za opravljanje novega linijskega prevoza na povezavi Cosenza–Neapelj (2000). |
| --- | --- |

—

zahtevkom za dovoljenje za opravljanje novega linijskega prevoza na povezavi Cosenza–Neapelj (2000).

| (66) | Družba Simet meni, da te zavrnitve izražajo enostransko naravo naložitve obveznosti javnih služb s strani italijanskih organov. Poleg tega družba Simet trdi, da organi niso omogočili „optimizacije“ prometnih povezav z razširitvijo in povečanjem raznolikosti ponudbe. Prometne povezave so bile dejansko „zamrznjene“, zato so ostale vezane na ministrske sklepe, čeprav se formalno uvrščajo v „poslovno dejavnost“. |
| --- | --- |

(66)

Družba Simet meni, da te zavrnitve izražajo enostransko naravo naložitve obveznosti javnih služb s strani italijanskih organov. Poleg tega družba Simet trdi, da organi niso omogočili „optimizacije“ prometnih povezav z razširitvijo in povečanjem raznolikosti ponudbe. Prometne povezave so bile dejansko „zamrznjene“, zato so ostale vezane na ministrske sklepe, čeprav se formalno uvrščajo v „poslovno dejavnost“.

| (67) | Družba Simet se ne strinja s trditvijo v uvodni izjavi 16 sklepa o začetku postopka, da so bile prevoznine, ki jih je predlagala družba, upoštevane v specifikacijah letnih koncesij. Prvotno so morale biti prevoznine za proge na dolge razdalje podobne prevozninam v železniškem prevozu drugega razreda. To podpira memorandum Ministrstva z dne 19. decembra 1988 (D.C. III Div 32 št. 3846), ki navaja naslednje: „ker so številne družbe s koncesijami za storitve javnega avtobusnega prevoza zaprosile za povišanje prevoznin; ker v zadnjem času niso bile sprejete nikakršne splošne direktive o prevozninah; do sprejetja novih direktiv [...] lahko [regionalni uradi] neposredno dovolijo imetnikom koncesij, da za storitve, ki jih opravljajo, povišajo prevoznine, da bi jih uskladili z ravnjo cen državne železniške družbe Ferrovie dello Stato (FS) za železniški prevoz drugega razreda z doplačilom za brzi vlak, če se pri storitvah uporabljajo avtoceste [kot velja v tem primeru]; [...] jasno je, da se prevoznine ne bi smele povišati, kadar se že uporablja zgoraj navedena raven prevoznin“. Po mnenju družbe Simet ti ukrepi kažejo, da ni bilo dovoljeno določiti prevoznin, višjih od prevoznin za železniški prevoz drugega razreda (tj. najnižjih prevoznin, ki jih zaračunava družba Ferrovie dello Stato). Družba ni smela pridobivati dodatnega prihodka iz svojih dejavnosti, saj je želela država zadostiti predvsem potrebam in namenom javnosti. |
| --- | --- |

(67)

Družba Simet se ne strinja s trditvijo v uvodni izjavi 16 sklepa o začetku postopka, da so bile prevoznine, ki jih je predlagala družba, upoštevane v specifikacijah letnih koncesij. Prvotno so morale biti prevoznine za proge na dolge razdalje podobne prevozninam v železniškem prevozu drugega razreda. To podpira memorandum Ministrstva z dne 19. decembra 1988 (D.C. III Div 32 št. 3846), ki navaja naslednje: „ker so številne družbe s koncesijami za storitve javnega avtobusnega prevoza zaprosile za povišanje prevoznin; ker v zadnjem času niso bile sprejete nikakršne splošne direktive o prevozninah; do sprejetja novih direktiv [...] lahko [regionalni uradi] neposredno dovolijo imetnikom koncesij, da za storitve, ki jih opravljajo, povišajo prevoznine, da bi jih uskladili z ravnjo cen državne železniške družbe Ferrovie dello Stato (FS) za železniški prevoz drugega razreda z doplačilom za brzi vlak, če se pri storitvah uporabljajo avtoceste [kot velja v tem primeru]; [...] jasno je, da se prevoznine ne bi smele povišati, kadar se že uporablja zgoraj navedena raven prevoznin“. Po mnenju družbe Simet ti ukrepi kažejo, da ni bilo dovoljeno določiti prevoznin, višjih od prevoznin za železniški prevoz drugega razreda (tj. najnižjih prevoznin, ki jih zaračunava družba Ferrovie dello Stato). Družba ni smela pridobivati dodatnega prihodka iz svojih dejavnosti, saj je želela država zadostiti predvsem potrebam in namenom javnosti.

| (68) | Okrožnica Ministrstva št. A/7302 z dne 3. julija 1992 je določila, da bi bilo treba prevoznino za avtobusne povezave v državni pristojnosti v zadevnem letu povišati za 6,1 %. Po mnenju družbe Simet ta okrožnica, s katero je Ministrstvo odobrilo povišanje prevoznin zgolj z namenom njihove uskladitve s podatki inštituta ISTAT, potrjuje, da ni smela na lastno pobudo zaračunati prevoznin, ki so se ji zdele ustrezne. Poleg tega Simet poudarja, da iz točke 2 okrožnice Ministrstva št. 3/02 z dne 5. aprila 2002 izhaja, da je Ministrstvo pri navajanju postopkov za preračunavanje tarif iz lir v eure potrdilo, da so obravnavane prevoznine sodile k „reguliranim“ prevozninam in cenam. |
| --- | --- |

(68)

Okrožnica Ministrstva št. A/7302 z dne 3. julija 1992 je določila, da bi bilo treba prevoznino za avtobusne povezave v državni pristojnosti v zadevnem letu povišati za 6,1 %. Po mnenju družbe Simet ta okrožnica, s katero je Ministrstvo odobrilo povišanje prevoznin zgolj z namenom njihove uskladitve s podatki inštituta ISTAT, potrjuje, da ni smela na lastno pobudo zaračunati prevoznin, ki so se ji zdele ustrezne. Poleg tega Simet poudarja, da iz točke 2 okrožnice Ministrstva št. 3/02 z dne 5. aprila 2002 izhaja, da je Ministrstvo pri navajanju postopkov za preračunavanje tarif iz lir v eure potrdilo, da so obravnavane prevoznine sodile k „reguliranim“ prevozninam in cenam.

| (69) | Treba je še poudariti, da koncesije, ki jih je izdalo Ministrstvo, navajajo, da je prevoznina „določena“ (stabilita), tj. dokončno določena s strani uprave. Ker ne gre zgolj za „dovoljenje“, ampak za „koncesijo“, ustrezne specifikacije izrecno navajajo, da opravljanje storitev „urejajo klavzule, ki so določene, in klavzule, ki se lahko določijo pozneje“, ter da „lahko uprava kadar koli prekliče koncesijo, izvajalec pa ne sme vložiti nikakršnega zahtevka“. Točka 6 posameznih specifikacij koncesij jasno navaja, da mora vozne rede in prevoznine odobriti pokrajinska enota Ministrstva za motorna vozila. Družba Simet trdi, da fiksne prevoznine izključujejo kakršno koli prilagodljivost storitev, ki se lahko ponujajo uporabnikom, zato se ni smela odzivati na zahteve trga ali lastne potrebe, kot se ji je zdelo ustrezno. |
| --- | --- |

(69)

Treba je še poudariti, da koncesije, ki jih je izdalo Ministrstvo, navajajo, da je prevoznina „določena“ (stabilita), tj. dokončno določena s strani uprave. Ker ne gre zgolj za „dovoljenje“, ampak za „koncesijo“, ustrezne specifikacije izrecno navajajo, da opravljanje storitev „urejajo klavzule, ki so določene, in klavzule, ki se lahko določijo pozneje“, ter da „lahko uprava kadar koli prekliče koncesijo, izvajalec pa ne sme vložiti nikakršnega zahtevka“. Točka 6 posameznih specifikacij koncesij jasno navaja, da mora vozne rede in prevoznine odobriti pokrajinska enota Ministrstva za motorna vozila. Družba Simet trdi, da fiksne prevoznine izključujejo kakršno koli prilagodljivost storitev, ki se lahko ponujajo uporabnikom, zato se ni smela odzivati na zahteve trga ali lastne potrebe, kot se ji je zdelo ustrezno.

| (70) | Družba Simet trdi, da je morala zaračunavati prevoznine, ki so ji bile naložene, zato ni mogla izvajati cenovne politike, ki bi jo običajno izvajalo podjetje na sodobnem, prostem in konkurenčnem trgu. Na eni strani družba Simet poudarja, da je bila raven prevoznin, ki jo je določilo Ministrstvo (enakovredna prevozninam v železniškem prevozu drugega razreda, ki jih zaračunava družba Ferrovie dello Stato), tako nizka, da ni mogla kriti stroškov izvajanja avtobusnega prevoza. Na drugi strani so ti ukrepi državi omogočili zagotavljanje neupravičene podpore železniški družbi Ferrovie dello Stato, saj imetniki koncesij za medregionalni avtobusni prevoz, kot je Simet, niso smeli uporabljati prevoznin, nižjih od tistih, ki jih zaračunava zgornja družba za vozovnice drugega razreda z doplačilom za ekspresni vlak. Družbi Ferrovie dello Stato je delovalo v prid tudi dejstvo, da družba Simet in druge družbe, ki zagotavljajo podobne storitve, niso prejele subvencij. |
| --- | --- |

(70)

Družba Simet trdi, da je morala zaračunavati prevoznine, ki so ji bile naložene, zato ni mogla izvajati cenovne politike, ki bi jo običajno izvajalo podjetje na sodobnem, prostem in konkurenčnem trgu. Na eni strani družba Simet poudarja, da je bila raven prevoznin, ki jo je določilo Ministrstvo (enakovredna prevozninam v železniškem prevozu drugega razreda, ki jih zaračunava družba Ferrovie dello Stato), tako nizka, da ni mogla kriti stroškov izvajanja avtobusnega prevoza. Na drugi strani so ti ukrepi državi omogočili zagotavljanje neupravičene podpore železniški družbi Ferrovie dello Stato, saj imetniki koncesij za medregionalni avtobusni prevoz, kot je Simet, niso smeli uporabljati prevoznin, nižjih od tistih, ki jih zaračunava zgornja družba za vozovnice drugega razreda z doplačilom za ekspresni vlak. Družbi Ferrovie dello Stato je delovalo v prid tudi dejstvo, da družba Simet in druge družbe, ki zagotavljajo podobne storitve, niso prejele subvencij.

| (71) | Glede na zgoraj navedeno družba Simet meni, da koncesije, ki jih je izdalo Ministrstvo, in poznejši sklepi o zavrnitvi zahtevkov za spremembo prog kažejo, da te koncesije izpolnjujejo merila iz pogodbe o storitvah v smislu člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69 pri določanju obveznosti v zvezi s progami, postajališči, prevozninami, brezplačnim prevozom navadnih pisem za poštno službo in druge pošte proti plačilu provizije, navedene v določbah, ki urejajo tak prevoz. |
| --- | --- |

(71)

Glede na zgoraj navedeno družba Simet meni, da koncesije, ki jih je izdalo Ministrstvo, in poznejši sklepi o zavrnitvi zahtevkov za spremembo prog kažejo, da te koncesije izpolnjujejo merila iz pogodbe o storitvah v smislu člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69 pri določanju obveznosti v zvezi s progami, postajališči, prevozninami, brezplačnim prevozom navadnih pisem za poštno službo in druge pošte proti plačilu provizije, navedene v določbah, ki urejajo tak prevoz.

| (72) | Tudi ob predpostavki, da Uredba (EGS) št. 1191/69 ni predvidela nobene pravice do nadomestila za imetnike medregionalnih koncesij, kot trdi Ministrstvo, Simet meni, da bi to pomenilo, da so bile storitve liberalizirane in da zato uprava podjetjem ne bi smela naložiti nobenih obveznosti, zlasti ne obveznosti v zvezi s prevozninami. Glede na to Simet meni, da je Ministrstvo kršilo zakon in da je treba v skladu z nacionalnim zakonom (tj. člen 35 zakonodajnega odloka št. 80/1998, ki ga uporablja državni svet) plačati nadomestilo za škodo. |
| --- | --- |

(72)

Tudi ob predpostavki, da Uredba (EGS) št. 1191/69 ni predvidela nobene pravice do nadomestila za imetnike medregionalnih koncesij, kot trdi Ministrstvo, Simet meni, da bi to pomenilo, da so bile storitve liberalizirane in da zato uprava podjetjem ne bi smela naložiti nobenih obveznosti, zlasti ne obveznosti v zvezi s prevozninami. Glede na to Simet meni, da je Ministrstvo kršilo zakon in da je treba v skladu z nacionalnim zakonom (tj. člen 35 zakonodajnega odloka št. 80/1998, ki ga uporablja državni svet) plačati nadomestilo za škodo.

| (73) | Pri družbi Simet ne gre za tak primer, kot ga ureja Uredba (EGS) št. 1191/69, temveč za spor v zvezi z odškodnino. Simet ugotavlja, da je sodba št. 1405/2010 priznala njeno pravico do nadomestila v skladu s členom 35 zakonodajnega odloka št. 80/1998 za škodo, ki so ji jo povzročile nezakonite odločitve Ministrstva o zavrnitvi odprave obveznosti javnih služb, ki so ji bile naložene. Te odločitve, ki so kršile svobodo gospodarske pobude, zapisno v členu 41 italijanske ustave, saj so družbi povzročile bistveno izgubo pri opravljanju poslovne dejavnosti, naj bi bilo zato treba obravnavati kot nezakonite, kar naj bi družbi dajalo pravico do povračila povzročene izgube. Državni svet je priznal, da je Ministrstvo družbi Simet povzročilo neutemeljeno škodo, ko ji je naložilo obveznost opravljanja obveznosti javnih služb, kar je kršilo njeno pravico do svobodnega in neodvisnega zagotavljanja prevoznih storitev. |
| --- | --- |

(73)

Pri družbi Simet ne gre za tak primer, kot ga ureja Uredba (EGS) št. 1191/69, temveč za spor v zvezi z odškodnino. Simet ugotavlja, da je sodba št. 1405/2010 priznala njeno pravico do nadomestila v skladu s členom 35 zakonodajnega odloka št. 80/1998 za škodo, ki so ji jo povzročile nezakonite odločitve Ministrstva o zavrnitvi odprave obveznosti javnih služb, ki so ji bile naložene. Te odločitve, ki so kršile svobodo gospodarske pobude, zapisno v členu 41 italijanske ustave, saj so družbi povzročile bistveno izgubo pri opravljanju poslovne dejavnosti, naj bi bilo zato treba obravnavati kot nezakonite, kar naj bi družbi dajalo pravico do povračila povzročene izgube. Državni svet je priznal, da je Ministrstvo družbi Simet povzročilo neutemeljeno škodo, ko ji je naložilo obveznost opravljanja obveznosti javnih služb, kar je kršilo njeno pravico do svobodnega in neodvisnega zagotavljanja prevoznih storitev.

| (74) | Če pa se domneva, da je Uredba (EGS) št. 1191/69, kakor je bila spremenjena, dovolila upravi nalaganje obveznosti javnih služb, da bi zadovoljila potrebe regije, družba Simet meni, da bi moralo Ministrstvo plačati nadomestilo za opravljanje teh obveznosti. Uredba (EGS) št. 1191/69 namreč po mnenju družbe Simet dovoljuje naložitev obveznosti javnih služb za „zadovoljevanje potreb regije po prevoznih storitvah“ in ne „v regiji“ (člen 1(2)). |
| --- | --- |

(74)

Če pa se domneva, da je Uredba (EGS) št. 1191/69, kakor je bila spremenjena, dovolila upravi nalaganje obveznosti javnih služb, da bi zadovoljila potrebe regije, družba Simet meni, da bi moralo Ministrstvo plačati nadomestilo za opravljanje teh obveznosti. Uredba (EGS) št. 1191/69 namreč po mnenju družbe Simet dovoljuje naložitev obveznosti javnih služb za „zadovoljevanje potreb regije po prevoznih storitvah“ in ne „v regiji“ (člen 1(2)).

6.   PRIPOMBE ITALIJE NA PRIPOMBE TRETJE STRANI

| (75) | Italijanski organi so v pripombah na pripombe tretje strani ponovili svoje stališče, da niso bile naložene nikakršne obveznosti javnih služb v smislu Uredbe (EGS) št. 1191/69 ali Uredbe (ES) št. 1370/2007 ter da ni treba plačati nikakršnega nadomestila. |
| --- | --- |

(75)

Italijanski organi so v pripombah na pripombe tretje strani ponovili svoje stališče, da niso bile naložene nikakršne obveznosti javnih služb v smislu Uredbe (EGS) št. 1191/69 ali Uredbe (ES) št. 1370/2007 ter da ni treba plačati nikakršnega nadomestila.

| (76) | Da bi podprli svoje stališče, so italijanski organi natančneje pojasnili sistem, ki je urejal opravljanje storitev linijskega potniškega avtobusnega prevoza v skladu z zakonom št. 1822/39 (23) (zakon, ki se je uporabljal v obravnavanem obdobju). V skladu s tem zakonom se je za linijski prevoz v državni pristojnosti (znan tudi kot „redni linijski avtobusni prevoz“) uporabljal naslednji regulativni okvir:






  (i) | storitve so se opravljale v okviru sistema koncesij; |
| --- | --- | --- |

(76)

Da bi podprli svoje stališče, so italijanski organi natančneje pojasnili sistem, ki je urejal opravljanje storitev linijskega potniškega avtobusnega prevoza v skladu z zakonom št. 1822/39 (23) (zakon, ki se je uporabljal v obravnavanem obdobju). V skladu s tem zakonom se je za linijski prevoz v državni pristojnosti (znan tudi kot „redni linijski avtobusni prevoz“) uporabljal naslednji regulativni okvir:

(i)

storitve so se opravljale v okviru sistema koncesij;

| (ii) | koncesije so bile podeljene na zahtevo podjetij; |
| --- | --- |

(ii)

koncesije so bile podeljene na zahtevo podjetij;

| (iii) | za podeljevanje koncesij niso bili predvideni ali izvedeni nikakršni postopki za izbor; |
| --- | --- |

(iii)

za podeljevanje koncesij niso bili predvideni ali izvedeni nikakršni postopki za izbor;

| (iv) | v skladu z zakonom je lahko Ministrstvo po lastni presoji podeljevalo začasne ali stalne koncesije, vendar je brez izjeme vsem podjetjem podeljevalo začasne koncesije; tako so koncesije veljale eno leto, podjetja (vključno z družbo Simet) pa so vsako leto zaprosila za njihovo obnovitev; |
| --- | --- |

(iv)

v skladu z zakonom je lahko Ministrstvo po lastni presoji podeljevalo začasne ali stalne koncesije, vendar je brez izjeme vsem podjetjem podeljevalo začasne koncesije; tako so koncesije veljale eno leto, podjetja (vključno z družbo Simet) pa so vsako leto zaprosila za njihovo obnovitev;

| (v) | koncesije so dale izvajalcem izključno pravico do opravljanja prevozov na progi, določeni v specifikaciji koncesije; |
| --- | --- |

(v)

koncesije so dale izvajalcem izključno pravico do opravljanja prevozov na progi, določeni v specifikaciji koncesije;

| (vi) | imetnikom koncesij je bila odobrena preferenčna obravnava glede na območje, v katerem so opravljali storitve, to pa je bilo določeno na podlagi merila „mejaštva“, tj. glede na bližino avtobusne proge ter medsebojno gospodarsko in funkcionalno povezanost (člena 5 in 6 zakona št. 1822/39); |
| --- | --- |

(vi)

imetnikom koncesij je bila odobrena preferenčna obravnava glede na območje, v katerem so opravljali storitve, to pa je bilo določeno na podlagi merila „mejaštva“, tj. glede na bližino avtobusne proge ter medsebojno gospodarsko in funkcionalno povezanost (člena 5 in 6 zakona št. 1822/39);

| (vii) | prednost je bila zagotovljena tudi obstoječim storitvam; povedano drugače, zaradi stroškovne učinkovitosti se je zdelo ustrezneje, da se prilagodijo obstoječe storitve, namesto da se vzpostavijo nove; |
| --- | --- |

(vii)

prednost je bila zagotovljena tudi obstoječim storitvam; povedano drugače, zaradi stroškovne učinkovitosti se je zdelo ustrezneje, da se prilagodijo obstoječe storitve, namesto da se vzpostavijo nove;

| (viii) | poleg tega se je, kadar je bilo treba izdati koncesijo za nove storitve, uporabljalo merilo števila uporabnikov na zadevnem območju glede na skupno dolžino novih avtobusnih prog; da bi se lahko opravljale storitve na progi s skupno dolžino do 500 km, število uporabnikov ni smelo biti manjše od 300 000; za daljše avtobusne proge se je uporabljalo sorazmerno merilo (24). |
| --- | --- |

(viii)

poleg tega se je, kadar je bilo treba izdati koncesijo za nove storitve, uporabljalo merilo števila uporabnikov na zadevnem območju glede na skupno dolžino novih avtobusnih prog; da bi se lahko opravljale storitve na progi s skupno dolžino do 500 km, število uporabnikov ni smelo biti manjše od 300 000; za daljše avtobusne proge se je uporabljalo sorazmerno merilo (24).

| (77) | Zato je moralo Ministrstvo, kadar so podjetja vložila zahtevke za spremembo obstoječe storitve ali podelitev koncesije za nove storitve, sprejeti odločitev na podlagi tega pravnega okvira. |
| --- | --- |

(77)

Zato je moralo Ministrstvo, kadar so podjetja vložila zahtevke za spremembo obstoječe storitve ali podelitev koncesije za nove storitve, sprejeti odločitev na podlagi tega pravnega okvira.

| (78) | Italijanski organi so poudarili, da so popolne ali delne zavrnitve Ministrstva v zvezi s spremembami, ki jih je zahtevala družba Simet glede storitev, ki jih opravlja, temeljile zgolj na sistemu, ki ga ureja zakon 1822/39. Ministrstvo ni moglo odobriti novih koncesij za zagotavljanje novih storitev ali razširitev področja uporabe obstoječih koncesij (z uvedbo novih postajališč), kjer bi to posegalo v pravice drugih izvajalcev linijskega prevoza, kot določa zadevni zakon. Vendar je Ministrstvo sprejelo spremembe, ki niso nasprotovale načelom iz zakona št. 1822/39 (25). |
| --- | --- |

(78)

Italijanski organi so poudarili, da so popolne ali delne zavrnitve Ministrstva v zvezi s spremembami, ki jih je zahtevala družba Simet glede storitev, ki jih opravlja, temeljile zgolj na sistemu, ki ga ureja zakon 1822/39. Ministrstvo ni moglo odobriti novih koncesij za zagotavljanje novih storitev ali razširitev področja uporabe obstoječih koncesij (z uvedbo novih postajališč), kjer bi to posegalo v pravice drugih izvajalcev linijskega prevoza, kot določa zadevni zakon. Vendar je Ministrstvo sprejelo spremembe, ki niso nasprotovale načelom iz zakona št. 1822/39 (25).

| (79) | Čeprav je treba priznati, da je bilo družbi Simet večkrat zavrnjeno zagotavljanje novih storitev ali uvajanje dodatnih postajališč v okviru obstoječih storitev, italijanski organi trdijo, da navedbe in priloženi dokumenti družbe Simet ne dokazujejo, da je vložila formalne zahtevke za spremembo podrobnosti storitev, ki jih opravlja, kot je določeno v specifikacijah obstoječih koncesij, zato so bile njene zahteve zavrnjene. Ministrstvo vsekakor nikoli ni zavrnilo zahtevkov družbe Simet za odstranitev postajališč v redko poseljenih območjih ali za spremembo voznih redov. |
| --- | --- |

(79)

Čeprav je treba priznati, da je bilo družbi Simet večkrat zavrnjeno zagotavljanje novih storitev ali uvajanje dodatnih postajališč v okviru obstoječih storitev, italijanski organi trdijo, da navedbe in priloženi dokumenti družbe Simet ne dokazujejo, da je vložila formalne zahtevke za spremembo podrobnosti storitev, ki jih opravlja, kot je določeno v specifikacijah obstoječih koncesij, zato so bile njene zahteve zavrnjene. Ministrstvo vsekakor nikoli ni zavrnilo zahtevkov družbe Simet za odstranitev postajališč v redko poseljenih območjih ali za spremembo voznih redov.

| (80) | V zvezi z določbami o prevozu poštnih pošiljk iz specifikacij koncesij italijanski organi trdijo, da družba Simet ni predložila nikakršnih dokazov o storitvah, ki so bile dejansko zagotovljene, in o neto stroških, povezanih z njimi. Italijanski organi so poudarili tudi, da družba Simet ni zagotovila nikakršnega dokazila, da je Ministrstvo zavrnilo njene zahtevke za spremembe prevoznin. Poleg tega družba Simet nikoli ni zaprosila za dovoljenje za znižanje prevoznin. |
| --- | --- |

(80)

V zvezi z določbami o prevozu poštnih pošiljk iz specifikacij koncesij italijanski organi trdijo, da družba Simet ni predložila nikakršnih dokazov o storitvah, ki so bile dejansko zagotovljene, in o neto stroških, povezanih z njimi. Italijanski organi so poudarili tudi, da družba Simet ni zagotovila nikakršnega dokazila, da je Ministrstvo zavrnilo njene zahtevke za spremembe prevoznin. Poleg tega družba Simet nikoli ni zaprosila za dovoljenje za znižanje prevoznin.

| (81) | Po mnenju italijanskih organov sta memorandum Ministrstva za promet z dne 19. decembra 1988 (D.C. III Div 32 št. 3846) in poznejša okrožnica Ministrstva št. A/66 z dne 10. januarja 1989 (ki jo je izdala pokrajinska enota Ministrstva za motorna vozila Catanzaro) dovoljevala izvajalcem linijskega avtobusnega prevoza, da prevoznine uskladijo s prevozninami družbe Ferrovie dello Stato, zato bi ju bilo treba obravnavati kot del širše nacionalne prometne politike in širše cenovne politike. Enako bi bilo treba obravnavati dopis pokrajinske enote Catanzaro št. 7302 z dne 3. julija 1992 (na katerega se sklicuje družba Simet), katerega namen je bil omogočiti izvajalcem linijskega avtobusnega prevoza, da povišajo prevoznine za največ 6,1 % v skladu z inflacijo, kot je navedeno v okrožnici o izvajanju št. 801/92 (26). Ta dopis prav tako poudarja, da bi lahko podjetja poslovala v okviru različnega sistema prevoznin, če bi predložila poseben zahtevek. Italijanski organi poudarjajo, da družba Simet nikoli ni predložila takšnega zahtevka. V vsakem primeru niti memorandum Ministrstva iz leta 1988 niti dopis Ministrstva iz leta 1992 nista pomenila zavrnitve kakršnega koli zahtevka družbe Simet za prenehanje obveznosti javne službe v zvezi s prevozninami. |
| --- | --- |

(81)

Po mnenju italijanskih organov sta memorandum Ministrstva za promet z dne 19. decembra 1988 (D.C. III Div 32 št. 3846) in poznejša okrožnica Ministrstva št. A/66 z dne 10. januarja 1989 (ki jo je izdala pokrajinska enota Ministrstva za motorna vozila Catanzaro) dovoljevala izvajalcem linijskega avtobusnega prevoza, da prevoznine uskladijo s prevozninami družbe Ferrovie dello Stato, zato bi ju bilo treba obravnavati kot del širše nacionalne prometne politike in širše cenovne politike. Enako bi bilo treba obravnavati dopis pokrajinske enote Catanzaro št. 7302 z dne 3. julija 1992 (na katerega se sklicuje družba Simet), katerega namen je bil omogočiti izvajalcem linijskega avtobusnega prevoza, da povišajo prevoznine za največ 6,1 % v skladu z inflacijo, kot je navedeno v okrožnici o izvajanju št. 801/92 (26). Ta dopis prav tako poudarja, da bi lahko podjetja poslovala v okviru različnega sistema prevoznin, če bi predložila poseben zahtevek. Italijanski organi poudarjajo, da družba Simet nikoli ni predložila takšnega zahtevka. V vsakem primeru niti memorandum Ministrstva iz leta 1988 niti dopis Ministrstva iz leta 1992 nista pomenila zavrnitve kakršnega koli zahtevka družbe Simet za prenehanje obveznosti javne službe v zvezi s prevozninami.

| (82) | Prav tako se italijanski organi ne strinjajo s trditvijo družbe Simet, da točka 2 okrožnice št. 3/02 z dne 5. aprila 2002 dokazuje, da je prevoznine za linijski prevoz določilo Ministrstvo. Ta okrožnica je zagotovila zgolj navodila za pretvorbo prevoznin iz lir v eure. Dejstvo, da so se prevoznine pri linijskem prevozu na dolge razdalje obravnavale kot „regulirane“ prevoznine, ne pomeni, da jih niso določili izvajalci. Nasprotno je to pomenilo, da so bile te prevoznine določene vnaprej zaradi preglednosti in obveščanja potnikov, pozneje pa so jih odobrile pristojne ministrske službe. Ker gre za redne univerzalne storitve linijskega prevoza, morajo biti podrobnosti o zagotovljenih storitvah, kot so proge, avtobusna postajališča, vozni redi in prevoznine, za razliko od občasnih storitev znane vnaprej. Po mnenju italijanskih organov se enaka načela uporabljajo za linijski prevoz na ravni Unije, ki ga ureja Uredba (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (27), v skladu s katero so prevoznine sestavni del dovoljenj za opravljanje linijskih prevozov (člen 6(2) navedene uredbe). Ob upoštevanju teh zahtev glede vnaprejšnjega načrtovanja italijanski organi izpodbijajo tudi razlago točke 6 specifikacij koncesij (28) s strani družbe Simet, saj sta se tako zahtevek družbe Simet kot specifikacija koncesije, ki jo je pripravilo Ministrstvo, sklicevala na predhodno določene vozne rede in prevoznine za linijske prevoze. |
| --- | --- |

(82)

Prav tako se italijanski organi ne strinjajo s trditvijo družbe Simet, da točka 2 okrožnice št. 3/02 z dne 5. aprila 2002 dokazuje, da je prevoznine za linijski prevoz določilo Ministrstvo. Ta okrožnica je zagotovila zgolj navodila za pretvorbo prevoznin iz lir v eure. Dejstvo, da so se prevoznine pri linijskem prevozu na dolge razdalje obravnavale kot „regulirane“ prevoznine, ne pomeni, da jih niso določili izvajalci. Nasprotno je to pomenilo, da so bile te prevoznine določene vnaprej zaradi preglednosti in obveščanja potnikov, pozneje pa so jih odobrile pristojne ministrske službe. Ker gre za redne univerzalne storitve linijskega prevoza, morajo biti podrobnosti o zagotovljenih storitvah, kot so proge, avtobusna postajališča, vozni redi in prevoznine, za razliko od občasnih storitev znane vnaprej. Po mnenju italijanskih organov se enaka načela uporabljajo za linijski prevoz na ravni Unije, ki ga ureja Uredba (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (27), v skladu s katero so prevoznine sestavni del dovoljenj za opravljanje linijskih prevozov (člen 6(2) navedene uredbe). Ob upoštevanju teh zahtev glede vnaprejšnjega načrtovanja italijanski organi izpodbijajo tudi razlago točke 6 specifikacij koncesij (28) s strani družbe Simet, saj sta se tako zahtevek družbe Simet kot specifikacija koncesije, ki jo je pripravilo Ministrstvo, sklicevala na predhodno določene vozne rede in prevoznine za linijske prevoze.

| (83) | Družba Simet je v zvezi z zneskom nadomestila zahtevala le „nadomestilo [...] v mejah zneskov, ki jih je treba dokazano povrniti“. Italijanski organi menijo, da so obračuni stroškov, ki jih je skozi čas opravila družba Simet, splošni, saj zajemajo vso njeno poslovno dejavnost, prav tako pa objektivno niso pravilni in ne temeljijo na zanesljivih podatkih glede na to, da se v skoraj celotnem obravnavanem obdobju ni izvajalo ločevanje računov. |
| --- | --- |

(83)

Družba Simet je v zvezi z zneskom nadomestila zahtevala le „nadomestilo [...] v mejah zneskov, ki jih je treba dokazano povrniti“. Italijanski organi menijo, da so obračuni stroškov, ki jih je skozi čas opravila družba Simet, splošni, saj zajemajo vso njeno poslovno dejavnost, prav tako pa objektivno niso pravilni in ne temeljijo na zanesljivih podatkih glede na to, da se v skoraj celotnem obravnavanem obdobju ni izvajalo ločevanje računov.

| (84) | Po mnenju italijanskih organov je popolnoma nepomembno, ali ta primer zadeva dodelitev nadomestila za opravljanje javne službe (neposredna uporaba Uredbe (EGS) št. 1191/69) ali odškodnine. Tudi ob predpostavki, da je nameraval državni svet priznati upravičenost družbe Simet do odškodnine, ki po mnenju italijanskih organov ni niti neizogiben niti očiten sklep obravnave sodbe št. 1405/2010 (29), bi lahko vsaka povzročena škoda izhajala zgolj iz opravljanja obveznosti javnih služb. Italijanski organi vztrajajo, da družbi Simet nikoli niso naložili takšnih obveznosti. |
| --- | --- |

(84)

Po mnenju italijanskih organov je popolnoma nepomembno, ali ta primer zadeva dodelitev nadomestila za opravljanje javne službe (neposredna uporaba Uredbe (EGS) št. 1191/69) ali odškodnine. Tudi ob predpostavki, da je nameraval državni svet priznati upravičenost družbe Simet do odškodnine, ki po mnenju italijanskih organov ni niti neizogiben niti očiten sklep obravnave sodbe št. 1405/2010 (29), bi lahko vsaka povzročena škoda izhajala zgolj iz opravljanja obveznosti javnih služb. Italijanski organi vztrajajo, da družbi Simet nikoli niso naložili takšnih obveznosti.

| (85) | Poleg tega italijanski organi ne soglašajo z ustreznostjo priznanja odškodnine v skladu s členom 41 italijanske ustave. Ni mogoče šteti, da je prevoz potnikov v okviru medregionalnega linijskega prevoza povsem liberalizirala enostavna in neposredna uporaba člena 41 italijanske ustave, saj se zanj najprej uporablja sistem koncesij (ki ga urejata zakon št. 1822/39 in predsedniška uredba št. 369/94), nato pa sistem dovoljenj (ki ga ureja zakonska uredba št. 285/05). |
| --- | --- |

(85)

Poleg tega italijanski organi ne soglašajo z ustreznostjo priznanja odškodnine v skladu s členom 41 italijanske ustave. Ni mogoče šteti, da je prevoz potnikov v okviru medregionalnega linijskega prevoza povsem liberalizirala enostavna in neposredna uporaba člena 41 italijanske ustave, saj se zanj najprej uporablja sistem koncesij (ki ga urejata zakon št. 1822/39 in predsedniška uredba št. 369/94), nato pa sistem dovoljenj (ki ga ureja zakonska uredba št. 285/05).

7.   OCENA POMOČI

7.1   OBSTOJ POMOČI

| (86) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(86)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (87) | Da bi se podporni ukrep štel za državno pomoč v smislu člena 107(1), mora izpolnjevati vse naslednje pogoje:






  — | dodeliti ga mora država ali pa mora biti zagotovljen iz državnih sredstev, |
| --- | --- | --- |

(87)

Da bi se podporni ukrep štel za državno pomoč v smislu člena 107(1), mora izpolnjevati vse naslednje pogoje:

—

dodeliti ga mora država ali pa mora biti zagotovljen iz državnih sredstev,

| — | zagotavljati mora selektivno prednost z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, |
| --- | --- |

—

zagotavljati mora selektivno prednost z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga,

| — | izkrivljati mora konkurenco ali groziti z njenim izkrivljanjem, |
| --- | --- |

—

izkrivljati mora konkurenco ali groziti z njenim izkrivljanjem,

| — | prizadeti mora trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

—

prizadeti mora trgovino med državami članicami.

| (88) | Komisija bo proučila, ali je bil v tem primeru izpolnjen vsak od navedenih pogojev. |
| --- | --- |

(88)

Komisija bo proučila, ali je bil v tem primeru izpolnjen vsak od navedenih pogojev.

7.1.1   Državna sredstva in odgovornost

| (89) | Komisija ugotavlja, da sodbe državnega sveta od Ministrstva zahtevajo, da družbi Simet plača nadomestilo za storitve medregionalnega avtobusnega prevoza, ki so bile opravljene v obdobju 1987–2003 na progah v državni pristojnosti. Sredstva, iz katerih bi bilo to nadomestilo plačano, so razpoložljiva sredstva Ministrstva, zato se štejejo za državna sredstva. Odločitev v zvezi z plačilom tega nadomestila, ki jo je sprejelo sodišče, se pripiše državi. |
| --- | --- |

(89)

Komisija ugotavlja, da sodbe državnega sveta od Ministrstva zahtevajo, da družbi Simet plača nadomestilo za storitve medregionalnega avtobusnega prevoza, ki so bile opravljene v obdobju 1987–2003 na progah v državni pristojnosti. Sredstva, iz katerih bi bilo to nadomestilo plačano, so razpoložljiva sredstva Ministrstva, zato se štejejo za državna sredstva. Odločitev v zvezi z plačilom tega nadomestila, ki jo je sprejelo sodišče, se pripiše državi.

7.1.2   Selektivna gospodarska prednost

| (90) | Komisija zlasti poudarja, da družba Simet izvaja gospodarsko dejavnost, tj. prevoz potnikov proti plačilu. Zato bi bilo treba Simet šteti za „podjetje“ v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(90)

Komisija zlasti poudarja, da družba Simet izvaja gospodarsko dejavnost, tj. prevoz potnikov proti plačilu. Zato bi bilo treba Simet šteti za „podjetje“ v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (91) | Dodelitev ukrepa bi bilo treba prav tako šteti za selektivno, saj koristi le družbi Simet. |
| --- | --- |

(91)

Dodelitev ukrepa bi bilo treba prav tako šteti za selektivno, saj koristi le družbi Simet.

| (92) | Kar zadeva dodelitev gospodarske prednosti, iz sodbe Altmark sledi, da nadomestilo, ki ga je zadevnim podjetjem dodelila država ali ki jim je bilo zagotovljeno iz državnih sredstev za opravljanje obveznosti javnih služb, ki so jim bile naložene, ne daje take prednosti zadevnim podjetjem in se torej ne šteje za pomoč v smislu člena 107(1), če so izpolnjeni naslednji štirje pogoji (30):






  — | prvič, podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko izpolnjevati obveznosti javnih služb, te obveznosti pa morajo biti jasno opredeljene, |
| --- | --- | --- |

(92)

Kar zadeva dodelitev gospodarske prednosti, iz sodbe Altmark sledi, da nadomestilo, ki ga je zadevnim podjetjem dodelila država ali ki jim je bilo zagotovljeno iz državnih sredstev za opravljanje obveznosti javnih služb, ki so jim bile naložene, ne daje take prednosti zadevnim podjetjem in se torej ne šteje za pomoč v smislu člena 107(1), če so izpolnjeni naslednji štirje pogoji (30):

—

prvič, podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko izpolnjevati obveznosti javnih služb, te obveznosti pa morajo biti jasno opredeljene,

| — | drugič, parametri, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, morajo biti določeni vnaprej na objektiven in pregleden način, |
| --- | --- |

—

drugič, parametri, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, morajo biti določeni vnaprej na objektiven in pregleden način,

| — | tretjič, nadomestilo ne sme presegati zneska, ki je potreben za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javnih služb ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti, in |
| --- | --- |

—

tretjič, nadomestilo ne sme presegati zneska, ki je potreben za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javnih služb ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti, in

| — | četrtič, če podjetje, ki mu je naloženo izpolnjevanje obveznosti javnih služb, ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, je treba raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi za zadostitev zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti. |
| --- | --- |

—

četrtič, če podjetje, ki mu je naloženo izpolnjevanje obveznosti javnih služb, ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, je treba raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi za zadostitev zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti.

| (93) | Parametri iz drugega pogoja, ki so podlaga za izračun nadomestila, morajo biti določeni vnaprej na objektiven in pregleden način, da podjetja, ki prejmejo nadomestilo, ne bi imela gospodarske prednosti pred konkurenčnimi podjetji. Vendar vnaprejšnja določitev parametrov za nadomestilo ne pomeni, da mora biti nadomestilo izračunano po posebni formuli. Pomembno je samo, da je od začetka jasno, kako se bo nadomestilo določilo. |
| --- | --- |

(93)

Parametri iz drugega pogoja, ki so podlaga za izračun nadomestila, morajo biti določeni vnaprej na objektiven in pregleden način, da podjetja, ki prejmejo nadomestilo, ne bi imela gospodarske prednosti pred konkurenčnimi podjetji. Vendar vnaprejšnja določitev parametrov za nadomestilo ne pomeni, da mora biti nadomestilo izračunano po posebni formuli. Pomembno je samo, da je od začetka jasno, kako se bo nadomestilo določilo.

| (94) | V tem primeru družba Simet ni zagotovila nobenega dokaza, da so bili parametri za nadomestilo za opravljanje zadevnih storitev v obravnavanem obdobju dejansko določeni vnaprej na objektiven in pregleden način. Specifikacije koncesij, na podlagi katerih družba Simet dokazuje, da ji je bila naložena obveznost javnih služb, navajajo, da opravljanje storitev družbi ne daje pravice do kakršne koli subvencije ali nadomestila in da družba opravlja storitve v celoti na lastno odgovornost. Zato je državni svet s sodbo št. 1405/2010 odredil, da je treba nadomestilo izračunati na podlagi zanesljivih podatkov iz računovodskih izkazov družbe. Če parametri za nadomestilo niso bili določeni vnaprej, morajo vsaki tovrstni računi nujno temeljiti le na naknadnih ocenah neto stroškov, povezanih z opravljanjem zadevnih linijskih medregionalnih avtobusnih prevozov, kot so izračuni iz začetnega poročila in poročila večine. V tem primeru torej ni bil izpolnjen drugi pogoj iz sodbe Altmark. |
| --- | --- |

(94)

V tem primeru družba Simet ni zagotovila nobenega dokaza, da so bili parametri za nadomestilo za opravljanje zadevnih storitev v obravnavanem obdobju dejansko določeni vnaprej na objektiven in pregleden način. Specifikacije koncesij, na podlagi katerih družba Simet dokazuje, da ji je bila naložena obveznost javnih služb, navajajo, da opravljanje storitev družbi ne daje pravice do kakršne koli subvencije ali nadomestila in da družba opravlja storitve v celoti na lastno odgovornost. Zato je državni svet s sodbo št. 1405/2010 odredil, da je treba nadomestilo izračunati na podlagi zanesljivih podatkov iz računovodskih izkazov družbe. Če parametri za nadomestilo niso bili določeni vnaprej, morajo vsaki tovrstni računi nujno temeljiti le na naknadnih ocenah neto stroškov, povezanih z opravljanjem zadevnih linijskih medregionalnih avtobusnih prevozov, kot so izračuni iz začetnega poročila in poročila večine. V tem primeru torej ni bil izpolnjen drugi pogoj iz sodbe Altmark.

| (95) | Da se izključi prisotnost gospodarske prednosti, kadar se nadomestilo dodeli zadevnim podjetjem za opravljanje obveznosti javnih služb, ki so jim bile naložene, sodba Altmark zahteva izpolnitev vseh štirih pogojev, zato Komisiji ni treba proučiti, ali so bili v tem primeru izpolnjeni preostali trije pogoji. Glede na to plačilo nadomestila družbi Simet za opravljanje storitev medregionalnega avtobusnega prevoza v obdobju 1987–2003 tej družbi dejansko daje selektivno gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(95)

Da se izključi prisotnost gospodarske prednosti, kadar se nadomestilo dodeli zadevnim podjetjem za opravljanje obveznosti javnih služb, ki so jim bile naložene, sodba Altmark zahteva izpolnitev vseh štirih pogojev, zato Komisiji ni treba proučiti, ali so bili v tem primeru izpolnjeni preostali trije pogoji. Glede na to plačilo nadomestila družbi Simet za opravljanje storitev medregionalnega avtobusnega prevoza v obdobju 1987–2003 tej družbi dejansko daje selektivno gospodarsko prednost.

7.1.3   Izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino med državami članicami

| (96) | V zvezi s tema dvema meriloma je treba preveriti, ali obstaja verjetnost, da bo priglašeni ukrep izkrivil konkurenco tako, da bo to vplivalo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(96)

V zvezi s tema dvema meriloma je treba preveriti, ali obstaja verjetnost, da bo priglašeni ukrep izkrivil konkurenco tako, da bo to vplivalo na trgovino med državami članicami.

| (97) | V sodbi Altmark (31) je navedeno, da so po letu 1995 številne države članice odprle določene mestne, primestne ali regionalne prevozne trge konkurenci podjetij s sedežem v drugih državah članicah, zato veliko število podjetij že zagotavlja razne prevozne storitve v državah članicah, ki niso države izvora teh podjetij. Ta težnja je še bolj razširjena pri medregionalnem linijskem prevozu, kot ga izvaja družba Simet. Na podlagi tega bi bilo treba šteti, da lahko vsakršno nadomestilo, dodeljeno družbi Simet, izkrivi konkurenco za opravljanje storitev medregionalnega avtobusnega prevoza in prizadene trgovino med državami članicami tako, da to negativno vpliva na sposobnost prevoznih podjetij s sedežem v drugih državah članicah, da opravljajo storitve v Italiji, in krepi položaj družbe Simet na trgu. |
| --- | --- |

(97)

V sodbi Altmark (31) je navedeno, da so po letu 1995 številne države članice odprle določene mestne, primestne ali regionalne prevozne trge konkurenci podjetij s sedežem v drugih državah članicah, zato veliko število podjetij že zagotavlja razne prevozne storitve v državah članicah, ki niso države izvora teh podjetij. Ta težnja je še bolj razširjena pri medregionalnem linijskem prevozu, kot ga izvaja družba Simet. Na podlagi tega bi bilo treba šteti, da lahko vsakršno nadomestilo, dodeljeno družbi Simet, izkrivi konkurenco za opravljanje storitev medregionalnega avtobusnega prevoza in prizadene trgovino med državami članicami tako, da to negativno vpliva na sposobnost prevoznih podjetij s sedežem v drugih državah članicah, da opravljajo storitve v Italiji, in krepi položaj družbe Simet na trgu.

| (98) | Komisija prav tako poudarja, da družba Simet deluje na drugih trgih, kot so mednarodne potovalne storitve, turistične storitve in storitve oddajanja avtobusov v najem, in tako dejansko konkurira drugim podjetjem v Uniji na teh trgih. Vsakršno nadomestilo, dodeljeno družbi Simet, bi zagotovo izkrivilo konkurenco, vplivalo pa bi tudi na trgovino med državami članicami na teh trgih. |
| --- | --- |

(98)

Komisija prav tako poudarja, da družba Simet deluje na drugih trgih, kot so mednarodne potovalne storitve, turistične storitve in storitve oddajanja avtobusov v najem, in tako dejansko konkurira drugim podjetjem v Uniji na teh trgih. Vsakršno nadomestilo, dodeljeno družbi Simet, bi zagotovo izkrivilo konkurenco, vplivalo pa bi tudi na trgovino med državami članicami na teh trgih.

| (99) | Na podlagi tega Komisija meni, da lahko priglašeni ukrep izkrivi konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(99)

Na podlagi tega Komisija meni, da lahko priglašeni ukrep izkrivi konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.

7.1.4   Sklepne ugotovitve

| (100) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da je priglašeni ukrep državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(100)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da je priglašeni ukrep državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

7.2   IZVZETJE IZ OBVEZNOSTI PRIGLASITVE V SKLADU Z UREDBO (EGS) ŠT. 1191/69

| (101) | Na podlagi argumentov državnega sveta je družba Simet pridobila pravico do nadomestila za zadevne prevozne storitve v času, v katerem je opravljala te storitve. Da bi ti argumenti držali, bi morala biti plačila nadomestila izvzeta iz postopka obvezne priglasitve v skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69: če nadomestilo ne bi bilo priglašeno, bi se štelo za nezakonito, saj bi bilo v nasprotju z določbami o državni pomoči iz Pogodbe. |
| --- | --- |

(101)

Na podlagi argumentov državnega sveta je družba Simet pridobila pravico do nadomestila za zadevne prevozne storitve v času, v katerem je opravljala te storitve. Da bi ti argumenti držali, bi morala biti plačila nadomestila izvzeta iz postopka obvezne priglasitve v skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69: če nadomestilo ne bi bilo priglašeno, bi se štelo za nezakonito, saj bi bilo v nasprotju z določbami o državni pomoči iz Pogodbe.

| (102) | V skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 je namreč nadomestilo, ki se izplača po tej uredbi, izvzeto iz predhodnega postopka obveščanja, določenega v členu 108(3) Pogodbe, in s tem tudi iz predhodne priglasitve. V skladu s sodbo Combus je treba pojem „nadomestila za opravljanje obveznosti javne službe“ v smislu te določbe razlagati zelo ozko (32). Izvzetje iz priglasitve iz člena 17(2) velja le za nadomestilo za opravljanje obveznosti javnih služb iz člena 2 navedene uredbe, ki so bile enostransko naložene podjetju, to nadomestilo pa se izračuna v skladu z metodo, opisano v členih 10 do 13 navedene uredbe (enotni postopek za plačilo nadomestila); izvzetje ne velja za nadomestilo, plačano v okviru pogodbe o izvajanju javne službe iz člena 14. Nadomestilo, ki se plača v skladu s pogodbo o izvajanju javne službe, kot je opredeljeno v členu 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69, ki je državna pomoč, je treba priglasiti Komisiji, preden se začne uveljavljati. Če nadomestilo ne bo priglašeno, se bo štelo za nezakonito izvedeno pomoč. |
| --- | --- |

(102)

V skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 je namreč nadomestilo, ki se izplača po tej uredbi, izvzeto iz predhodnega postopka obveščanja, določenega v členu 108(3) Pogodbe, in s tem tudi iz predhodne priglasitve. V skladu s sodbo Combus je treba pojem „nadomestila za opravljanje obveznosti javne službe“ v smislu te določbe razlagati zelo ozko (32). Izvzetje iz priglasitve iz člena 17(2) velja le za nadomestilo za opravljanje obveznosti javnih služb iz člena 2 navedene uredbe, ki so bile enostransko naložene podjetju, to nadomestilo pa se izračuna v skladu z metodo, opisano v členih 10 do 13 navedene uredbe (enotni postopek za plačilo nadomestila); izvzetje ne velja za nadomestilo, plačano v okviru pogodbe o izvajanju javne službe iz člena 14. Nadomestilo, ki se plača v skladu s pogodbo o izvajanju javne službe, kot je opredeljeno v členu 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69, ki je državna pomoč, je treba priglasiti Komisiji, preden se začne uveljavljati. Če nadomestilo ne bo priglašeno, se bo štelo za nezakonito izvedeno pomoč.

| (103) | Vprašanje, ali je člen 17(2) v tem primeru dejansko izvzel italijanske organe iz predhodne priglasitve, je zato odvisno od tega, ali so italijanski organi družbi Simet dejansko enostransko naložili obveznost javnih služb, in pa od tega, ali je nadomestilo, plačano v skladu s to obveznostjo, v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69. Komisija bo proučila obe vprašanji v ustreznem zaporedju. |
| --- | --- |

(103)

Vprašanje, ali je člen 17(2) v tem primeru dejansko izvzel italijanske organe iz predhodne priglasitve, je zato odvisno od tega, ali so italijanski organi družbi Simet dejansko enostransko naložili obveznost javnih služb, in pa od tega, ali je nadomestilo, plačano v skladu s to obveznostjo, v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69. Komisija bo proučila obe vprašanji v ustreznem zaporedju.

7.2.1   Ali so italijanski organi družbi Simet enostransko naložili obveznost javnih služb?

| (104) | Po mnenju družbe Simet (33) je mogoče enostransko naložitev obveznosti javnih služb ugotoviti iz specifikacij podrobnosti storitev, ki naj bi se opravljale v skladu s specifikacijami koncesij, ki so bile izdane za vsako posamezno medregionalno linijsko avtobusno progo, na podlagi tega, da je prevoznine določilo Ministrstvo, in glede na to, da je Ministrstvo zavrnilo sprejetje sprememb obstoječih storitev ali izdajo novih koncesij za storitve. |
| --- | --- |

(104)

Po mnenju družbe Simet (33) je mogoče enostransko naložitev obveznosti javnih služb ugotoviti iz specifikacij podrobnosti storitev, ki naj bi se opravljale v skladu s specifikacijami koncesij, ki so bile izdane za vsako posamezno medregionalno linijsko avtobusno progo, na podlagi tega, da je prevoznine določilo Ministrstvo, in glede na to, da je Ministrstvo zavrnilo sprejetje sprememb obstoječih storitev ali izdajo novih koncesij za storitve.

| (105) | Vendar Komisija na podlagi prejetih informacij ugotavlja, da družba Simet ni predložila prepričljivih dokazov, da so ji italijanski organi enostransko naložili obveznost javnih služb. |
| --- | --- |

(105)

Vendar Komisija na podlagi prejetih informacij ugotavlja, da družba Simet ni predložila prepričljivih dokazov, da so ji italijanski organi enostransko naložili obveznost javnih služb.

| (106) | Prvič, pobude družbe Simet, v okviru katere je zaprosila za obnovo specifikacij koncesij za vseh šestnajst let obravnavanega obdobja, ni mogoče povezati z enostransko naložitvijo obveznosti javnih služb. Namen teh specifikacij je bil zagotoviti družbi Simet izključno pravico do opravljanja zadevnih storitev v obravnavanem obdobju. Kljub temu, da so vse specifikacije določale, da družba Simet ni upravičena do nadomestila za opravljanje storitev in da storitve opravlja v celoti na lastno odgovornost, je družba večkrat zahtevala podaljšanje trajanja teh pravic. |
| --- | --- |

(106)

Prvič, pobude družbe Simet, v okviru katere je zaprosila za obnovo specifikacij koncesij za vseh šestnajst let obravnavanega obdobja, ni mogoče povezati z enostransko naložitvijo obveznosti javnih služb. Namen teh specifikacij je bil zagotoviti družbi Simet izključno pravico do opravljanja zadevnih storitev v obravnavanem obdobju. Kljub temu, da so vse specifikacije določale, da družba Simet ni upravičena do nadomestila za opravljanje storitev in da storitve opravlja v celoti na lastno odgovornost, je družba večkrat zahtevala podaljšanje trajanja teh pravic.

| (107) | Drugič, dejstvo, da so te specifikacije določale prevoznine, proge ter pogostost in vozni red, ne pomeni nujno, da so bili družbi Simet enostransko naložene obveznosti v okviru koncesij. Glede na to, da so bile zagotovljene storitve del rednega linijskega prevoza, je bilo treba v specifikacijah koncesij, ki so družbi Simet dale izključno pravico do zagotavljanja teh storitev, vnaprej določiti podrobnosti storitev, ki se bodo zagotavljale. Družba ni predložila nobenih dokazov, da je vložila formalne zahtevke za spremembo teh podrobnosti, zato je Ministrstvo njene zahteve zavrnilo. Prav tako družba Simet ni predložila dokazov, da so ji te podrobnosti enostransko naložili italijanski organi in da jih ni predlagal zadevni izvajalec v zameno za izključno pravico do zagotavljanja storitev, te podrobnosti pa naj bi pozneje odobrilo Ministrstvo. |
| --- | --- |

(107)

Drugič, dejstvo, da so te specifikacije določale prevoznine, proge ter pogostost in vozni red, ne pomeni nujno, da so bili družbi Simet enostransko naložene obveznosti v okviru koncesij. Glede na to, da so bile zagotovljene storitve del rednega linijskega prevoza, je bilo treba v specifikacijah koncesij, ki so družbi Simet dale izključno pravico do zagotavljanja teh storitev, vnaprej določiti podrobnosti storitev, ki se bodo zagotavljale. Družba ni predložila nobenih dokazov, da je vložila formalne zahtevke za spremembo teh podrobnosti, zato je Ministrstvo njene zahteve zavrnilo. Prav tako družba Simet ni predložila dokazov, da so ji te podrobnosti enostransko naložili italijanski organi in da jih ni predlagal zadevni izvajalec v zameno za izključno pravico do zagotavljanja storitev, te podrobnosti pa naj bi pozneje odobrilo Ministrstvo.

| (108) | Tretjič, v zvezi z domnevno obveznostjo prevoza poštnih pošiljk družba Simet ni predložila nikakršnih dokazov o dejansko zagotovljenih storitvah in z njimi povezanih neto stroških. Prav tako družba Simet ni predložila dokazov, da je izpodbijala določbe specifikacij koncesij o prevozu poštnih pošiljk. To bi lahko pomenilo, da zagotavljanje teh storitev ni nasprotovalo poslovnim interesom družbe ali da je družba obravnavala zagotavljanje teh storitev kot pošteno nadomestilo za izključno pravico do opravljanja medregionalnih prevoznih storitev. |
| --- | --- |

(108)

Tretjič, v zvezi z domnevno obveznostjo prevoza poštnih pošiljk družba Simet ni predložila nikakršnih dokazov o dejansko zagotovljenih storitvah in z njimi povezanih neto stroških. Prav tako družba Simet ni predložila dokazov, da je izpodbijala določbe specifikacij koncesij o prevozu poštnih pošiljk. To bi lahko pomenilo, da zagotavljanje teh storitev ni nasprotovalo poslovnim interesom družbe ali da je družba obravnavala zagotavljanje teh storitev kot pošteno nadomestilo za izključno pravico do opravljanja medregionalnih prevoznih storitev.

| (109) | Četrtič, v zvezi s prevozninami, ki bi jih lahko družba Simet zaračunavala potnikom za opravljene storitve, italijanski organi priznavajo, da so se do leta 2001 dejansko uporabljali nacionalni predpisi, ki so določali splošna načela za določanje cen avtobusnih prevoznih storitev kot del širše nacionalne prometne politike in širše cenovne politike (34), vendar bi lahko izvajalci predložili poseben zahtevek za uporabo drugačne prevoznine. To je jasno pojasnjeno v dopisu Ministrstva, na katerega se sklicuje družba Simet (35). Vendar Komisija poudarja, da družba Simet ni predložila dokazov, da je italijanskim organom kadar koli predložila tak zahtevek ali da je Ministrstvo zavrnilo kakršen koli zahtevek za spremembo prevoznine v obdobju 1987–2003. |
| --- | --- |

(109)

Četrtič, v zvezi s prevozninami, ki bi jih lahko družba Simet zaračunavala potnikom za opravljene storitve, italijanski organi priznavajo, da so se do leta 2001 dejansko uporabljali nacionalni predpisi, ki so določali splošna načela za določanje cen avtobusnih prevoznih storitev kot del širše nacionalne prometne politike in širše cenovne politike (34), vendar bi lahko izvajalci predložili poseben zahtevek za uporabo drugačne prevoznine. To je jasno pojasnjeno v dopisu Ministrstva, na katerega se sklicuje družba Simet (35). Vendar Komisija poudarja, da družba Simet ni predložila dokazov, da je italijanskim organom kadar koli predložila tak zahtevek ali da je Ministrstvo zavrnilo kakršen koli zahtevek za spremembo prevoznine v obdobju 1987–2003.

| (110) | V nasprotju s trditvijo družbe Simet dejstvo, da je prevoznine za linijski prevoz na dolge razdalje „odobrila“ pokrajinska enota Ministrstva za motorna vozila (36), in sklicevanje na „regulirane“ prevoznine v okrožnici št. 3/02 z dne 5. aprila 2002 (37) ne pomenita, da teh prevoznin niso prvotno določili izvajalci. Nasprotno uporaba teh izrazov pomeni le, da so bile prevoznine določene vnaprej zaradi preglednosti in obveščanja potnikov, pozneje pa so jih odobrile pristojne ministrske službe. |
| --- | --- |

(110)

V nasprotju s trditvijo družbe Simet dejstvo, da je prevoznine za linijski prevoz na dolge razdalje „odobrila“ pokrajinska enota Ministrstva za motorna vozila (36), in sklicevanje na „regulirane“ prevoznine v okrožnici št. 3/02 z dne 5. aprila 2002 (37) ne pomenita, da teh prevoznin niso prvotno določili izvajalci. Nasprotno uporaba teh izrazov pomeni le, da so bile prevoznine določene vnaprej zaradi preglednosti in obveščanja potnikov, pozneje pa so jih odobrile pristojne ministrske službe.

| (111) | Taki ukrepi v nobenem primeru ne pomenijo „tarifne obveznosti“ v smislu člena 2(5) Uredbe (EGS) št. 1191/69, za katero bi se uporabljal enotni postopek za plačilo nadomestila. Ta obveznost je omejena na „obveznosti, ki so uvedene za prevozna podjetja, da zlasti za določene skupine potnikov, določene skupine blaga ali na določenih voznih poteh, uporabljajo tarife, ki jih določi ali odobri državni organ in so v nasprotju s poslovnimi interesi podjetja ter so posledica uvedbe posebnih tarifnih določb ali posledica zavrnitve spremembe le-teh“. Opredelitev tarifnih obveznosti „se ne uporablja za obveznosti, ki izhajajo iz splošnih ukrepov cenovne politike, ki velja za celotno gospodarstvo, ali ki izhajajo iz ukrepov na področju cen in splošnih pogojev prevoza, sprejetih z namenom vzpostavitve trga prometnih storitev ali njegovega dela“. |
| --- | --- |

(111)

Taki ukrepi v nobenem primeru ne pomenijo „tarifne obveznosti“ v smislu člena 2(5) Uredbe (EGS) št. 1191/69, za katero bi se uporabljal enotni postopek za plačilo nadomestila. Ta obveznost je omejena na „obveznosti, ki so uvedene za prevozna podjetja, da zlasti za določene skupine potnikov, določene skupine blaga ali na določenih voznih poteh, uporabljajo tarife, ki jih določi ali odobri državni organ in so v nasprotju s poslovnimi interesi podjetja ter so posledica uvedbe posebnih tarifnih določb ali posledica zavrnitve spremembe le-teh“. Opredelitev tarifnih obveznosti „se ne uporablja za obveznosti, ki izhajajo iz splošnih ukrepov cenovne politike, ki velja za celotno gospodarstvo, ali ki izhajajo iz ukrepov na področju cen in splošnih pogojev prevoza, sprejetih z namenom vzpostavitve trga prometnih storitev ali njegovega dela“.

| (112) | Komisija ugotavlja, da so zavrnitve Ministrstva, ki jih je predložila družba Simet, zadevale zahtevke za razširitev in ne zahtevkov za spremembe načina zagotavljanja obstoječih storitev. Razširitev storitev ni bila vedno mogoča zaradi načina ureditve opravljanja linijskega potniškega prevoza z zakonom št. 1822/39. Koncesije za zagotavljanje novih storitev ali razširitev obsega obstoječih storitev bi bilo mogoče podeliti le, če ne bi posegale v pravice drugih izvajalcev linijskega prevoza, zato so bile zavrnitve v zvezi z uvedbo novih storitev ali razširitev obstoječih storitev posledica tehtanja interesov različnih gospodarskih subjektov in ne nalaganja obveznosti javnih služb, kot domneva družba Simet. |
| --- | --- |

(112)

Komisija ugotavlja, da so zavrnitve Ministrstva, ki jih je predložila družba Simet, zadevale zahtevke za razširitev in ne zahtevkov za spremembe načina zagotavljanja obstoječih storitev. Razširitev storitev ni bila vedno mogoča zaradi načina ureditve opravljanja linijskega potniškega prevoza z zakonom št. 1822/39. Koncesije za zagotavljanje novih storitev ali razširitev obsega obstoječih storitev bi bilo mogoče podeliti le, če ne bi posegale v pravice drugih izvajalcev linijskega prevoza, zato so bile zavrnitve v zvezi z uvedbo novih storitev ali razširitev obstoječih storitev posledica tehtanja interesov različnih gospodarskih subjektov in ne nalaganja obveznosti javnih služb, kot domneva družba Simet.

| (113) | Družba Simet torej ni dokazala, da so ji italijanski organi enostransko naložili obveznost javnih služb. |
| --- | --- |

(113)

Družba Simet torej ni dokazala, da so ji italijanski organi enostransko naložili obveznost javnih služb.

7.2.2   Ali je nadomestilo, plačano v okviru zadevne obveznosti, v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69?

| (114) | Tudi če bi se v neki obliki dokazalo, da so bile obveznosti javnih služb enostransko naložene, bi bilo treba nadomestilo za te storitve, da bi bilo izvzeto iz predhodne priglasitve v okviru člena 17(2) navedene uredbe, v vsakem primeru plačati v skladu z enotnim postopkom za plačilo nadomestila (oddelek IV) Uredbe (EGS) št. 1191/69. Komisija meni, da ta pogoj ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(114)

Tudi če bi se v neki obliki dokazalo, da so bile obveznosti javnih služb enostransko naložene, bi bilo treba nadomestilo za te storitve, da bi bilo izvzeto iz predhodne priglasitve v okviru člena 17(2) navedene uredbe, v vsakem primeru plačati v skladu z enotnim postopkom za plačilo nadomestila (oddelek IV) Uredbe (EGS) št. 1191/69. Komisija meni, da ta pogoj ni izpolnjen.

| (115) | Prvič, Komisija poudarja, da člen 10 Uredbe (EGS) št. 1191/69 med drugim določa, da mora biti višina nadomestila pri obveznosti upravljanja ali izvajanja prevoza enaka razliki med zmanjšanjem finančne obremenitve in zmanjšanjem prihodka podjetja, če je celotni ali ustrezni del zadevne obveznosti za zadevno obdobje prenehal. Komisija ugotavlja tudi, da v skladu s sodbo Antrop Sodišča Evropske unije zahteva iz te določbe ni izpolnjena, kadar „na podlagi zanesljivih podatkov [iz računovodskih izkazov podjetja] ni mogoče določiti razlike med stroški, ki se jih pripiše [njegovi] dejavnosti na področju, na katerem ima koncesijo, in ustreznimi prihodki ter zato ni mogoče izračunati povečanja stroškov, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja obveznosti iz javne službe [s strani tega podjetja]“ (38). |
| --- | --- |

(115)

Prvič, Komisija poudarja, da člen 10 Uredbe (EGS) št. 1191/69 med drugim določa, da mora biti višina nadomestila pri obveznosti upravljanja ali izvajanja prevoza enaka razliki med zmanjšanjem finančne obremenitve in zmanjšanjem prihodka podjetja, če je celotni ali ustrezni del zadevne obveznosti za zadevno obdobje prenehal. Komisija ugotavlja tudi, da v skladu s sodbo Antrop Sodišča Evropske unije zahteva iz te določbe ni izpolnjena, kadar „na podlagi zanesljivih podatkov [iz računovodskih izkazov podjetja] ni mogoče določiti razlike med stroški, ki se jih pripiše [njegovi] dejavnosti na področju, na katerem ima koncesijo, in ustreznimi prihodki ter zato ni mogoče izračunati povečanja stroškov, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja obveznosti iz javne službe [s strani tega podjetja]“ (38).

| (116) | Poleg tega morajo v skladu s členom 1(5)(a) Uredbe (EGS) št. 1191/69 prevozna podjetja, ki ne izvajajo le storitev javnih služb, temveč opravljajo tudi druge dejavnosti, od 1. julija 1992 izvajati javne službe kot ločene dejavnosti, pri čemer: (i) so poslovni računi za vsako dejavnost ločeni, delež sredstev za vsako od teh dejavnosti pa se uporablja v skladu z veljavnimi računovodskimi pravili; in (ii) izdatki se izravnajo s prihodki iz poslovanja in s plačili javnih organov brez možnosti prenosa iz enega ali v drugi sektor dejavnosti podjetja. |
| --- | --- |

(116)

Poleg tega morajo v skladu s členom 1(5)(a) Uredbe (EGS) št. 1191/69 prevozna podjetja, ki ne izvajajo le storitev javnih služb, temveč opravljajo tudi druge dejavnosti, od 1. julija 1992 izvajati javne službe kot ločene dejavnosti, pri čemer: (i) so poslovni računi za vsako dejavnost ločeni, delež sredstev za vsako od teh dejavnosti pa se uporablja v skladu z veljavnimi računovodskimi pravili; in (ii) izdatki se izravnajo s prihodki iz poslovanja in s plačili javnih organov brez možnosti prenosa iz enega ali v drugi sektor dejavnosti podjetja.

| (117) | V zadevnem primeru družba Simet do leta 2002 ni izvajala ustreznega ločevanja računov za različne storitve, ki jih je opravljala, poleg tega pa se lahko postavi pod vprašaj zanesljivost obračunov stroškov z vidika ločevanja računov za leti 2002 in 2003, saj ni dokazov, da so organi upravljanja družbe uporabljali te obračune stroškov za izvajanje nadzora nad svojimi dejavnostmi. Družba torej ni upoštevala člena 10. |
| --- | --- |

(117)

V zadevnem primeru družba Simet do leta 2002 ni izvajala ustreznega ločevanja računov za različne storitve, ki jih je opravljala, poleg tega pa se lahko postavi pod vprašaj zanesljivost obračunov stroškov z vidika ločevanja računov za leti 2002 in 2003, saj ni dokazov, da so organi upravljanja družbe uporabljali te obračune stroškov za izvajanje nadzora nad svojimi dejavnostmi. Družba torej ni upoštevala člena 10.

| (118) | Drugič, družba Simet ni dokazala, da je bila gospodarska izguba določena „ob upoštevanju učinkov obveznosti na dejavnost podjetja kot celote“ (člen 5(1) Uredbe (EGS) št. 1191/69), niti ni izpolnila zahteve glede vnaprejšnje določitve zneska nadomestila (člen 13 Uredbe), kot je pojasnjeno v oddelku 7.1.2. |
| --- | --- |

(118)

Drugič, družba Simet ni dokazala, da je bila gospodarska izguba določena „ob upoštevanju učinkov obveznosti na dejavnost podjetja kot celote“ (člen 5(1) Uredbe (EGS) št. 1191/69), niti ni izpolnila zahteve glede vnaprejšnje določitve zneska nadomestila (člen 13 Uredbe), kot je pojasnjeno v oddelku 7.1.2.

| (119) | Nazadnje je treba poudariti, da je obdobje nadomestila priglašenega ukrepa čas med letoma 1987 in 2003. Vendar se je enotni postopek za plačilo nadomestila za medregionalni avtobusni prevoz uporabljal le do julija 1992, pozneje pa je bil z Uredbo Sveta (EGS) št. 1893/91 omejen na „mestne, primestne ali regionalne storitve potniškega prevoza“ (39). Opredelitve „regionalnih prevozov“ iz Uredbe (EGS) št. 1191/69 („prevozne storitve za zadovoljevanje potreb regije po prevoznih storitvah“) ni mogoče razširiti tako, da bi zajemala vse prevozne storitve, ki zadovoljujejo potrebe prebivalcev regije, torej tudi medregionalne proge. Tako široka razlaga bi namreč bistveno zmanjšala učinkovitost Uredbe, saj je bilo državam članicam v vsakem primeru dovoljeno, da iz uporabe te uredbe izvzamejo podjetja, ki so se ukvarjala izključno z „linijskimi mestnimi in primestnimi ali regionalnimi prevozi“ (40). |
| --- | --- |

(119)

Nazadnje je treba poudariti, da je obdobje nadomestila priglašenega ukrepa čas med letoma 1987 in 2003. Vendar se je enotni postopek za plačilo nadomestila za medregionalni avtobusni prevoz uporabljal le do julija 1992, pozneje pa je bil z Uredbo Sveta (EGS) št. 1893/91 omejen na „mestne, primestne ali regionalne storitve potniškega prevoza“ (39). Opredelitve „regionalnih prevozov“ iz Uredbe (EGS) št. 1191/69 („prevozne storitve za zadovoljevanje potreb regije po prevoznih storitvah“) ni mogoče razširiti tako, da bi zajemala vse prevozne storitve, ki zadovoljujejo potrebe prebivalcev regije, torej tudi medregionalne proge. Tako široka razlaga bi namreč bistveno zmanjšala učinkovitost Uredbe, saj je bilo državam članicam v vsakem primeru dovoljeno, da iz uporabe te uredbe izvzamejo podjetja, ki so se ukvarjala izključno z „linijskimi mestnimi in primestnimi ali regionalnimi prevozi“ (40).

| (120) | Zato Komisija ugotavlja, da priglašeno nadomestilo ni v skladu z enotnim postopkom za plačilo nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(120)

Zato Komisija ugotavlja, da priglašeno nadomestilo ni v skladu z enotnim postopkom za plačilo nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 1191/69.

7.2.3   Sklepne ugotovitve o izvzetju iz priglasitve

| (121) | Komisija glede na navedeno ugotavlja, da nadomestilo, ki ga je določil državni svet in ki bi ga bilo treba plačati družbi Simet za opravljanje storitev medregionalnega avtobusnega prevoza v obdobju 1987–2003, ni bilo izvzeto iz obvezne predhodne priglasitve na podlagi člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(121)

Komisija glede na navedeno ugotavlja, da nadomestilo, ki ga je določil državni svet in ki bi ga bilo treba plačati družbi Simet za opravljanje storitev medregionalnega avtobusnega prevoza v obdobju 1987–2003, ni bilo izvzeto iz obvezne predhodne priglasitve na podlagi člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69.

7.3   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (122) | Ker ni bilo dokazano, da so bila plačila nadomestila izvzeta iz predhodne priglasitve v skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69, bo treba preveriti združljivost teh plačil z notranjim trgom, saj pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, kot je pojasnjeno v oddelku 7.1. |
| --- | --- |

(122)

Ker ni bilo dokazano, da so bila plačila nadomestila izvzeta iz predhodne priglasitve v skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69, bo treba preveriti združljivost teh plačil z notranjim trgom, saj pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, kot je pojasnjeno v oddelku 7.1.

| (123) | Komisija meni, da bi bilo treba preverjanje združljivosti priglašenega ukrepa izvesti v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, ki je začela veljati 3. decembra 2009 in ki je razveljavila Uredbo (EGS) št. 1191/69, saj je to zakonodaja, ki se uporablja v času sprejemanja tega sklepa (41). V zvezi s tem poudarja, da nadomestilo, ki ga je družbi Simet dodelil državni svet, še ni bilo plačano, zato bo datum, ko bo načrtovana pomoč začela učinkovati, enak datumu, ko bo Komisija sprejela odločitev o združljivosti pomoči z notranjim trgom (42). Poleg tega je vprašljivo, da je bila družba Simet nepreklicno upravičena do nadomestila pred sodbo št. 1405/2010, ki jo je 9. marca 2010 izdal državni svet, ki Italijo dejansko obvezuje k izplačilom tej družbi. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 94, specifikacije koncesij, na podlagi katerih družba Simet dokazuje, da ji je bila naložena obveznost javnih služb, določajo, da opravljanje storitev družbi ne daje nikakršne pravice do subvencije ali nadomestila in da je družba opravljala storitve v celoti na lastno odgovornost. Treba je še poudariti, da državni svet še ni določil zneska nadomestila, dolgovanega družbi Simet. |
| --- | --- |

(123)

Komisija meni, da bi bilo treba preverjanje združljivosti priglašenega ukrepa izvesti v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, ki je začela veljati 3. decembra 2009 in ki je razveljavila Uredbo (EGS) št. 1191/69, saj je to zakonodaja, ki se uporablja v času sprejemanja tega sklepa (41). V zvezi s tem poudarja, da nadomestilo, ki ga je družbi Simet dodelil državni svet, še ni bilo plačano, zato bo datum, ko bo načrtovana pomoč začela učinkovati, enak datumu, ko bo Komisija sprejela odločitev o združljivosti pomoči z notranjim trgom (42). Poleg tega je vprašljivo, da je bila družba Simet nepreklicno upravičena do nadomestila pred sodbo št. 1405/2010, ki jo je 9. marca 2010 izdal državni svet, ki Italijo dejansko obvezuje k izplačilom tej družbi. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 94, specifikacije koncesij, na podlagi katerih družba Simet dokazuje, da ji je bila naložena obveznost javnih služb, določajo, da opravljanje storitev družbi ne daje nikakršne pravice do subvencije ali nadomestila in da je družba opravljala storitve v celoti na lastno odgovornost. Treba je še poudariti, da državni svet še ni določil zneska nadomestila, dolgovanega družbi Simet.

| (124) | Uredba (ES) št. 1370/2007 ureja sklepanje pogodb o izvajanju javne službe, kot je opredeljeno v členu 2(i) Uredbe, na področju javnega cestnega in železniškega potniškega prevoza. V skladu s členom 9(1) te uredbe so „[z notranjim] trgom [...] združljiva nadomestila za opravljanje javne službe, namenjena opravljanju storitev javnega potniškega prevoza [...], [...] ki se plačujejo v skladu s to uredbo. Ta nadomestila so oproščena obveznosti predhodnega obvestila iz člena [108(3)] Pogodbe.“ |
| --- | --- |

(124)

Uredba (ES) št. 1370/2007 ureja sklepanje pogodb o izvajanju javne službe, kot je opredeljeno v členu 2(i) Uredbe, na področju javnega cestnega in železniškega potniškega prevoza. V skladu s členom 9(1) te uredbe so „[z notranjim] trgom [...] združljiva nadomestila za opravljanje javne službe, namenjena opravljanju storitev javnega potniškega prevoza [...], [...] ki se plačujejo v skladu s to uredbo. Ta nadomestila so oproščena obveznosti predhodnega obvestila iz člena [108(3)] Pogodbe.“

| (125) | Komisija iz razlogov, navedenih v nadaljevanju, ugotavlja, da priglašeno nadomestilo ni v skladu s pogoji iz Uredbe (ES) št. 1370/2007, zato ga ni mogoče razglasiti za združljivega z notranjim trgom na podlagi člena 9(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(125)

Komisija iz razlogov, navedenih v nadaljevanju, ugotavlja, da priglašeno nadomestilo ni v skladu s pogoji iz Uredbe (ES) št. 1370/2007, zato ga ni mogoče razglasiti za združljivega z notranjim trgom na podlagi člena 9(1) navedene uredbe.

| (126) | Komisija zlasti poudarja, da specifikacije koncesij, tudi če so izpolnjevale zahteve iz člena 2(i) Uredbe (ES) št. 1370/07 za opredelitev pogodbe o izvajanju javne službe, niso upoštevale vseh določb iz člena 4 te uredbe, ki določa obvezno vsebino pogodb o izvajanju javne službe in splošnih pravil. Člen 4(1)(b) na primer zahteva, da se parametri, na podlagi katerih se izračuna morebitno nadomestilo, določijo vnaprej na objektiven in pregleden način tako, da se prepreči čezmerna kompenzacija, člen 4(1)(c) in (2) pa določa ureditve za razporeditev stroškov in prihodkov. Kot je v oddelku 7.1.2 pojasnjeno v zvezi z proučitvijo, ki jo je Komisija opravila za drugo merilo iz sodbe Altmark, so zadevne specifikacije koncesij določale, da opravljanje storitev družbi Simet ne daje nikakršne pravice do subvencije ali nadomestila in da družba opravlja storitve v celoti na lastno odgovornost. Taka izključitev nadomestila očitno pomeni, da parametri za nadomestilo niso bili določeni vnaprej, torej ni bil upoštevan člen 4 Uredbe. |
| --- | --- |

(126)

Komisija zlasti poudarja, da specifikacije koncesij, tudi če so izpolnjevale zahteve iz člena 2(i) Uredbe (ES) št. 1370/07 za opredelitev pogodbe o izvajanju javne službe, niso upoštevale vseh določb iz člena 4 te uredbe, ki določa obvezno vsebino pogodb o izvajanju javne službe in splošnih pravil. Člen 4(1)(b) na primer zahteva, da se parametri, na podlagi katerih se izračuna morebitno nadomestilo, določijo vnaprej na objektiven in pregleden način tako, da se prepreči čezmerna kompenzacija, člen 4(1)(c) in (2) pa določa ureditve za razporeditev stroškov in prihodkov. Kot je v oddelku 7.1.2 pojasnjeno v zvezi z proučitvijo, ki jo je Komisija opravila za drugo merilo iz sodbe Altmark, so zadevne specifikacije koncesij določale, da opravljanje storitev družbi Simet ne daje nikakršne pravice do subvencije ali nadomestila in da družba opravlja storitve v celoti na lastno odgovornost. Taka izključitev nadomestila očitno pomeni, da parametri za nadomestilo niso bili določeni vnaprej, torej ni bil upoštevan člen 4 Uredbe.

| (127) | Poleg tega člen 6(1) določa, da mora biti nadomestilo pri neposredno sklenjenih pogodbah o izvajanju javne službe v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1370/2007 in z določbami iz priloge, da ne bi preseglo zneska, potrebnega za izvajanje obveznosti javnih služb. Ta priloga med drugim zahteva ločevanje računov (točka 5) in določa, kako je treba določiti najvišji znesek nadomestila. |
| --- | --- |

(127)

Poleg tega člen 6(1) določa, da mora biti nadomestilo pri neposredno sklenjenih pogodbah o izvajanju javne službe v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1370/2007 in z določbami iz priloge, da ne bi preseglo zneska, potrebnega za izvajanje obveznosti javnih služb. Ta priloga med drugim zahteva ločevanje računov (točka 5) in določa, kako je treba določiti najvišji znesek nadomestila.

| (128) | Kot je že bilo poudarjeno v uvodni izjavi 115, družba Simet skoraj celotno priglašeno obdobje (med letoma 1987 in 2001), ni izvajala ustreznega ločevanja računov, vprašljiva pa je lahko tudi zanesljivost obračunov. Zato ni mogoče dokazati, da nadomestilo, v kakršnem koli že znesku bo dodeljeno, ne bo preseglo zneska, ki ustreza finančnemu neto učinku, enakemu vsoti pozitivnih ali negativnih posledic upoštevanja obveznosti javne službe na stroške in prihodke izvajalca javne službe (točka 2 priloge). |
| --- | --- |

(128)

Kot je že bilo poudarjeno v uvodni izjavi 115, družba Simet skoraj celotno priglašeno obdobje (med letoma 1987 in 2001), ni izvajala ustreznega ločevanja računov, vprašljiva pa je lahko tudi zanesljivost obračunov. Zato ni mogoče dokazati, da nadomestilo, v kakršnem koli že znesku bo dodeljeno, ne bo preseglo zneska, ki ustreza finančnemu neto učinku, enakemu vsoti pozitivnih ali negativnih posledic upoštevanja obveznosti javne službe na stroške in prihodke izvajalca javne službe (točka 2 priloge).

| (129) | Ker parametri za nadomestilo niso bili določeni vnaprej, je treba stroške nujno razporediti naknadno na podlagi samovoljnih predpostavk, kot so bili razporejeni v začetnem poročilu in poročilu večine. Vendar Komisija ne more sprejeti predpostavk iz poročila večine, in sicer da mora vsaka storitev, ki jo opravlja podjetje, nujno predstavljati enak delež prihodkov in stroškov v zadevnem letu. Ker bo naknadni izračun nedvomno prispeval k popolnem nadomestilu stroškov, ki so nastali zaradi opravljanja storitve, Komisija meni, da se stopnja donosnosti lastnega kapitala, ki presega seštevek ustrezne menjalne obrestne mere in 100 bazičnih točk ter ki jo upoštevata začetno poročilo in poročilo večine, običajno ne bi obravnavala kot ustrezna podlaga za izračun razumnega dobička. |
| --- | --- |

(129)

Ker parametri za nadomestilo niso bili določeni vnaprej, je treba stroške nujno razporediti naknadno na podlagi samovoljnih predpostavk, kot so bili razporejeni v začetnem poročilu in poročilu večine. Vendar Komisija ne more sprejeti predpostavk iz poročila večine, in sicer da mora vsaka storitev, ki jo opravlja podjetje, nujno predstavljati enak delež prihodkov in stroškov v zadevnem letu. Ker bo naknadni izračun nedvomno prispeval k popolnem nadomestilu stroškov, ki so nastali zaradi opravljanja storitve, Komisija meni, da se stopnja donosnosti lastnega kapitala, ki presega seštevek ustrezne menjalne obrestne mere in 100 bazičnih točk ter ki jo upoštevata začetno poročilo in poročilo večine, običajno ne bi obravnavala kot ustrezna podlaga za izračun razumnega dobička.

| (130) | Glede na to Komisija meni, da nadomestilo, ki ga je določil državni svet in ki ni navedeno v specifikacijah koncesij, ne bi bilo plačano v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1370/2007, zato priglašeni ukrep ni združljiv z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(130)

Glede na to Komisija meni, da nadomestilo, ki ga je določil državni svet in ki ni navedeno v specifikacijah koncesij, ne bi bilo plačano v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1370/2007, zato priglašeni ukrep ni združljiv z notranjim trgom.

| (131) | Kar zadeva trditev družbe Simet, da sodba št. 1405/2010 državnega sveta ne zadeva dodelitve nadomestila za opravljanje javne službe na podlagi veljavne uredbe Sveta, temveč pomeni odškodnino, povezano s kršitvijo Uredbe (EGS) št. 1191/69, ki izhaja iz domnevne nezakonite enostranske naložitve obveznosti javnih služb v skladu s členom 1(3) in (5) navedene uredbe, Komisija ugotavlja, da operativni del sodbe št. 1405/2010 sicer ne vsebuje sklicevanja na Uredbo (EGS) št. 1191/69, vendar sodba navaja pravico družbe Simet do prejetja zneskov v obliki nadomestila v skladu s členi 6, 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69, ki ga mora določiti uprava na podlagi zanesljivih podatkov (43). Poleg tega je državni svet v sodbi št. 1405/2010 zavrnil zahtevek družbe Simet za odškodnino, s katero naj bi po njegovem mnenju pokrila preostale izgube, ki niso zajete v morebitnem nadomestilu, in njen zahtevek za neupravičeno obogatitev, saj je bil sprejet glavni zahtevek za nadomestilo na podlagi Uredbe (EGS) št. 1191/69 (44). Državni svet v točki 3.3 sodbe navaja, da: „trenutno ni mogoče sprejeti nikakršnih zahtevkov za odškodnino, ki jih je predložil pritožnik, saj bo šele takrat, ko bo uprava določila zadevni znesek, znano, ali gre za preostalo škodo, ki ni zajeta v ocenjenem znesku, kar mora izračunati in dokazati zadevna družba“. |
| --- | --- |

(131)

Kar zadeva trditev družbe Simet, da sodba št. 1405/2010 državnega sveta ne zadeva dodelitve nadomestila za opravljanje javne službe na podlagi veljavne uredbe Sveta, temveč pomeni odškodnino, povezano s kršitvijo Uredbe (EGS) št. 1191/69, ki izhaja iz domnevne nezakonite enostranske naložitve obveznosti javnih služb v skladu s členom 1(3) in (5) navedene uredbe, Komisija ugotavlja, da operativni del sodbe št. 1405/2010 sicer ne vsebuje sklicevanja na Uredbo (EGS) št. 1191/69, vendar sodba navaja pravico družbe Simet do prejetja zneskov v obliki nadomestila v skladu s členi 6, 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69, ki ga mora določiti uprava na podlagi zanesljivih podatkov (43). Poleg tega je državni svet v sodbi št. 1405/2010 zavrnil zahtevek družbe Simet za odškodnino, s katero naj bi po njegovem mnenju pokrila preostale izgube, ki niso zajete v morebitnem nadomestilu, in njen zahtevek za neupravičeno obogatitev, saj je bil sprejet glavni zahtevek za nadomestilo na podlagi Uredbe (EGS) št. 1191/69 (44). Državni svet v točki 3.3 sodbe navaja, da: „trenutno ni mogoče sprejeti nikakršnih zahtevkov za odškodnino, ki jih je predložil pritožnik, saj bo šele takrat, ko bo uprava določila zadevni znesek, znano, ali gre za preostalo škodo, ki ni zajeta v ocenjenem znesku, kar mora izračunati in dokazati zadevna družba“.

| (132) | Komisija v vsakem primeru meni, da bi dodelitev odškodnine v korist družbe Simet, ker so ji italijanski organi domnevno nezakonito enostransko naložili obveznosti javnih služb, izračunana na podlagi enotnega postopka za plačilo nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 1191/69, nasprotovala členoma 107 in 108 Pogodbe. Dodelitev odškodnine bi namreč za družbo Simet ustvarila enak rezultat kot dodelitev nadomestila za opravljanje javne službe v obravnavanem obdobju, kljub temu, da specifikacije koncesij, ki urejajo zadevne storitve, niso bile niti izvzete iz predhodne priglasitve niti niso upoštevale bistvenih zahtev Uredbe (EGS) št. 1191/69 ali Uredbe (ES) št. 1370/2007, kot je že bilo pojasnjeno. Razpoložljivost take dodelitve bi omogočila učinkovito izogibanje pravilom o državni pomoči ter pogojem, ki jih je določil zakonodajalec Unije in pod katerimi pristojni organi pri nalaganju ali sklepanju pogodb o izvajanju obveznosti javnih služb izvajalcem javnih služb dodeljujejo nadomestilo za nastale stroške v zameno za opravljanje obveznosti javnih služb. Kot je že bilo navedeno, specifikacije koncesij, v skladu s katerimi je družba Simet zagotavljala prevozne storitve, niso predvidele plačila kakršnega koli finančnega nadomestila. Družba Simet se je strinjala, da bo storitve opravljala pod pogoji, določenimi v teh koncesijah, na lastno odgovornost. |
| --- | --- |

(132)

Komisija v vsakem primeru meni, da bi dodelitev odškodnine v korist družbe Simet, ker so ji italijanski organi domnevno nezakonito enostransko naložili obveznosti javnih služb, izračunana na podlagi enotnega postopka za plačilo nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 1191/69, nasprotovala členoma 107 in 108 Pogodbe. Dodelitev odškodnine bi namreč za družbo Simet ustvarila enak rezultat kot dodelitev nadomestila za opravljanje javne službe v obravnavanem obdobju, kljub temu, da specifikacije koncesij, ki urejajo zadevne storitve, niso bile niti izvzete iz predhodne priglasitve niti niso upoštevale bistvenih zahtev Uredbe (EGS) št. 1191/69 ali Uredbe (ES) št. 1370/2007, kot je že bilo pojasnjeno. Razpoložljivost take dodelitve bi omogočila učinkovito izogibanje pravilom o državni pomoči ter pogojem, ki jih je določil zakonodajalec Unije in pod katerimi pristojni organi pri nalaganju ali sklepanju pogodb o izvajanju obveznosti javnih služb izvajalcem javnih služb dodeljujejo nadomestilo za nastale stroške v zameno za opravljanje obveznosti javnih služb. Kot je že bilo navedeno, specifikacije koncesij, v skladu s katerimi je družba Simet zagotavljala prevozne storitve, niso predvidele plačila kakršnega koli finančnega nadomestila. Družba Simet se je strinjala, da bo storitve opravljala pod pogoji, določenimi v teh koncesijah, na lastno odgovornost.

| (133) | Zato Komisija ne more sprejeti trditve družbe Simet, da sodba št. 1405/2010 državnega sveta predvideva dodelitev odškodnine, povezane s kršitvijo Uredbe (EGS) št. 1191/69, in ne dodelitve nadomestila za opravljanje javne službe. |
| --- | --- |

(133)

Zato Komisija ne more sprejeti trditve družbe Simet, da sodba št. 1405/2010 državnega sveta predvideva dodelitev odškodnine, povezane s kršitvijo Uredbe (EGS) št. 1191/69, in ne dodelitve nadomestila za opravljanje javne službe.

8.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (134) | Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da je priglašeni ukrep državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki ni združljiva z notranjim trgom – |
| --- | --- |

(134)

Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da je priglašeni ukrep državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki ni združljiva z notranjim trgom –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Plačila nadomestil družbi Simet, ki so jih priglasili italijanski organi, so državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Pomoč ni bila izvzeta iz predhodne priglasitve na podlagi člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69.

Pomoč ni združljiva z notranjim trgom, ker niso bili izpolnjeni pogoji iz Uredbe (ES) št. 1370/2007. Zato italijanski organi pomoči ne smejo dodeliti.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

V Bruslju, 2. oktobra 2013

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 216, 21.7.2012, str. 45.

1

(2)  Zakon z dne 28. septembra 1939 – predpisi, ki urejajo storitve avtobusnega prevoza potnikov, prtljage in kmetijskih paketov na podlagi koncesije, podeljene zasebni družbi (predpisi, ki jih je pozneje nadomestil zakonodajni odlok št. 285/2005).

2

(3)  Glej http://ngs.Simetspa.it/portale/azienda/

3

(4)  Dopis družbe Simet z dne 22. oktobra 1999, sklic 175/99.

4

(5)  Predsedniška uredba z dne 22. aprila 1994 – predpisi o poenostavitvi koncesijskega postopka za redne avtobusne proge v državni pristojnosti.

5

(6)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

6

(7)  Uredba Sveta (EGS) št. 1191/69 z dne 26. junija 1969 o ukrepanju držav članic glede obveznosti javne službe v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh (UL L 156, 28.6.1969, str. 1).

7

(8)  Letno nadomestilo za vsako obravnavano leto je bilo izračunano na podlagi vsote primanjkljaja zaradi izgub iz poslovanja, finančnih stroškov in donosnosti lastnega kapitala. Izračun je temeljil na številnih teoretičnih predpostavkah, vključno s predpostavkami o stroških poslovanja, povezanih z medregionalnim linijskim avtobusnim prevozom v obdobju pred letom 2000, saj se v tem obdobju še ni izvajalo ločevanje računov. Za obdobje od leta 1987 do leta 2003 naj bi pričakovana donosnost lastnega kapitala, vloženega v linijski avtobusni prevoz, po ocenah znašala med 20 % in 36 %. Ker letno nadomestilo ni bilo plačano v letih, za katera je bilo izračunano, je svetovalec izračunal njegovo neto sedanjo vrednost. Več informacij o metodologiji, uporabljeni pri tem začetnem izračunu, je na voljo v sklepu o začetku postopka.

8

(9)  V skladu s členom 9 zakonodajnega odloka št. 285/2005, ki je razveljavil zakon št. 1822/39, se lahko koncesije za linijski prevoz v skladu z zakonom št. 1822/39 podaljšajo do konca leta 2013.

9

(10)  Očitno v skladu s spremembami Četrte direktive Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb (UL L 222, 14.8.1978, str. 11).

10

(11)  Glej prejšnjo opombo.

11

(12)  Ta podatek je bil vzet iz zbirke podatkov, ki jo je pripravil profesor A. Damodaran. Glej www.damodaran.com

12

(13)  Merilo nestanovitnosti ali sistematičnega tveganja vrednostnega papirja ali portfelja v primerjavi s celotnim trgom.

13

(14)  Vrednost beta nezadolženega podjetja = beta podjetja brez dolga.

14

=

(15)  Ta podatek je bil vzet iz zbirke podatkov, ki jo je pripravil profesor A. Damodaran. Glej www.damodaran.com, „auto and trucks“ („avto in tovornjaki“).

15

(16)  Zadeva C-280/00, Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Recueil 2003, str. I-7747.

16

(17)  Glej člen 1(5) Uredbe (EGS) št. 1191/69, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EGS) št. 1893/91 z dne 20. junija 1991 o spremembi Uredbe (EGS) št. 1191/69 o ukrepanju držav članic glede obveznosti javne službe v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh (UL L 169, 29.6.1991, str. 1).

17

(18)  Do leta 2000 se ločevanje računov ni izvajalo.

18

(19)  Datum začetka veljavnosti Uredbe (EGS) št. 1893/91.

19

(20)  Dopis družbe Simet z dne 22. oktobra 1999, sklic 175/99.

20

(21)  Do leta 2000 se ločevanje računov ni izvajalo.

21

(22)  Komisija ni analizirala druge dokumentacije, saj ne zadeva obdobja, ki ga obravnavajo sklepi državnega sveta.

22

(23)  Pozneje razveljavljen in nadomeščen z zakonodajnim odlokom št. 285/2005.

23

(24)  Člen (2)(2)(e) odloka predsednika republike št. 369 z dne 22. aprila 1994.

24

(25)  Leta 1992 je na primer Ministrstvo soglašalo, da se iz varnostnih razlogov spremeni lokacija avtobusnih postajališč na povezavi Rossano–Neapelj; leta 2000 pa je Ministrstvo sprejelo uvedbo dodatnih avtobusnih postajališč in spremembe proge zaradi stroškovne učinkovitosti, da bi pokrili storitve na novih lokacijah na povezavah Cosenza–Firence in Cosenza-Pisa. Poleg tega so italijanski organi poudarili, da je dokumentacija, ki jo je predložila družba Simet, pokazala, da je Ministrstvo leta 1992 sprejelo povišanje prevoznine, ki jo je družba zahtevala na povezavi Rossano–Neapelj.

25

(26)  Ki je določila zgornjo vrednost za povišanje prevoznin za redni linijski avtobusni prevoz glede na stopnjo inflacije.

26

(27)  Uredba (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 (UL L 300, 14.11.2009, str. 88).

27

(28)  Točka 6 specifikacij koncesij jasno navaja, da vozne rede in prevoznine odobri pokrajinska enota Ministrstva za motorna vozila.

28

(29)  Sodba št. 1405/2010 se nanaša na pravico do prejetja zneskov nadomestila v skladu s členi 6, 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69, ki ga mora določiti uprava na podlagi zanesljivih podatkov (stran 21, točka 3.3 sodbe). Poleg tega državni svet v točki 3.3 trdi, da ni ocenil škode, kajti: „[n]obenega odškodninskega zahtevka, ki ga pritožnik vlaga, ni mogoče v danih razmerah sprejeti, kajti šele ko bo znana prej navedena odločitev uprave, se kvečjemu utegne izkazati preostala škoda, ki bi je ta odločitev ne zaobsegala in bi jo zato morala prizadeta družba utemeljiti in dokazati“.

29

„[n]obenega odškodninskega zahtevka, ki ga pritožnik vlaga, ni mogoče v danih razmerah sprejeti, kajti šele ko bo znana prej navedena odločitev uprave, se kvečjemu utegne izkazati preostala škoda, ki bi je ta odločitev ne zaobsegala in bi jo zato morala prizadeta družba utemeljiti in dokazati“.

(30)  Zadeva C-280/00, Altmark, točki 87 in 88.

30

(31)  Točka 79.

31

(32)  Zadeva T-157/01, Danske Busvognmænd, Recueil 2004, str. II-917, točke 77 do 79.

32

(33)  Glej oddelek 5.

33

(34)  Do konca leta 1991 je okrožnica št. 13/74 z dne 30. aprila 1974 določala, da morajo biti prevoznine za medregionalne linijske avtobusne prevoze načeloma podobne prevozninam v železniškem prevozu drugega razreda. Pozneje, med letoma 1992 in 2000, je bilo z uradnim opomnikom št. 801 z dne 17. marca 1992 določeno, da morajo povišanja prevoznin načeloma ustrezati stopnji inflacije, ki jo je takrat določal medministrski odbor za cene.

34

(35)  Dopis pokrajinske enote Catanzaro št. A/7302 z dne 3. julija 1992.

35

(36)  Točka 6 specifikacij koncesij.

36

(37)  Točka 2 okrožnice št. 3/02 z dne 5. aprila 2002, v kateri so navedena navodila za pretvorbo prevoznin iz lir v eure.

37

(38)  Zadeva C-504/07, ZOdl. 2009, str. I-3867.

38

(39)  UL L 169, 29.6.1991, str. 1.

39

(40)  Člen 1(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69.

40

(41)  Komisija se v zvezi s tem sklicuje na argumente iz uvodnih izjav 307 do 313 njenega sklepa z dne 24. februarja 2010 v zadevi C 41/08 (ex NN 35/08) o pogodbah o izvajanju javne službe prevoza med danskim ministrstvom za promet in družbo Danske Statsbaner (UL L 7, 11.1.2011, str. 1). Ta sklep je razveljavilo Splošno sodišče s sodbo v zadevi T-92/11, Jørgen Andersen proti Evropski komisiji [2013], ki še ni bila objavljena in zoper katero teče postopek pritožbe pred Sodiščem Evropske unije v zadevi C 303/13. Izid pritožbe ni pomemben za izid zadevnega primera, saj je Splošno sodišče v sodbi, zoper katero teče postopek pritožbe, potrdilo, da bi bilo treba v zvezi s pomočjo, ki je bila priglašena, vendar ne plačana, uporabljati pravila, načela in merila za ocenjevanje združljivosti državne pomoči, ki bodo veljala na dan, ko bo Komisija sprejela sklep (glej točko 39 sodbe).

41

(42)  Zadeva C-334/07 P, Komisija Evropskih skupnosti proti Freistaat Sachsen, ZOdl. 2008, str. I-9465, točke 50 do 53; zadeva T-3/09, Italija proti Komisiji, ZOdl. 2011, str. II-95, točka 60.

42

(43)  Točka 3.3. sodbe št. 1405/2010.

43

(44)  Točka 3.4. sodbe št. 1405/2010.

44

---

| 16.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/68

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 20. marca 2014

o določitvi stališča Evropske unije glede priložitve specifikacij za računalniške strežnike in brezprekinitvene napajalnike Prilogi C k Sporazumu ter revizije specifikacij za prikazovalnike in opremo za preslikovanje, vključene v Prilogo C k Sporazumu, za namene sklepa upravnih organov na podlagi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme

(Besedilo velja za EGP)

(2014/202/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/107/EU z dne 13. novembra 2012 o podpisu in sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (1) in zlasti člena 4 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum določa, da Evropska komisija skupaj z Agencijo Združenih držav Amerike za varovanje okolja (EPA) razvije in redno revidira skupne specifikacije za pisarniško opremo, s čimer se spremeni Priloga C k Sporazumu. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum določa, da Evropska komisija skupaj z Agencijo Združenih držav Amerike za varovanje okolja (EPA) razvije in redno revidira skupne specifikacije za pisarniško opremo, s čimer se spremeni Priloga C k Sporazumu.

| (2) | Stališče Evropske unije glede spremembe specifikacij oblikuje Komisija. |
| --- | --- |

(2)

Stališče Evropske unije glede spremembe specifikacij oblikuje Komisija.

| (3) | Ukrepi iz tega sklepa upoštevajo mnenje Odbora Evropske skupnosti za ENERGY STAR iz člena 8 Uredbe (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 174/2013 (3). |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz tega sklepa upoštevajo mnenje Odbora Evropske skupnosti za ENERGY STAR iz člena 8 Uredbe (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 174/2013 (3).

| (4) | Specifikacije za prikazovalnike iz dela II Priloge C in specifikacije za opremo za preslikovanje iz dela III Priloge C bi bilo treba razveljaviti in nadomestiti s specifikacijami iz Priloge k temu sklepu – |
| --- | --- |

(4)

Specifikacije za prikazovalnike iz dela II Priloge C in specifikacije za opremo za preslikovanje iz dela III Priloge C bi bilo treba razveljaviti in nadomestiti s specifikacijami iz Priloge k temu sklepu –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

Stališče glede revizije specifikacij za prikazovalnike in opremo za preslikovanje iz delov II in III Priloge C ter priložitve novih specifikacij za računalniške strežnike in brezprekinitvene napajalnike k Sporazumu, ki ga sprejme Evropska unija za sklep upravnih organov na podlagi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, temelji na priloženem osnutku sklepa.

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 20. marca 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 63, 6.3.2013, str. 5.

1

(2)  UL L 39, 13.2.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 63, 6.3.2013, str. 1.

3

---

PRILOGA I

OSNUTEK SKLEPA

z dne ...

upravnih organov, na podlagi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme in o priložitvi specifikacij za računalniške strežnike in brezprekinitvene napajalnike Prilogi C k Sporazumu ter revizije specifikacij za prikazovalnike in opremo za preslikovanje, vključene v Prilogo C k Sporazumu

UPRAVNA ORGANA STA –

ob upoštevanju Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, zlasti člena XII Sporazuma,

ker bi bilo treba specifikacije za nove izdelke „računalniški strežniki“ in „brezprekinitveni napajalniki“ priložiti Sporazumu, obstoječe specifikacije za vrsto izdelkov „oprema za preslikovanje“ in „prikazovalniki“ pa bi bilo treba revidirati –

SKLENILA:

Del I „Prikazovalniki“, del II „Brezprekinitveni napajalniki“, del III „Računalniški strežniki“ in del IV „Oprema za preslikovanje“ se priložijo Prilogi C Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, kot je določeno v nadaljevanju.

Del II „Prikazovalniki“ in del III „Brezprekinitveni napajalniki“, ki sta sedaj vključena v Prilogo C Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, se razveljavita.

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo sopredsedniki.

Podpisano v Washingtonu dne [...]

[...]

V imenu Agencije Združenih držav Amerike za varovanje okolja

Podpisano v Bruslju dne [...]

[...]

V imenu Evropske unije

---

PRILOGA II

PRILOGA C

DEL II SPORAZUMA

”I.   SPECIFIKACIJE ZA PRIKAZOVALNIKE

1.   Opredelitev pojmov

1.1   Vrste izdelkov

Elektronski prikazovalnik (prikazovalnik): komercialno dostopen izdelek z zaslonom in pripadajočo elektronsko opremo, ki so pogosto nameščeni v enem ohišju, katerega glavna funkcija je prikaz vizualnih podatkov iz (1) računalnika, delovne postaje ali strežnika prek enega ali več vhodov (npr. VGA, DVI, HDMI, Display Port, IEEE 1394, USB), (2) zunanje naprave za shranjevanje (npr. pomnilniškega ključka USB, pomnilniške kartice) ali (3) omrežne povezave.

| (a) | Računalniški monitor: elektronska naprava, običajno z diagonalo zaslona, ki je večja od 12 palcev, in z gostoto slikovnih pik, ki je večja od 5 000 slikovnih pik na kvadratni palec (slikovnih pik/in2), ki prikazuje uporabniški vmesnik in odprte programe ter uporabniku omogoča delo z računalnikom, običajno z uporabo tipkovnice in miške.
  Prikazovalnik z izboljšano zmogljivostjo: računalniški monitor, z vsemi naslednjimi značilnostmi in funkcijami:






  (i) | kontrastno razmerje najmanj 60:1, izmerjeno pri vodoravnem kotu gledanja najmanj 85°, s stekleno zaščito zaslona ali brez nje; |
| --- | --- | --- |

(a)

Računalniški monitor: elektronska naprava, običajno z diagonalo zaslona, ki je večja od 12 palcev, in z gostoto slikovnih pik, ki je večja od 5 000 slikovnih pik na kvadratni palec (slikovnih pik/in2), ki prikazuje uporabniški vmesnik in odprte programe ter uporabniku omogoča delo z računalnikom, običajno z uporabo tipkovnice in miške.

Prikazovalnik z izboljšano zmogljivostjo: računalniški monitor, z vsemi naslednjimi značilnostmi in funkcijami:

(i)

kontrastno razmerje najmanj 60:1, izmerjeno pri vodoravnem kotu gledanja najmanj 85°, s stekleno zaščito zaslona ali brez nje;

| (ii) | privzeta ločljivost najmanj 2,3 milijona slikovnih pik; in |
| --- | --- |

(ii)

privzeta ločljivost najmanj 2,3 milijona slikovnih pik; in

| (iii) | velikost barvne lestvice najmanj sRGB, kot določa IEC 61966 2-1. Spremembe barvnega prostora so dovoljene, dokler je podprtih 99 % ali več določenih barv sRGB. |
| --- | --- |

(iii)

velikost barvne lestvice najmanj sRGB, kot določa IEC 61966 2-1. Spremembe barvnega prostora so dovoljene, dokler je podprtih 99 % ali več določenih barv sRGB.

| (b) | Digitalni fotookvir: elektronska naprava, običajno z diagonalo zaslona, ki je manjša od 12 palcev, katere glavna funkcija je prikaz digitalnih slik. Opremljena je lahko tudi s programirljivim časovnikom, senzorjem za zaznavanje prisotnosti, zvokom, videom, povezavo Bluetooth ali brezžično povezavo. |
| --- | --- |

(b)

Digitalni fotookvir: elektronska naprava, običajno z diagonalo zaslona, ki je manjša od 12 palcev, katere glavna funkcija je prikaz digitalnih slik. Opremljena je lahko tudi s programirljivim časovnikom, senzorjem za zaznavanje prisotnosti, zvokom, videom, povezavo Bluetooth ali brezžično povezavo.

| (c) | Reklamni prikazovalnik: elektronska naprava, običajno z diagonalo zaslona, ki je večja od 12 palcev, in z gostoto slikovnih pik največ 5 000 slikovnih pik/in2. Običajno se trži kot komercialni reklamni prikazovalnik za uporabo v nepisarniških okoljih, kjer ga vidi veliko ljudi, na primer v maloprodajnih trgovinah ali veleblagovnicah, restavracijah, muzejih, hotelih, prizoriščih na prostem, letališčih, konferenčnih sobah ali učilnicah. |
| --- | --- |

(c)

Reklamni prikazovalnik: elektronska naprava, običajno z diagonalo zaslona, ki je večja od 12 palcev, in z gostoto slikovnih pik največ 5 000 slikovnih pik/in2. Običajno se trži kot komercialni reklamni prikazovalnik za uporabo v nepisarniških okoljih, kjer ga vidi veliko ljudi, na primer v maloprodajnih trgovinah ali veleblagovnicah, restavracijah, muzejih, hotelih, prizoriščih na prostem, letališčih, konferenčnih sobah ali učilnicah.

1.2   Zunanji napajalnik: imenovan tudi zunanji omrežni napajalnik. Sestavni del, ki je v ločenem fizičnem ohišju zunaj prikazovalnika in je zasnovan za pretvorbo vhodne izmenične omrežne napetosti iz električnega omrežja v nižjo(-e) enosmerno(-e) napetost(-i) za napajanje prikazovalnika. Zunanji napajalnik je povezan s prikazovalnikom prek odstranljive ali fiksno pritrjene električne povezave z vtičem/vtičnico, kabla, vrvice ali drugačnega ožičenja.

1.3   Načini delovanja:

| (a) | Način vklopa: način delovanja, v katerem je izdelek vklopljen in opravlja eno ali več svojih glavnih funkcij. Ta način opisujejo tudi pogosti izrazi „aktivno“, „v uporabi“ in „običajno delovanje“. Poraba energije v tem načinu je običajno večja kot v načinu mirovanja in v načinu izklopa. |
| --- | --- |

(a)

Način vklopa: način delovanja, v katerem je izdelek vklopljen in opravlja eno ali več svojih glavnih funkcij. Ta način opisujejo tudi pogosti izrazi „aktivno“, „v uporabi“ in „običajno delovanje“. Poraba energije v tem načinu je običajno večja kot v načinu mirovanja in v načinu izklopa.

| (b) | Način mirovanja: način delovanja, v katerega izdelek preide, ko prejme signal iz priključene naprave ali notranji dražljaj. Izdelek lahko preide v ta način tudi zaradi signala, ki ga z vnosom ustvari uporabnik. Izdelek se mora prebuditi ob prejemu signala iz priključene naprave, omrežja, prek daljinskega upravljanja in/ali notranjega dražljaja. Medtem ko je izdelek v tem načinu, ne ustvarja vidne slike, razen morebitnih funkcij, usmerjenih k uporabniku, ali zaščitnih funkcij, kot so informacije o izdelku ali stanju prikazovalnika, ali funkcij, ki temeljijo na senzorju.







  Opombi: | 1. | primer notranjega dražljaja je časovnik ali senzor za zaznavanje prisotnosti. |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Način mirovanja: način delovanja, v katerega izdelek preide, ko prejme signal iz priključene naprave ali notranji dražljaj. Izdelek lahko preide v ta način tudi zaradi signala, ki ga z vnosom ustvari uporabnik. Izdelek se mora prebuditi ob prejemu signala iz priključene naprave, omrežja, prek daljinskega upravljanja in/ali notranjega dražljaja. Medtem ko je izdelek v tem načinu, ne ustvarja vidne slike, razen morebitnih funkcij, usmerjenih k uporabniku, ali zaščitnih funkcij, kot so informacije o izdelku ali stanju prikazovalnika, ali funkcij, ki temeljijo na senzorju.

Opombi:

1.

primer notranjega dražljaja je časovnik ali senzor za zaznavanje prisotnosti.

| 2. | nadzor napajanja ni primer uporabniškega vnosa. |
| --- | --- |

2.

nadzor napajanja ni primer uporabniškega vnosa.

| (c) | Način izklopa: način delovanja, v katerem je izdelek priključen na vir napajanja in ne opravlja nobene funkcije načina vklopa ali načina mirovanja. Ta način lahko traja nedoločen čas. Izdelek lahko preide iz tega načina samo, če uporabnik neposredno pritisne stikalo za vklop ali kontrolnik. Nekateri izdelki nimajo tega načina. |
| --- | --- |

(c)

Način izklopa: način delovanja, v katerem je izdelek priključen na vir napajanja in ne opravlja nobene funkcije načina vklopa ali načina mirovanja. Ta način lahko traja nedoločen čas. Izdelek lahko preide iz tega načina samo, če uporabnik neposredno pritisne stikalo za vklop ali kontrolnik. Nekateri izdelki nimajo tega načina.

1.4   Svetlost: fotometrična meritev svetilnosti na enoto površine svetlobe, ki potuje v določeni smeri, izražena v kandelah na kvadratni meter (cd/m2). Svetlost se nanaša na nastavitve osvetlitve prikazovalnika.

| (a) | Največja evidentirana svetlost: največja svetlost, ki jo lahko doseže prikazovalnik pri prednastavljeni nastavitvi načina vklopa in ki jo navede proizvajalec na primer v uporabniškem priročniku. |
| --- | --- |

(a)

Največja evidentirana svetlost: največja svetlost, ki jo lahko doseže prikazovalnik pri prednastavljeni nastavitvi načina vklopa in ki jo navede proizvajalec na primer v uporabniškem priročniku.

| (b) | Največja izmerjena svetlost: največja svetlost, ki jo lahko doseže prikazovalnik z ročnim nastavljanjem kontrolnikov, na primer osvetlitve in kontrasta. |
| --- | --- |

(b)

Največja izmerjena svetlost: največja svetlost, ki jo lahko doseže prikazovalnik z ročnim nastavljanjem kontrolnikov, na primer osvetlitve in kontrasta.

| (c) | Tovarniška svetlost: svetlost prikazovalnika pri tovarniško privzeti prednastavljeni nastavitvi, ki jo izbere proizvajalec za običajno domačo ali ustrezno komercialno rabo. Tovarniška svetlost prikazovalnikov s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve se lahko razlikuje glede na osvetlitev okolja, v katerem je nameščen prikazovalnik. |
| --- | --- |

(c)

Tovarniška svetlost: svetlost prikazovalnika pri tovarniško privzeti prednastavljeni nastavitvi, ki jo izbere proizvajalec za običajno domačo ali ustrezno komercialno rabo. Tovarniška svetlost prikazovalnikov s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve se lahko razlikuje glede na osvetlitev okolja, v katerem je nameščen prikazovalnik.

1.5   Površina zaslona: vidna širina, pomnožena z vidno višino, izražena v kvadratnih palcih (in2).

1.6   Samodejno prilagajanje osvetlitve: samodejni mehanizem, ki kot funkcija osvetlitve okolja prilagaja osvetlitev prikazovalnika.

1.7   Osvetlitev okolja: kombinacija osvetljenosti okolja, v katerem je prikazovalnik, na primer dnevne sobe ali pisarne.

1.8   Mostična povezava: fizična povezava med dvema vozliščnima krmilnikoma, običajno, vendar ne omejeno na, USB ali FireWire, ki omogoča razširitev vrat, običajno zaradi prestavitve vrat na priročnejše mesto ali povečanja števila razpoložljivih vrat.

1.9   Omrežna zmogljivost: zmožnost pridobitve naslova IP pri vzpostavljeni povezavi z omrežjem.

1.10   Senzor za zaznavanje prisotnosti: naprava, ki zaznava prisotnost ljudi pred prikazovalnikom ali v njegovi okolici. Senzor za zaznavanje prisotnosti se običajno uporablja za preklop prikazovalnika med načinom vklopa in načinom mirovanja ali izklopa.

1.11   Družina izdelkov: skupina prikazovalnikov iste blagovne znamke z zaslonom enake velikosti in ločljivosti v posameznem ohišju, ki lahko ima različne konfiguracije strojne opreme.

Primer: dva računalniška monitorja iz iste modelne linije z diagonalo zaslona 21 palcev in ločljivostjo 2,074 milijona slikovnih pik, vendar z razlikami pri značilnostih, kot so vgrajeni zvočniki ali kamera, sta lahko družina izdelkov.

1.12   Vzorčni model: konfiguracija izdelka, ki se preskuša za dodelitev oznake ENERGY STAR ter se bo tržila z oznako ENERGY STAR in bo z njo označena.

2.   Področje uporabe

2.1   Vključeni izdelki

| 2.1.1 | Do oznake ENERGY STAR so upravičeni izdelki, ki ustrezajo opredelitvi prikazovalnika, kot je navedeno v tem dokumentu, in ki se napajajo neposredno iz omrežja na izmenični tok, z zunanjim napajalnikom ali prek podatkovne ali omrežne povezave, z izjemo izdelkov, ki so navedeni v oddelku 2.2. |
| --- | --- |

2.1.1

Do oznake ENERGY STAR so upravičeni izdelki, ki ustrezajo opredelitvi prikazovalnika, kot je navedeno v tem dokumentu, in ki se napajajo neposredno iz omrežja na izmenični tok, z zunanjim napajalnikom ali prek podatkovne ali omrežne povezave, z izjemo izdelkov, ki so navedeni v oddelku 2.2.

| 2.1.2 | Značilni izdelki, ki bi bili upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo, vključujejo:






  (a) | računalniške monitorje; |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Značilni izdelki, ki bi bili upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo, vključujejo:

(a)

računalniške monitorje;

| (b) | digitalne fotookvirje; |
| --- | --- |

(b)

digitalne fotookvirje;

| (c) | reklamne prikazovalnike in |
| --- | --- |

(c)

reklamne prikazovalnike in

| (d) | dodatne izdelke, vključno z monitorji s preklopnikom za tipkovnico, video in miško ter drugimi posebnimi prikazovalniki, ki ustrezajo opredelitvam in izpolnjujejo merila za dodelitev oznake v tej specifikaciji. |
| --- | --- |

(d)

dodatne izdelke, vključno z monitorji s preklopnikom za tipkovnico, video in miško ter drugimi posebnimi prikazovalniki, ki ustrezajo opredelitvam in izpolnjujejo merila za dodelitev oznake v tej specifikaciji.

2.2   Izključeni izdelki

| 2.2.1 | Izdelki, ki jih zajemajo druge specifikacije izdelkov ENERGY STAR, niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo. Seznam trenutno veljavnih specifikacij je na voljo na spletnem mestu www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1

Izdelki, ki jih zajemajo druge specifikacije izdelkov ENERGY STAR, niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo. Seznam trenutno veljavnih specifikacij je na voljo na spletnem mestu www.eu-energystar.org.

| 2.2.2 | Naslednji izdelki niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo:






  (a) | izdelki z vidno diagonalo zaslona nad 61 palcev; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Naslednji izdelki niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo:

(a)

izdelki z vidno diagonalo zaslona nad 61 palcev;

| (b) | izdelki z vgrajenim televizijskim tunerjem; |
| --- | --- |

(b)

izdelki z vgrajenim televizijskim tunerjem;

| (c) | izdelki, ki se tržijo in prodajajo kot televizorji, vključno z izdelki z vhodnimi vrati za računalnik (npr. VGA), ki se tržijo in prodajajo večinoma kot televizorji; |
| --- | --- |

(c)

izdelki, ki se tržijo in prodajajo kot televizorji, vključno z izdelki z vhodnimi vrati za računalnik (npr. VGA), ki se tržijo in prodajajo večinoma kot televizorji;

| (d) | izdelki, ki so komponentni televizorji. Komponentni televizor je izdelek, ki je sestavljen iz dveh ali več ločenih sestavnih delov (npr. prikazovalne naprave in tunerja) in ki se trži ter prodaja kot televizor pod enim modelom ali sistemsko oznako. Komponentni televizor ima lahko več napajalnih kablov; |
| --- | --- |

(d)

izdelki, ki so komponentni televizorji. Komponentni televizor je izdelek, ki je sestavljen iz dveh ali več ločenih sestavnih delov (npr. prikazovalne naprave in tunerja) in ki se trži ter prodaja kot televizor pod enim modelom ali sistemsko oznako. Komponentni televizor ima lahko več napajalnih kablov;

| (e) | televizorji/računalniški monitorji z dvojno funkcijo, ki se tržijo in prodajajo kot takšni; |
| --- | --- |

(e)

televizorji/računalniški monitorji z dvojno funkcijo, ki se tržijo in prodajajo kot takšni;

| (f) | naprave za mobilno računalništvo in komunikacijo (npr. preklopni računalniki, tablice, elektronski bralniki, pametni telefoni); |
| --- | --- |

(f)

naprave za mobilno računalništvo in komunikacijo (npr. preklopni računalniki, tablice, elektronski bralniki, pametni telefoni);

| (g) | izdelki, ki morajo izpolnjevati specifikacije za medicinske naprave, ki prepovedujejo možnosti upravljanja porabe energije, in/ali nimajo stanja porabe energije, ki ustreza opredelitvi načina mirovanja, in |
| --- | --- |

(g)

izdelki, ki morajo izpolnjevati specifikacije za medicinske naprave, ki prepovedujejo možnosti upravljanja porabe energije, in/ali nimajo stanja porabe energije, ki ustreza opredelitvi načina mirovanja, in

| (h) | lahki odjemalci, ultralahki odjemalci ali odjemalci brez lastnega operacijskega sistema. |
| --- | --- |

(h)

lahki odjemalci, ultralahki odjemalci ali odjemalci brez lastnega operacijskega sistema.

3.   Merila za dodelitev oznake

3.1   Signifikantne števke in zaokroževanje

| 3.1.1 | Vsi izračuni se opravijo z neposredno izmerjenimi (nezaokroženimi) vrednostmi. |
| --- | --- |

3.1.1

Vsi izračuni se opravijo z neposredno izmerjenimi (nezaokroženimi) vrednostmi.

| 3.1.2 | Skladnost z zahtevami specifikacije se ocenjuje z neposredno izmerjenimi ali izračunanimi vrednostmi brez zaokroževanja, razen če ni navedeno drugače. |
| --- | --- |

3.1.2

Skladnost z zahtevami specifikacije se ocenjuje z neposredno izmerjenimi ali izračunanimi vrednostmi brez zaokroževanja, razen če ni navedeno drugače.

| 3.1.3 | Neposredno izmerjene ali izračunane vrednosti, predložene za objavo na spletnem mestu ENERGY STAR, se zaokrožijo na najbližjo signifikantno števko, kot določajo zahteve ustrezne specifikacije. |
| --- | --- |

3.1.3

Neposredno izmerjene ali izračunane vrednosti, predložene za objavo na spletnem mestu ENERGY STAR, se zaokrožijo na najbližjo signifikantno števko, kot določajo zahteve ustrezne specifikacije.

3.2   Splošne zahteve

| 3.2.1 | Zunanji napajalnik: če je izdelek opremljen z zunanjim napajalnikom, mora zunanji napajalnik izpolnjevati zahteve zmogljivosti stopnje V v skladu z Mednarodnim protokolom za označevanje učinkovitosti in vključevati oznako stopnje V. Dodatne informacije o Protokolu za označevanje so na voljo na spletnem mestu www.energystar.gov/powersupplies.
  Zunanji napajalniki morajo pri preskusu s preskusno metodo za izračun energijske učinkovitosti enonapetostnih zunanjih napajalnikov AC-DC in AC-AC izpolnjevati zahteve stopnje V (11. avgust 2004). |
| --- | --- |

3.2.1

Zunanji napajalnik: če je izdelek opremljen z zunanjim napajalnikom, mora zunanji napajalnik izpolnjevati zahteve zmogljivosti stopnje V v skladu z Mednarodnim protokolom za označevanje učinkovitosti in vključevati oznako stopnje V. Dodatne informacije o Protokolu za označevanje so na voljo na spletnem mestu www.energystar.gov/powersupplies.

Zunanji napajalniki morajo pri preskusu s preskusno metodo za izračun energijske učinkovitosti enonapetostnih zunanjih napajalnikov AC-DC in AC-AC izpolnjevati zahteve stopnje V (11. avgust 2004).

| 3.2.2 | Upravljanje porabe energije:






  (a) | izdelki morajo biti opremljeni vsaj z eno funkcijo za upravljanje porabe energije, ki je privzeto omogočena in ki se lahko uporablja za samodejni prehod iz načina vklopa v način mirovanja s priključeno gostiteljsko napravo ali notranjim sistemom (npr. privzeto omogočena podpora za signalizirano upravljanje porabe za prikazovalnike VESA); |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Upravljanje porabe energije:

(a)

izdelki morajo biti opremljeni vsaj z eno funkcijo za upravljanje porabe energije, ki je privzeto omogočena in ki se lahko uporablja za samodejni prehod iz načina vklopa v način mirovanja s priključeno gostiteljsko napravo ali notranjim sistemom (npr. privzeto omogočena podpora za signalizirano upravljanje porabe za prikazovalnike VESA);

| (b) | izdelki, ki ustvarjajo vsebino za prikaz iz enega ali več notranjih virov, morajo imeti privzeto omogočen senzor ali časovnik za samodejno aktiviranje načina mirovanja ali izklopa; |
| --- | --- |

(b)

izdelki, ki ustvarjajo vsebino za prikaz iz enega ali več notranjih virov, morajo imeti privzeto omogočen senzor ali časovnik za samodejno aktiviranje načina mirovanja ali izklopa;

| (c) | pri izdelkih, ki imajo notranji privzeti zakasnilni čas, po katerem izdelek preide iz načina vklopa v način mirovanja ali način izklopa, se navede zakasnilni čas; |
| --- | --- |

(c)

pri izdelkih, ki imajo notranji privzeti zakasnilni čas, po katerem izdelek preide iz načina vklopa v način mirovanja ali način izklopa, se navede zakasnilni čas;

| (d) | računalniški monitorji samodejno preidejo v način mirovanja ali način izklopa v 15 minutah po odklopu z gostiteljskega računalnika. |
| --- | --- |

(d)

računalniški monitorji samodejno preidejo v način mirovanja ali način izklopa v 15 minutah po odklopu z gostiteljskega računalnika.

3.3   Zahteve za način vklopa

| 3.3.1 | Moč v načinu vklopa (PON), izmerjena s preskusno metodo ENERGY STAR, je manjša ali enaka kot zahteva za največjo moč v načinu vklopa (PON_MAX), izračunana in zaokrožena v tabeli 1 spodaj.
  Če je gostota slikovnih pik izdelka (DP), izračunana z enačbo 1, večja od 20 000 slikovnih pik/in2, se ločljivost zaslona (r), uporabljena za izračun PON_MAX, določi z enačbo 2.

  Enačba 1: Izračun gostote slikovnih pik



  Kjer je:






  — | DP gostota slikovnih pik izdelka, zaokrožena na najbližje celo število, v slikovnih pikah/in2, |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Moč v načinu vklopa (PON), izmerjena s preskusno metodo ENERGY STAR, je manjša ali enaka kot zahteva za največjo moč v načinu vklopa (PON_MAX), izračunana in zaokrožena v tabeli 1 spodaj.

Če je gostota slikovnih pik izdelka (DP), izračunana z enačbo 1, večja od 20 000 slikovnih pik/in2, se ločljivost zaslona (r), uporabljena za izračun PON_MAX, določi z enačbo 2.

Enačba 1: Izračun gostote slikovnih pik

Formula

Kjer je:

—

DP gostota slikovnih pik izdelka, zaokrožena na najbližje celo število, v slikovnih pikah/in2,

| — | r ločljivost zaslona v milijonih slikovnih pik, |
| --- | --- |

—

r ločljivost zaslona v milijonih slikovnih pik,

| — | A vidna površina zaslona v in2. |
| --- | --- |

—

A vidna površina zaslona v in2.

Enačba 2: Izračun ločljivosti, če je gostota slikovnih pik izdelka (DP) večja od 20 000 slikovnih pik/in2

| | |
| --- | --- |

Formula

Formula

Kjer je:

| — | r1 in r2 ločljivost zaslona v milijonih slikovnih pik, ki se uporablja za izračun PON_MAX, |
| --- | --- |

—

r1 in r2 ločljivost zaslona v milijonih slikovnih pik, ki se uporablja za izračun PON_MAX,

| — | DP gostota slikovnih pik izdelka, zaokrožena na najbližje celo število, v slikovnih pikah/in2, |
| --- | --- |

—

DP gostota slikovnih pik izdelka, zaokrožena na najbližje celo število, v slikovnih pikah/in2,

| — | A vidna površina zaslona v in2. |
| --- | --- |

—

A vidna površina zaslona v in2.

Tabela 1

Izračun zahtev za največjo moč v načinu vklopa (PON_MAX)

| Vrsta izdelka in
  diagonala zaslona (d

  – v palcih) | PON_MAX

  če je Dp ≤ 20 000 slikovnih pik/in2

  (v wattih)

  Kjer je:


  r = ločljivost zaslona v milijonih slikovnih pik;


  A = vidna površina zaslona v in2
  ;

  rezultat zaokrožen na najbližjo desetino watta. | PON_MAX

  če je DP > 20 000 slikovnih pik/in2

  (v wattih)

  Kjer je:


  r = ločljivost zaslona v milijonih slikovnih pik;


  A = vidna površina zaslona v in2;


  rezultat zaokrožen na najbližjo desetino watta. |
| --- | --- | --- |
| d < 12,0 | | |
| 12,0 ≤ d < 17,0 | | |
| 17,0 ≤ d < 23,0 | | |
| 23,0 ≤ d < 25,0 | | |
| 25,0 ≤ d ≤ 61,0 | | |
| 30,0 ≤ d ≤ 61,0

  (samo za izdelke, ki ustrezajo opredelitvi reklamnega prikazovalnika) | | |

Vrsta izdelka in

diagonala zaslona (d

– v palcih)

PON_MAX

če je Dp ≤ 20 000 slikovnih pik/in2

(v wattih)

Kjer je:

r = ločljivost zaslona v milijonih slikovnih pik;

A = vidna površina zaslona v in2
  ;

rezultat zaokrožen na najbližjo desetino watta.

PON_MAX

če je DP > 20 000 slikovnih pik/in2

(v wattih)

Kjer je:

r = ločljivost zaslona v milijonih slikovnih pik;

A = vidna površina zaslona v in2;

rezultat zaokrožen na najbližjo desetino watta.

d < 12,0

Formula

Formula

12,0 ≤ d < 17,0

Formula

Formula

17,0 ≤ d < 23,0

Formula

Formula

23,0 ≤ d < 25,0

Formula

Formula

25,0 ≤ d ≤ 61,0

Formula

Formula

30,0 ≤ d ≤ 61,0

(samo za izdelke, ki ustrezajo opredelitvi reklamnega prikazovalnika)

Formula

Formula

| 3.3.2 | Pri izdelkih, ki ustrezajo opredelitvi prikazovalnika z izboljšano zmogljivostjo, se vrednosti PON_MAX, izračunani v tabeli 1, doda dodelitev moči (PEP), izračunana z enačbo 3. V tem primeru je vrednost PON, izmerjena s preskusno metodo ENERGY STAR, enaka vsoti PON_MAX in PEP ali manjša od nje.

  Enačba 3: Izračun dodelitve moči v načinu vklopa za prikazovalnike z izboljšano zmogljivostjo







  Kjer je:







  — | PEP< 27′′ dodelitev moči v načinu vklopa v wattih za prikazovalnik z izboljšano zmogljivostjo z diagonalo zaslona pod 27 palcev, |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Pri izdelkih, ki ustrezajo opredelitvi prikazovalnika z izboljšano zmogljivostjo, se vrednosti PON_MAX, izračunani v tabeli 1, doda dodelitev moči (PEP), izračunana z enačbo 3. V tem primeru je vrednost PON, izmerjena s preskusno metodo ENERGY STAR, enaka vsoti PON_MAX in PEP ali manjša od nje.

Enačba 3: Izračun dodelitve moči v načinu vklopa za prikazovalnike z izboljšano zmogljivostjo

Formula

Formula

Kjer je:

—

PEP< 27′′ dodelitev moči v načinu vklopa v wattih za prikazovalnik z izboljšano zmogljivostjo z diagonalo zaslona pod 27 palcev,

| — | PEP≥ 27′′ dodelitev moči v načinu vklopa v wattih za prikazovalnik z izboljšano zmogljivostjo z diagonalo zaslona 27 palcev ali več, |
| --- | --- |

—

PEP≥ 27′′ dodelitev moči v načinu vklopa v wattih za prikazovalnik z izboljšano zmogljivostjo z diagonalo zaslona 27 palcev ali več,

| — | PON_MAX zahteva za največjo moč v načinu vklopa v wattih. |
| --- | --- |

—

PON_MAX zahteva za največjo moč v načinu vklopa v wattih.

| 3.3.3 | Pri izdelkih s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve se vrednosti PON_MAX, izračunani v tabeli 1, doda dodelitev moči (PABC), izračunana z enačbo 5, če zmanjšanje moči v načinu vklopa (RABC), izračunano z enačbo 4, znaša 20 % ali več.






  (a) | Če RABC znaša manj kot 20 %, se PABC ne doda vrednosti PON_MAX. |
| --- | --- | --- |

3.3.3

Pri izdelkih s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve se vrednosti PON_MAX, izračunani v tabeli 1, doda dodelitev moči (PABC), izračunana z enačbo 5, če zmanjšanje moči v načinu vklopa (RABC), izračunano z enačbo 4, znaša 20 % ali več.

(a)

Če RABC znaša manj kot 20 %, se PABC ne doda vrednosti PON_MAX.

| (b) | Vrednost PON, izmerjena pri onemogočenem samodejnem prilagajanju osvetlitve s preskusno metodo ENERGY STAR, je enaka vrednosti PON_MAX ali manjša od nje. |
| --- | --- |

(b)

Vrednost PON, izmerjena pri onemogočenem samodejnem prilagajanju osvetlitve s preskusno metodo ENERGY STAR, je enaka vrednosti PON_MAX ali manjša od nje.

Enačba 4: Izračun zmanjšanja moči v načinu vklopa za izdelke s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve

Formula

Kjer je:

| — | RABC odstotno zmanjšanje moči v načinu vklopa zaradi samodejnega prilagajanja osvetlitve, |
| --- | --- |

—

RABC odstotno zmanjšanje moči v načinu vklopa zaradi samodejnega prilagajanja osvetlitve,

| — | P300 izmerjena moč v načinu vklopa v wattih pri stopnji osvetlitve okolja 300 luksov, |
| --- | --- |

—

P300 izmerjena moč v načinu vklopa v wattih pri stopnji osvetlitve okolja 300 luksov,

| — | P10 izmerjena moč v načinu vklopa v wattih pri stopnji osvetlitve okolja 10 luksov. |
| --- | --- |

—

P10 izmerjena moč v načinu vklopa v wattih pri stopnji osvetlitve okolja 10 luksov.

Enačba 5: Izračun dodelitve moči v načinu vklopa za izdelke s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve

Formula

Kjer je:

| — | PABC dodelitev moči v načinu vklopa v wattih, |
| --- | --- |

—

PABC dodelitev moči v načinu vklopa v wattih,

| — | PON_MAX zahteva za največjo moč v načinu vklopa v wattih. |
| --- | --- |

—

PON_MAX zahteva za največjo moč v načinu vklopa v wattih.

| 3.3.4 | Pri izdelkih, ki se napajajo iz nizkonapetostnega vira enosmernega toka, je vrednost PON, izračunana z enačbo 6, enaka vrednosti PON_MAX, izračunani v tabeli 1, ali manjša od nje.

  Enačba 6: Izračun moči v načinu vklopa za izdelke, ki se napajajo iz nizkonapetostnega vira enosmernega toka



  Kjer je:






  — | PON izračunana moč v načinu vklopa v wattih, |
| --- | --- | --- |

3.3.4

Pri izdelkih, ki se napajajo iz nizkonapetostnega vira enosmernega toka, je vrednost PON, izračunana z enačbo 6, enaka vrednosti PON_MAX, izračunani v tabeli 1, ali manjša od nje.

Enačba 6: Izračun moči v načinu vklopa za izdelke, ki se napajajo iz nizkonapetostnega vira enosmernega toka

Formula

Kjer je:

—

PON izračunana moč v načinu vklopa v wattih,

| — | PL zahtevana moč pri izmeničnem toku v wattih za nizkonapetostni vir enosmernega toka, pri čemer je breme enota, ki se preskuša, in |
| --- | --- |

—

PL zahtevana moč pri izmeničnem toku v wattih za nizkonapetostni vir enosmernega toka, pri čemer je breme enota, ki se preskuša, in

| — | PS je marginalna izguba napajalnika vira na izmenični tok v wattih. |
| --- | --- |

—

PS je marginalna izguba napajalnika vira na izmenični tok v wattih.

3.4   Zahteve za način mirovanja

| 3.4.1 | Izmerjena moč v načinu mirovanja (PSLEEP) za izdelke brez podatkovnih ali omrežnih zmogljivosti, navedenih v tabeli 3 ali 4, je enaka zahtevi za največjo moč v načinu mirovanja (PSLEEP_MAX), navedeni v tabeli 2, ali manjša od nje.

  Tabela 2


  Zahteva za največjo moč v načinu mirovanja (PSLEEP_MAX)

  PSLEEP_MAX

  (v wattih)
  0,5 |
| --- | --- |

3.4.1

Izmerjena moč v načinu mirovanja (PSLEEP) za izdelke brez podatkovnih ali omrežnih zmogljivosti, navedenih v tabeli 3 ali 4, je enaka zahtevi za največjo moč v načinu mirovanja (PSLEEP_MAX), navedeni v tabeli 2, ali manjša od nje.

Tabela 2

Zahteva za največjo moč v načinu mirovanja (PSLEEP_MAX)

PSLEEP_MAX

(v wattih)

0,5

| 3.4.2 | Izmerjena moč v načinu mirovanja (PSLEEP) za izdelke z eno ali več podatkovnimi ali omrežnimi zmogljivostmi, navedenimi v tabeli 3 ali 4, je enaka zahtevi za največjo moč v načinu mirovanja s podatkovno/omrežno zmogljivostjo (PSLEEP_AP), izračunani z enačbo 7, ali manjša od nje.

  Enačba 7: Izračun največje zahtevane moči v načinu mirovanja s podatkovno/omrežno zmogljivostjo



  Kjer je:






  — | PSLEEP_AP zahteva za največjo moč v načinu mirovanja v wattih za izdelke, ki so bili preskušeni z dodatnimi zmogljivostmi, ki porabljajo energijo, |
| --- | --- | --- |

3.4.2

Izmerjena moč v načinu mirovanja (PSLEEP) za izdelke z eno ali več podatkovnimi ali omrežnimi zmogljivostmi, navedenimi v tabeli 3 ali 4, je enaka zahtevi za največjo moč v načinu mirovanja s podatkovno/omrežno zmogljivostjo (PSLEEP_AP), izračunani z enačbo 7, ali manjša od nje.

Enačba 7: Izračun največje zahtevane moči v načinu mirovanja s podatkovno/omrežno zmogljivostjo

Formula

Kjer je:

—

PSLEEP_AP zahteva za največjo moč v načinu mirovanja v wattih za izdelke, ki so bili preskušeni z dodatnimi zmogljivostmi, ki porabljajo energijo,

| — | PSLEEP_MAX zahteva za največjo moč v načinu mirovanja v wattih, navedena v tabeli 2, |
| --- | --- |

—

PSLEEP_MAX zahteva za največjo moč v načinu mirovanja v wattih, navedena v tabeli 2,

| — | PDN dodelitev moči v wattih, navedena v tabeli 3, med preskušanjem v načinu mirovanja s priključeno podatkovno ali omrežno zmogljivostjo, |
| --- | --- |

—

PDN dodelitev moči v wattih, navedena v tabeli 3, med preskušanjem v načinu mirovanja s priključeno podatkovno ali omrežno zmogljivostjo,

| — | PADD dodelitev moči v wattih, navedena v tabeli 4, za privzeto omogočene dodatne zmogljivosti, ki so aktivne med preskušanjem v načinu mirovanja. |
| --- | --- |

—

PADD dodelitev moči v wattih, navedena v tabeli 4, za privzeto omogočene dodatne zmogljivosti, ki so aktivne med preskušanjem v načinu mirovanja.

Tabela 3

Dodelitve moči v načinu mirovanja za podatkovne ali omrežne zmogljivosti

| Zmogljivost | Vključene vrste | PDN

  (v wattih) |
| --- | --- | --- |
| | USB 1.x | 0,1 |
| USB 2.x | 0,5 |
| USB 3.x, DisplayPort (povezava brez videa), Thunderbolt | 0,7 |
| Omrežje | Hitri ethernet | 0,2 |
| Gigabitni ethernet | 1,0 |
| Wi-Fi | 2,0 |

Zmogljivost

Vključene vrste

PDN

(v wattih)

USB 1.x

0,1

USB 2.x

0,5

USB 3.x, DisplayPort (povezava brez videa), Thunderbolt

0,7

Omrežje

Hitri ethernet

0,2

Gigabitni ethernet

1,0

Wi-Fi

2,0

Tabela 4

Dodelitve moči v načinu mirovanja za dodatne zmogljivosti

| Zmogljivost | Vključene vrste | PADD

  (v wattih) |
| --- | --- | --- |
| Senzor | Senzor za zaznavanje prisotnosti | 0,5 |
| Pomnilnik | Bralniki bliskovnih pomnilniških kartic/pametnih kartic, vmesniki za kamero, PictBridge | 0,2 |

Zmogljivost

Vključene vrste

PADD

(v wattih)

Senzor

Senzor za zaznavanje prisotnosti

0,5

Pomnilnik

Bralniki bliskovnih pomnilniških kartic/pametnih kartic, vmesniki za kamero, PictBridge

0,2

Primer 1: digitalnemu fotookvirju, ki ima med preskušanjem v načinu mirovanja priključeno in omogočeno samo eno povezovalno ali omrežno zmogljivost (Wi-Fi), dodatne zmogljivosti pa niso omogočene, bi se dodala moč 2,0 W (Wi-Fi). Če znova navedemo enačbo: Formula, Formula.

Primer 2: računalniški monitor s povezovalno zmogljivostjo USB 3.x in DisplayPort (povezava brez videa) se preskusi tako, da je priključen in omogočen samo USB 3.x. Če med preskušanjem v načinu mirovanja ni omogočena nobena dodatna zmogljivost, bi se temu prikazovalniku dodala moč 0,7 W (USB 3.x). Če znova navedemo enačbo: Formula, Formula.

Primer 3: računalniški monitor z eno povezovalno in eno omrežno zmogljivostjo, USB 3.x in Wi-Fi, se preskusi tako, da sta med preskušanjem v načinu mirovanja priključeni in omogočeni obe zmogljivosti. Če med preskušanjem v načinu mirovanja ni omogočena nobena dodatna zmogljivost, bi se temu prikazovalniku dodala moč 0,7 W (USB 3.x) in 2,0 W (Wi-Fi). Če znova navedemo enačbo: Formula, Formula.

| 3.4.3 | Pri izdelkih, ki so opremljeni z več kot enim načinom mirovanja (npr. „mirovanje“ in „globoko mirovanje“), izmerjena moč v načinu mirovanja (PSLEEP) v katerem koli načinu mirovanja ne sme presegati vrednosti PSLEEP_MAX v primeru izdelkov brez podatkovnih ali omrežnih zmogljivosti ali vrednosti PSLEEP_AP v primeru izdelkov, preskušenih z dodatnimi zmogljivostmi, ki porabljajo energijo, kot so podatkovne ali omrežne povezave. Če ima izdelek več načinov mirovanja, ki jih je mogoče izbrati ročno, ali če lahko izdelek preide v način mirovanja na različne načine (npr. z daljinskim upravljanjem ali prehodom gostiteljskega računalnika v mirovanje), se kot vrednost PSLEEP za dodelitev oznake navede izmerjena moč v načinu mirovanja (PSLEEP) načina mirovanja z največjo vrednostjo PSLEEP, izmerjeno v skladu z oddelkom 6.5 preskusne metode. Če izdelek samodejno prehaja med različnimi načini mirovanja, se kot vrednost PSLEEP za dodelitev oznake navede povprečna vrednost PSLEEP vseh načinov mirovanja, izmerjena v oddelku 6.5 preskusne metode. |
| --- | --- |

3.4.3

Pri izdelkih, ki so opremljeni z več kot enim načinom mirovanja (npr. „mirovanje“ in „globoko mirovanje“), izmerjena moč v načinu mirovanja (PSLEEP) v katerem koli načinu mirovanja ne sme presegati vrednosti PSLEEP_MAX v primeru izdelkov brez podatkovnih ali omrežnih zmogljivosti ali vrednosti PSLEEP_AP v primeru izdelkov, preskušenih z dodatnimi zmogljivostmi, ki porabljajo energijo, kot so podatkovne ali omrežne povezave. Če ima izdelek več načinov mirovanja, ki jih je mogoče izbrati ročno, ali če lahko izdelek preide v način mirovanja na različne načine (npr. z daljinskim upravljanjem ali prehodom gostiteljskega računalnika v mirovanje), se kot vrednost PSLEEP za dodelitev oznake navede izmerjena moč v načinu mirovanja (PSLEEP) načina mirovanja z največjo vrednostjo PSLEEP, izmerjeno v skladu z oddelkom 6.5 preskusne metode. Če izdelek samodejno prehaja med različnimi načini mirovanja, se kot vrednost PSLEEP za dodelitev oznake navede povprečna vrednost PSLEEP vseh načinov mirovanja, izmerjena v oddelku 6.5 preskusne metode.

3.5   Zahteve za način izklopa

Izmerjena moč v načinu izklopa (POFF) je enaka zahtevi za največjo moč v načinu izklopa (POFF_MAX), navedeni v tabeli 5, ali manjša od nje.

Tabela 5

Zahteva za največjo moč v načinu izklopa (POFF_MAX)

POFF_MAX

(v wattih)

0,5

3.6   Za vse izdelke se navedeta največja evidentirana svetlost in največja izmerjena svetlost; za vse izdelke, razen za tiste s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve, se navede tovarniška svetilnost.

4.   Zahteve za preskus

4.1   Preskusne metode

Za izdelke, ki se dajejo na trg Evropske unije, morajo proizvajalci opraviti preskuse in samocertificirati tiste modele, ki so skladni s smernicami za oznako Energy Star. Za določitev ustreznosti za oznako ENERGY STAR se uporabijo preskusne metode, navedene spodaj.

| Vrsta izdelka | Preskusna metoda |
| --- | --- |
| Vse vrste izdelkov in velikosti zaslonov | Preskusna metoda ENERGY STAR za določanje porabe energije prikazovalnikov, različica 6.0 – revizija januar 2013 |

Vrsta izdelka

Preskusna metoda

Vse vrste izdelkov in velikosti zaslonov

Preskusna metoda ENERGY STAR za določanje porabe energije prikazovalnikov, različica 6.0 – revizija januar 2013

4.2   Število enot, potrebnih za preskus

| 4.2.1 | Za preskus se izbere ena enota vzorčnega modela, kot je opredeljen v oddelku 1. |
| --- | --- |

4.2.1

Za preskus se izbere ena enota vzorčnega modela, kot je opredeljen v oddelku 1.

| 4.2.2 | Pri dodelitvi oznake družini izdelkov se za vzorčni model šteje konfiguracija izdelka, ki ima največjo porabo energije za vsako kategorijo izdelkov v družini. |
| --- | --- |

4.2.2

Pri dodelitvi oznake družini izdelkov se za vzorčni model šteje konfiguracija izdelka, ki ima največjo porabo energije za vsako kategorijo izdelkov v družini.

4.3   Dodelitev oznake za mednarodni trg

Izdelki se preskusijo za dodelitev oznake pri ustrezni kombinaciji vhodne napetosti/frekvence za vsak trg, na katerem se bodo prodajali in oglaševali kot izdelki z oznako ENERGY STAR.

5.   Uporabniški vmesnik

Proizvajalce se spodbuja, naj snujejo izdelke v skladu s standardom za uporabniške vmesnike IEEE P1621: standard za elemente uporabniškega vmesnika pri nadzoru napajanja elektronskih naprav, ki se uporabljajo v poslovnih/domačih okoljih. Za podrobnosti glej http://eetd.LBL.gov/Controls. Če proizvajalec ne sprejme standarda IEEE P1621, predloži agenciji EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, utemeljitev, zakaj tega ni naredil.

6.   Datum začetka veljavnosti

| 6.1 | Datum, ko lahko proizvajalci izdelke opredelijo za upravičene do oznake Energy Star po tej različici 6.0, bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma. Da bi bil model izdelka upravičen do oznake ENERGY STAR, mora ustrezati specifikaciji ENERGY STAR, ki velja na dan proizvodnje modela. Datum proizvodnje se razlikuje za vsako napravo in pomeni datum (npr. mesec in leto), ko se naprava šteje za v celoti sestavljeno. |
| --- | --- |

6.1

Datum, ko lahko proizvajalci izdelke opredelijo za upravičene do oznake Energy Star po tej različici 6.0, bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma. Da bi bil model izdelka upravičen do oznake ENERGY STAR, mora ustrezati specifikaciji ENERGY STAR, ki velja na dan proizvodnje modela. Datum proizvodnje se razlikuje za vsako napravo in pomeni datum (npr. mesec in leto), ko se naprava šteje za v celoti sestavljeno.

| 6.2 | Prihodnje spremembe specifikacije: EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe te specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah specifikacije posvetujeta z deležniki. V primeru spremembe specifikacije je treba vedeti, da se oznaka ENERGY STAR ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela. |
| --- | --- |

6.2

Prihodnje spremembe specifikacije: EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe te specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah specifikacije posvetujeta z deležniki. V primeru spremembe specifikacije je treba vedeti, da se oznaka ENERGY STAR ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela.

7.   Premisleki glede prihodnjih sprememb

7.1   Prikazovalniki z diagonalo zaslona nad 61 palcev

Trenutno so na trgu že na voljo interaktivni prikazovalniki z diagonalo zaslona nad 60 palcev, ki se uporabljajo v komercialne in izobraževalne namene. Obstaja interes za boljše razumevanje porabe energije teh izdelkov pri preskusu v skladu s preskusno metodo za prikazovalnike. Agencija EPA in Evropska komisija si bosta pred postopkom razvoja naslednje spremembe specifikacije in med njim v sodelovanju z deležniki prizadevala za dostop do teh informacij. Agencijo EPA in Evropsko komisijo načeloma zanima proučitev razširitve obsega izdelkov na tiste z diagonalo zaslona nad 61 palcev pri naslednji spremembi specifikacije.

7.2   Funkcija zaslonov na dotik

Agencija EPA in Evropska komisija sta odločeni, da bosta še naprej razvijali stopnje zmogljivosti za prikazovalnike, ki upoštevajo nove značilnosti in funkcije, in predvidevata, da bodo prikazovalniki s funkcijo zaslona na dotik, vključeni v obseg te specifikacije, postali bolj razširjeni na trgu, zlasti med reklamnimi prikazovalniki. Agencija EPA, ameriško ministrstvo za energijo in Evropska komisija bodo z deležniki raziskali, ali funkcija zaslona na dotik vpliva na porabo energije v načinu vklopa, da bodo lahko določili, v kolikšni meri bi morala biti v postopku razvoja naslednje specifikacije obravnavana funkcija zaslona na dotik.

II.   SPECIFIKACIJE ZA BREZPREKINITVENE NAPAJALNIKE

1.   Opredelitev pojmov

Vsi izrazi, uporabljeni v tem dokumentu, so skladni z opredelitvami pojmov v standardu IEC 62040-3 (1) Mednarodne elektrotehniške komisije (IEC), razen če ni navedeno drugače.

V tej specifikaciji se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

Brezprekinitveni napajalnik (UPS): sestav pretvornikov, stikal in naprav za shranjevanje energije (npr. baterije), ki tvorijo napajalno enoto za ohranjanje nepretrganega napajanja bremena ob izpadu izpada vhodnega napajanja (2).

| 1.1 | Mehanizem za pretvorbo napajanja:






  (a) | Statični UPS: UPS, pri katerem izhodno napetost zagotavljajo polprevodniški napajalni elektronski sestavni deli. |
| --- | --- | --- |

1.1

Mehanizem za pretvorbo napajanja:

(a)

Statični UPS: UPS, pri katerem izhodno napetost zagotavljajo polprevodniški napajalni elektronski sestavni deli.

| (b) | Rotacijski UPS: UPS, pri katerem izhodno napetost zagotavlja en ali več električnih vrtečih se strojev.






  (1) | Rotacijski UPS (RUPS) brez dizelskega motorja: rotacijski UPS brez vgrajenega dizelskega motorja, ki bi zagotavljal napajanje bremena med izpadom vhodnega napajanja. |
| --- | --- | --- |

(b)

Rotacijski UPS: UPS, pri katerem izhodno napetost zagotavlja en ali več električnih vrtečih se strojev.

(1)

Rotacijski UPS (RUPS) brez dizelskega motorja: rotacijski UPS brez vgrajenega dizelskega motorja, ki bi zagotavljal napajanje bremena med izpadom vhodnega napajanja.

| (2) | Dizelski rotacijski UPS (DRUPS): rotacijski UPS z vgrajenim dizelskim motorjem, ki lahko zagotavlja napajanje bremena med izpadom vhodnega napajanja. |
| --- | --- |

(2)

Dizelski rotacijski UPS (DRUPS): rotacijski UPS z vgrajenim dizelskim motorjem, ki lahko zagotavlja napajanje bremena med izpadom vhodnega napajanja.

| (c) | Napajalni izhod:






  (1) | UPS z izmeničnim (AC) izhodom: UPS, ki zagotavlja napajanje z neprekinjenim pretokom električnega naboja, ki redno spreminja smer. |
| --- | --- | --- |

(c)

Napajalni izhod:

(1)

UPS z izmeničnim (AC) izhodom: UPS, ki zagotavlja napajanje z neprekinjenim pretokom električnega naboja, ki redno spreminja smer.

| (2) | UPS z enosmernim (DC) izhodom/usmernik: UPS, ki zagotavlja napajanje z neprekinjenim pretokom električnega naboja, ki je enosmeren. Vključuje posamezne usmerniške enote za uporabo enosmernega toka in celotne okvirje ali sisteme UPS z enosmernim izhodom, ki so sestavljeni iz usmerniških modulov, krmilnikov in drugih podpornih sestavnih delov.

  Opomba: UPS z enosmernim izhodom so znani tudi kot usmerniki. V tem dokumentu se uporablja izraz „UPS z enosmernim izhodom/usmernik“, ker se „usmernik“ lahko nanaša tudi na podsistem UPS z izmeničnim izhodom. |
| --- | --- |

(2)

UPS z enosmernim (DC) izhodom/usmernik: UPS, ki zagotavlja napajanje z neprekinjenim pretokom električnega naboja, ki je enosmeren. Vključuje posamezne usmerniške enote za uporabo enosmernega toka in celotne okvirje ali sisteme UPS z enosmernim izhodom, ki so sestavljeni iz usmerniških modulov, krmilnikov in drugih podpornih sestavnih delov.

Opomba: UPS z enosmernim izhodom so znani tudi kot usmerniki. V tem dokumentu se uporablja izraz „UPS z enosmernim izhodom/usmernik“, ker se „usmernik“ lahko nanaša tudi na podsistem UPS z izmeničnim izhodom.

| 1.2 | Modularni UPS: UPS, sestavljen iz dveh ali več posameznih enot UPS, z enim ali več skupnimi okvirji in s skupnim sistemom za shranjevanje energije, katerih izhodi so v običajnem načinu delovanja priključeni na skupno izhodno vodilo, ki je v celoti v okvirju(-ih). Skupna količina posameznih enot UPS v modularnem UPS je enaka „n + r“, kjer je n količina posameznih enot UPS, potrebnih za napajanje bremena, in r količina presežnih enot UPS. Modularni UPS se lahko uporabljajo za zagotavljanje presežnosti, prilagajanje zmogljivosti ali oboje. |
| --- | --- |

1.2

Modularni UPS: UPS, sestavljen iz dveh ali več posameznih enot UPS, z enim ali več skupnimi okvirji in s skupnim sistemom za shranjevanje energije, katerih izhodi so v običajnem načinu delovanja priključeni na skupno izhodno vodilo, ki je v celoti v okvirju(-ih). Skupna količina posameznih enot UPS v modularnem UPS je enaka „n + r“, kjer je n količina posameznih enot UPS, potrebnih za napajanje bremena, in r količina presežnih enot UPS. Modularni UPS se lahko uporabljajo za zagotavljanje presežnosti, prilagajanje zmogljivosti ali oboje.

| 1.3 | Presežnost: dodajanje enot UPS v vzporedni sistem UPS za izboljšanje neprekinjenosti napajanja bremena, z naslednjo razvrstitvijo.






  (a) | N + 0: UPS, ki ne prenese nobenih izpadov pri ohranjanju delovanja v običajnem načinu. Brez presežnosti. |
| --- | --- | --- |

1.3

Presežnost: dodajanje enot UPS v vzporedni sistem UPS za izboljšanje neprekinjenosti napajanja bremena, z naslednjo razvrstitvijo.

(a)

N + 0: UPS, ki ne prenese nobenih izpadov pri ohranjanju delovanja v običajnem načinu. Brez presežnosti.

| (b) | N + 1: vzporedni UPS, ki lahko prenese izpad ene enote UPS ali ene skupine enot UPS pri ohranjanju delovanja v običajnem načinu. |
| --- | --- |

(b)

N + 1: vzporedni UPS, ki lahko prenese izpad ene enote UPS ali ene skupine enot UPS pri ohranjanju delovanja v običajnem načinu.

| (c) | 2N: vzporedni UPS, ki lahko prenese izpad polovice svojih enot UPS pri ohranjanju delovanja v običajnem načinu. |
| --- | --- |

(c)

2N: vzporedni UPS, ki lahko prenese izpad polovice svojih enot UPS pri ohranjanju delovanja v običajnem načinu.

| 1.4 | Načini delovanja UPS:






  (a) | Običajni način: stabilni način delovanja, ki ga UPS doseže pri naslednjih pogojih:






  (1) | izmenično vhodno napajanje je znotraj zahtevanih dovoljenih toleranc in napaja UPS; |
| --- | --- | --- | --- |

1.4

Načini delovanja UPS:

(a)

Običajni način: stabilni način delovanja, ki ga UPS doseže pri naslednjih pogojih:

(1)

izmenično vhodno napajanje je znotraj zahtevanih dovoljenih toleranc in napaja UPS;

| (2) | sistem za shranjevanje energije ostane napolnjen ali se polni; |
| --- | --- |

(2)

sistem za shranjevanje energije ostane napolnjen ali se polni;

| (3) | breme je znotraj navedene nazivne zmogljivosti UPS; |
| --- | --- |

(3)

breme je znotraj navedene nazivne zmogljivosti UPS;

| (4) | premostitev je na voljo in znotraj navedenih dovoljenih toleranc (če je primerno). |
| --- | --- |

(4)

premostitev je na voljo in znotraj navedenih dovoljenih toleranc (če je primerno).

| (b) | Način shranjene energije: stabilni način delovanja, ki ga UPS doseže pri naslednjih pogojih:






  (1) | izmenično vhodno napajanje je odklopljeno ali zunaj zahtevanih dovoljenih toleranc; |
| --- | --- | --- |

(b)

Način shranjene energije: stabilni način delovanja, ki ga UPS doseže pri naslednjih pogojih:

(1)

izmenično vhodno napajanje je odklopljeno ali zunaj zahtevanih dovoljenih toleranc;

| (2) | vse napajanje zagotavlja sistem za shranjevanje energije, v primeru DRUPS pa vgrajeni dizelski motor ali kombinacija obojega; |
| --- | --- |

(2)

vse napajanje zagotavlja sistem za shranjevanje energije, v primeru DRUPS pa vgrajeni dizelski motor ali kombinacija obojega;

| (3) | breme je znotraj navedene nazivne zmogljivosti UPS. |
| --- | --- |

(3)

breme je znotraj navedene nazivne zmogljivosti UPS.

| (c) | Premostitveni način: način delovanja, ki ga UPS doseže, če se breme napaja samo prek premostitve. |
| --- | --- |

(c)

Premostitveni način: način delovanja, ki ga UPS doseže, če se breme napaja samo prek premostitve.

| 1.5 | Karakteristika vhodne odvisnosti UPS:






  (a) | odvisen od napetosti in frekvence (VFD): ščiti breme pred izpadom napajanja (3); |
| --- | --- | --- |

1.5

Karakteristika vhodne odvisnosti UPS:

(a)

odvisen od napetosti in frekvence (VFD): ščiti breme pred izpadom napajanja (3);

| (b) | neodvisen od napetosti (VI): ščiti breme tako kot v primeru odvisnosti od napetosti in frekvence zgoraj, poleg tega pa tudi pred:






  (1) | neprekinjeno podnapetostjo na vhodu; |
| --- | --- | --- |

(b)

neodvisen od napetosti (VI): ščiti breme tako kot v primeru odvisnosti od napetosti in frekvence zgoraj, poleg tega pa tudi pred:

(1)

neprekinjeno podnapetostjo na vhodu;

| (2) | neprekinjeno prenapetostjo na vhodu (4); |
| --- | --- |

(2)

neprekinjeno prenapetostjo na vhodu (4);

| (c) | Neodvisen od napetosti in frekvence (VFI): neodvisen od sprememb napetosti in frekvence, ščiti breme pred škodljivimi učinki takšnih sprememb brez praznjenja vira shranjene energije. |
| --- | --- |

(c)

Neodvisen od napetosti in frekvence (VFI): neodvisen od sprememb napetosti in frekvence, ščiti breme pred škodljivimi učinki takšnih sprememb brez praznjenja vira shranjene energije.

| 1.6 | UPS z enim običajnim načinom: UPS, ki deluje v običajnem načinu znotraj parametrov samo enega niza karakteristike vhodne odvisnosti. Na primer UPS, ki deluje samo kot neodvisen od napetosti in frekvence. |
| --- | --- |

1.6

UPS z enim običajnim načinom: UPS, ki deluje v običajnem načinu znotraj parametrov samo enega niza karakteristike vhodne odvisnosti. Na primer UPS, ki deluje samo kot neodvisen od napetosti in frekvence.

| 1.7 | UPS z več običajnimi načini: UPS, ki deluje v običajnem načinu znotraj parametrov več nizov karakteristike vhodne odvisnosti. Na primer UPS, ki lahko deluje kot neodvisen od napetosti in frekvence ali kot odvisen od napetosti in frekvence. |
| --- | --- |

1.7

UPS z več običajnimi načini: UPS, ki deluje v običajnem načinu znotraj parametrov več nizov karakteristike vhodne odvisnosti. Na primer UPS, ki lahko deluje kot neodvisen od napetosti in frekvence ali kot odvisen od napetosti in frekvence.

| 1.8 | Premostitev: alternativna napajalna pot za izmenični pretvornik.






  (a) | Vzdrževalna premostitev (pot): alternativna napajalna pot, ki zagotavlja neprekinjenost napajanja bremena med vzdrževanjem. |
| --- | --- | --- |

1.8

Premostitev: alternativna napajalna pot za izmenični pretvornik.

(a)

Vzdrževalna premostitev (pot): alternativna napajalna pot, ki zagotavlja neprekinjenost napajanja bremena med vzdrževanjem.

| (b) | Samodejna premostitev: napajalna pot (glavna ali pomožna), alternativna posrednemu izmeničnemu pretvorniku.






  (1) | Mehanska premostitev: krmiljenje prek stikala z mehansko ločljivimi kontakti. |
| --- | --- | --- |

(b)

Samodejna premostitev: napajalna pot (glavna ali pomožna), alternativna posrednemu izmeničnemu pretvorniku.

(1)

Mehanska premostitev: krmiljenje prek stikala z mehansko ločljivimi kontakti.

| (2) | Statična premostitev (elektronska premostitev): krmiljenje prek elektronskega vklopnega stikala, na primer tranzistorji, tiristorji, triaki ali druga polprevodniška naprava ali naprave. |
| --- | --- |

(2)

Statična premostitev (elektronska premostitev): krmiljenje prek elektronskega vklopnega stikala, na primer tranzistorji, tiristorji, triaki ali druga polprevodniška naprava ali naprave.

| (3) | Hibridna premostitev: krmiljenje prek stikala z mehansko ločljivimi kontakti v kombinaciji z najmanj eno krmiljeno elektronsko ventilsko napravo. |
| --- | --- |

(3)

Hibridna premostitev: krmiljenje prek stikala z mehansko ločljivimi kontakti v kombinaciji z najmanj eno krmiljeno elektronsko ventilsko napravo.

| 1.9 | Referenčno preskusno breme: breme ali stanje, v katerem izhod UPS zagotovi delovno moč (W), za katero je zasnovan UPS (5). |
| --- | --- |

1.9

Referenčno preskusno breme: breme ali stanje, v katerem izhod UPS zagotovi delovno moč (W), za katero je zasnovan UPS (5).

| 1.10 | Enota, ki se preskuša (UUT): UPS, ki se preskuša in ki je konfiguriran tako, kot pri odpremi uporabniku, vključno z vsemi pripomočki (npr. filtri ali transformatorji), potrebnimi za skladnost s preskusno nastavitvijo, določeno v oddelku 3 preskusne metode ENERGY STAR. |
| --- | --- |

1.10

Enota, ki se preskuša (UUT): UPS, ki se preskuša in ki je konfiguriran tako, kot pri odpremi uporabniku, vključno z vsemi pripomočki (npr. filtri ali transformatorji), potrebnimi za skladnost s preskusno nastavitvijo, določeno v oddelku 3 preskusne metode ENERGY STAR.

| 1.11 | Faktor moči: razmerje med absolutno vrednostjo delovne moči (P) in navidezno močjo (S). |
| --- | --- |

1.11

Faktor moči: razmerje med absolutno vrednostjo delovne moči (P) in navidezno močjo (S).

| 1.12 | Družina izdelkov: skupina modelov izdelkov, ki (1) jih je izdelal isti proizvajalec, (2) izpolnjujejo enaka merila za dodelitev oznake ENERGY STAR in (3) imajo skupno osnovno zasnovo. Sprejemljive razlike v družini izdelkov v primeru UPS vključujejo:






  (a) | število nameščenih modulov; |
| --- | --- | --- |

1.12

Družina izdelkov: skupina modelov izdelkov, ki (1) jih je izdelal isti proizvajalec, (2) izpolnjujejo enaka merila za dodelitev oznake ENERGY STAR in (3) imajo skupno osnovno zasnovo. Sprejemljive razlike v družini izdelkov v primeru UPS vključujejo:

(a)

število nameščenih modulov;

| (b) | presežnost; |
| --- | --- |

(b)

presežnost;

| (c) | vrsto ter količino vhodnih in izhodnih filtrov; |
| --- | --- |

(c)

vrsto ter količino vhodnih in izhodnih filtrov;

| (d) | število impulzov usmernika (6) in |
| --- | --- |

(d)

število impulzov usmernika (6) in

| (e) | zmogljivost sistema za shranjevanje energije. |
| --- | --- |

(e)

zmogljivost sistema za shranjevanje energije.

| 1.13 | Kratice:
  (a)   A: amper (Ampere)
  (b)   ac: izmenični tok (Alternating Current)
  (c)   dc: enosmerni tok (Direct Current)
  (d)   DRUPS: dizelski rotacijski UPS (Diesel coupled rotary UPS)
  (e)   RUPS: rotacijski UPS (Rotary UPS)
  (f)   THD: celotno harmonsko popačenje (Total Harmonic Distortion)
  (g)   UPS: brezprekinitveni napajalnik (Uninterruptible Power Supply)
  (h)   UUT: enota, ki se preskuša (Unit Under Test)
  (i)   V: volt (Volt)
  (j)   VFD: odvisen od napetosti in frekvence (Voltage and Frequency Dependent)
  (k)   VFI: neodvisen od napetosti in frekvence (Voltage and Frequency Independent)
  (l)   VI: neodvisen od napetosti (Voltage Independent)
  (m)   W: watt (Watt)
  (n)   Wh: wattna ura (Watt-hour) |
| --- | --- |

1.13

Kratice:

(a)   A: amper (Ampere)

(b)   ac: izmenični tok (Alternating Current)

(c)   dc: enosmerni tok (Direct Current)

(d)   DRUPS: dizelski rotacijski UPS (Diesel coupled rotary UPS)

(e)   RUPS: rotacijski UPS (Rotary UPS)

(f)   THD: celotno harmonsko popačenje (Total Harmonic Distortion)

(g)   UPS: brezprekinitveni napajalnik (Uninterruptible Power Supply)

(h)   UUT: enota, ki se preskuša (Unit Under Test)

(i)   V: volt (Volt)

(j)   VFD: odvisen od napetosti in frekvence (Voltage and Frequency Dependent)

(k)   VFI: neodvisen od napetosti in frekvence (Voltage and Frequency Independent)

(l)   VI: neodvisen od napetosti (Voltage Independent)

(m)   W: watt (Watt)

(n)   Wh: wattna ura (Watt-hour)

2.   Področje uporabe

2.1   Do oznake ENERGY STAR so upravičeni izdelki, ki ustrezajo opredelitvi brezprekinitvenega napajalnika, kot je navedeno v tem dokumentu, vključno s statičnimi in rotacijskimi UPS ter UPS z izmeničnim izhodom in UPS z enosmernim izhodom/usmerniki, z izjemo izdelkov, ki so navedeni v oddelku 2.3.

2.2   Izdelki, ki so upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo, vključujejo:

| (a) | UPS za domačo rabo, namenjene zaščiti namiznih računalnikov in povezanih zunanjih naprav in/ali naprav za domače razvedrilo, kot so televizorji, STB, DVR, enote Blu-ray in predvajalniki DVD; |
| --- | --- |

(a)

UPS za domačo rabo, namenjene zaščiti namiznih računalnikov in povezanih zunanjih naprav in/ali naprav za domače razvedrilo, kot so televizorji, STB, DVR, enote Blu-ray in predvajalniki DVD;

| (b) | komercialne UPS, namenjene zaščiti informacijske in komunikacijske opreme v malih podjetjih in podružnicah, na primer strežnikov, omrežnih stikal in usmerjalnikov ter malih shranjevalnih polj; |
| --- | --- |

(b)

komercialne UPS, namenjene zaščiti informacijske in komunikacijske opreme v malih podjetjih in podružnicah, na primer strežnikov, omrežnih stikal in usmerjalnikov ter malih shranjevalnih polj;

| (c) | UPS za podatkovna središča, namenjene zaščiti velikih sistemov informacijske in komunikacijske opreme, na primer strežnikov v podjetjih, omrežne opreme in velikih shranjevalnih polj, in |
| --- | --- |

(c)

UPS za podatkovna središča, namenjene zaščiti velikih sistemov informacijske in komunikacijske opreme, na primer strežnikov v podjetjih, omrežne opreme in velikih shranjevalnih polj, in

| (d) | telekomunikacijske UPS z enosmernim izhodom/usmernike, namenjene zaščiti sistemov telekomunikacijskih omrežij v osrednji pisarni ali na oddaljeni lokaciji za brezžično/mobilno omrežje. |
| --- | --- |

(d)

telekomunikacijske UPS z enosmernim izhodom/usmernike, namenjene zaščiti sistemov telekomunikacijskih omrežij v osrednji pisarni ali na oddaljeni lokaciji za brezžično/mobilno omrežje.

2.3   Izključeni izdelki

| 2.3.1 | Izdelki, ki jih zajemajo druge specifikacije izdelkov ENERGY STAR, niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo. Seznam trenutno veljavnih specifikacij je na voljo na spletnem mestu www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.3.1

Izdelki, ki jih zajemajo druge specifikacije izdelkov ENERGY STAR, niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo. Seznam trenutno veljavnih specifikacij je na voljo na spletnem mestu www.eu-energystar.org.

| 2.3.2 | Naslednji izdelki niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo:






  (a) | izdelki, ki so vgrajeni v računalnik ali drugo breme za končno uporabo (npr. notranji napajalniki z dodatno baterijo ali pomožnimi baterijami za modeme, varnostne sisteme itd.); |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Naslednji izdelki niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo:

(a)

izdelki, ki so vgrajeni v računalnik ali drugo breme za končno uporabo (npr. notranji napajalniki z dodatno baterijo ali pomožnimi baterijami za modeme, varnostne sisteme itd.);

| (b) | industrijski UPS, posebej zasnovani za zaščito ključnih nadzornih, proizvodnih ali produkcijskih procesov ali postopkov; |
| --- | --- |

(b)

industrijski UPS, posebej zasnovani za zaščito ključnih nadzornih, proizvodnih ali produkcijskih procesov ali postopkov;

| (c) | UPS za elektroenergetske sisteme, zasnovani za uporabo kot del sistemov za prenos in distribucijo električne energije (npr. UPS v razdelilnih postajah ali UPS za celotno sosesko); |
| --- | --- |

(c)

UPS za elektroenergetske sisteme, zasnovani za uporabo kot del sistemov za prenos in distribucijo električne energije (npr. UPS v razdelilnih postajah ali UPS za celotno sosesko);

| (d) | UPS za kabelsko televizijo, zasnovani za napajanje sistema za distribucijo kabelskega signala zunaj opreme in priključeni neposredno ali posredno na sam kabel. „Kabel“ so lahko koaksialni kabel (kovinska žica), optična vlakna ali brezžična povezava (npr. „Wi-Fi“); |
| --- | --- |

(d)

UPS za kabelsko televizijo, zasnovani za napajanje sistema za distribucijo kabelskega signala zunaj opreme in priključeni neposredno ali posredno na sam kabel. „Kabel“ so lahko koaksialni kabel (kovinska žica), optična vlakna ali brezžična povezava (npr. „Wi-Fi“);

| (e) | UPS, zasnovani za skladnost s posebnimi varnostnimi standardi UL za uporabo na varnostnem področju, na primer za zasilno osvetlitev, operacije, izstop ali medicinsko diagnostično opremo, in |
| --- | --- |

(e)

UPS, zasnovani za skladnost s posebnimi varnostnimi standardi UL za uporabo na varnostnem področju, na primer za zasilno osvetlitev, operacije, izstop ali medicinsko diagnostično opremo, in

| (f) | UPS, zasnovani za mobilno, ladijsko, pomorsko ali letalsko uporabo. |
| --- | --- |

(f)

UPS, zasnovani za mobilno, ladijsko, pomorsko ali letalsko uporabo.

3.   Merila za dodelitev oznake

3.1   Signifikantne števke in zaokroževanje

| 3.1.1 | Vsi izračuni se opravijo z neposredno izmerjenimi (nezaokroženimi) vrednostmi. |
| --- | --- |

3.1.1

Vsi izračuni se opravijo z neposredno izmerjenimi (nezaokroženimi) vrednostmi.

| 3.1.2 | Skladnost z mejnimi vrednostmi specifikacije se ocenjuje z neposredno izmerjenimi ali izračunanimi vrednostmi brez zaokroževanja, razen če ni navedeno drugače. |
| --- | --- |

3.1.2

Skladnost z mejnimi vrednostmi specifikacije se ocenjuje z neposredno izmerjenimi ali izračunanimi vrednostmi brez zaokroževanja, razen če ni navedeno drugače.

| 3.1.3 | Neposredno izmerjene ali izračunane vrednosti, predložene za objavo na spletnem mestu ENERGY STAR, se zaokrožijo na najbližjo signifikantno števko, kot določajo mejne vrednosti ustrezne specifikacije. |
| --- | --- |

3.1.3

Neposredno izmerjene ali izračunane vrednosti, predložene za objavo na spletnem mestu ENERGY STAR, se zaokrožijo na najbližjo signifikantno števko, kot določajo mejne vrednosti ustrezne specifikacije.

3.2   Zahteve za energijsko učinkovitost za UPS z izmeničnim izhodom

| 3.2.1 | UPS z enim običajnim načinom: povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 1, je enaka zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 2, ali večja od nje, za navedeno nazivno izhodno moč in karakteristiko vhodne odvisnosti, razen kot je navedeno spodaj.
  Pri izdelkih z nazivno izhodno močjo nad 10 000 W ter komunikacijsko in merilno zmogljivostjo, kot je določeno v oddelku 3.6, je povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 1, enaka zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 3, ali večja od nje, za navedeno karakteristiko vhodne odvisnosti.

  Enačba 1: Izračun povprečne učinkovitosti za UPS z izmeničnim izhodom



  Kjer je:






  — | EffAVG povprečna bremensko prilagojena učinkovitost, |
| --- | --- | --- |

3.2.1

UPS z enim običajnim načinom: povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 1, je enaka zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 2, ali večja od nje, za navedeno nazivno izhodno moč in karakteristiko vhodne odvisnosti, razen kot je navedeno spodaj.

Pri izdelkih z nazivno izhodno močjo nad 10 000 W ter komunikacijsko in merilno zmogljivostjo, kot je določeno v oddelku 3.6, je povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 1, enaka zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 3, ali večja od nje, za navedeno karakteristiko vhodne odvisnosti.

Enačba 1: Izračun povprečne učinkovitosti za UPS z izmeničnim izhodom

Formula

Kjer je:

—

EffAVG povprečna bremensko prilagojena učinkovitost,

| — | tn % delež časa pri določeni vrednosti n % referenčnega preskusnega bremena, kot je navedeno s predvidevanji obremenitve v tabeli 1, in |
| --- | --- |

—

tn % delež časa pri določeni vrednosti n % referenčnega preskusnega bremena, kot je navedeno s predvidevanji obremenitve v tabeli 1, in

| — | Eff|n % učinkovitost pri določeni vrednosti n % referenčnega preskusnega bremena, izmerjena v skladu s preskusno metodo ENERGY STAR. |
| --- | --- |

—

Eff|n % učinkovitost pri določeni vrednosti n % referenčnega preskusnega bremena, izmerjena v skladu s preskusno metodo ENERGY STAR.

Tabela 1

Predvidevanja obremenitve UPS z izmeničnim izhodom za izračun povprečne učinkovitosti

| Nazivna izhodna moč, P,
  v wattih (W) | Karakteristika
  vhodne
  odvisnosti | Delež časa pri določenem
  deležu referenčnega preskusnega bremena,
  tn % |
| --- | --- | --- |
| 25 % | 50 % | 75 % | 100 % |
| P ≤ 1 500 W | VFD | 0,2 | 0,2 | 0,3 | 0,3 |
| VFD | 0 | 0,3 | 0,4 | 0,3 |
| 1 500 W < P ≤ 10 000 W | VFD, VI ali VFI | 0 | 0,3 | 0,4 | 0,3 |
| P > 10 000 W | VFD, VI ali VFI | 0,25 | 0,5 | 0,25 | 0 |

Nazivna izhodna moč, P,

v wattih (W)

Karakteristika

vhodne

odvisnosti

Delež časa pri določenem

deležu referenčnega preskusnega bremena,

tn %

25 %

50 %

75 %

100 %

P ≤ 1 500 W

VFD

0,2

0,2

0,3

0,3

VFD

0

0,3

0,4

0,3

1 500 W < P ≤ 10 000 W

VFD, VI ali VFI

0

0,3

0,4

0,3

P > 10 000 W

VFD, VI ali VFI

0,25

0,5

0,25

0

Tabela 2

Zahteva za najmanjšo povprečno učinkovitost UPS z izmeničnim izhodom

| Zahteva za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), kjer je:
  P nazivna izhodna moč v wattih (W) in
  ln naravni logaritem. |
| --- |
| Nazivna izhodna moč | Karakteristika vhodne odvisnosti |
| VFD | VI | VFI |
| P ≤ 1 500 W | 0,967 | 0,0099 × ln(P) + 0,815 |
| 1 500 W < P ≤ 10 000 W | 0,970 | 0,967 |
| P > 10 000 W | 0,970 | 0,950 | 0,0099 × ln(P) + 0,805 |

Zahteva za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), kjer je:

P nazivna izhodna moč v wattih (W) in

ln naravni logaritem.

Nazivna izhodna moč

Karakteristika vhodne odvisnosti

VFD

VI

VFI

P ≤ 1 500 W

0,967

0,0099 × ln(P) + 0,815

1 500 W < P ≤ 10 000 W

0,970

0,967

P > 10 000 W

0,970

0,950

0,0099 × ln(P) + 0,805

Tabela 3

Zahteva za najmanjšo povprečno učinkovitost UPS z izmeničnim izhodom za izdelke z merilno in komunikacijsko zmogljivostjo

| Zahteva za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), kjer je:
  P nazivna izhodna moč v wattih (W) in
  ln naravni logaritem. |
| --- |
| Nazivna izhodna moč | Karakteristika vhodne odvisnosti |
| VFD | VI | VFI |
| P > 10 000 W | 0,960 | 0,940 | 0,0099 × ln(P) + 0,795 |

Zahteva za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), kjer je:

P nazivna izhodna moč v wattih (W) in

ln naravni logaritem.

Nazivna izhodna moč

Karakteristika vhodne odvisnosti

VFD

VI

VFI

P > 10 000 W

0,960

0,940

0,0099 × ln(P) + 0,795

| 3.2.2 | UPS z več običajnimi načini, ki niso odpremljeni s privzeto omogočenim načinom največje vhodne odvisnosti: če UPS z več običajnimi načini ni odpremljen s privzeto omogočenim načinom največje vhodne odvisnosti, je njegova povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 1, večja ali enaka:






  (a) | zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 2, za nazivno izhodno moč in način najmanjše vhodne odvisnosti, ki ju zagotavlja UPS, za modele z izhodno močjo največ 10 000 W ali brez komunikacijske in merilne zmogljivosti, kot je določeno v oddelku 3.6, ali |
| --- | --- | --- |

3.2.2

UPS z več običajnimi načini, ki niso odpremljeni s privzeto omogočenim načinom največje vhodne odvisnosti: če UPS z več običajnimi načini ni odpremljen s privzeto omogočenim načinom največje vhodne odvisnosti, je njegova povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 1, večja ali enaka:

(a)

zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 2, za nazivno izhodno moč in način najmanjše vhodne odvisnosti, ki ju zagotavlja UPS, za modele z izhodno močjo največ 10 000 W ali brez komunikacijske in merilne zmogljivosti, kot je določeno v oddelku 3.6, ali

| (b) | zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 3, za nazivno izhodno moč in način najmanjše vhodne odvisnosti, ki ju zagotavlja UPS, za modele z izhodno močjo nad 10 000 W ter s komunikacijsko in merilno zmogljivostjo, kot je določeno v oddelku 3.6. |
| --- | --- |

(b)

zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 3, za nazivno izhodno moč in način najmanjše vhodne odvisnosti, ki ju zagotavlja UPS, za modele z izhodno močjo nad 10 000 W ter s komunikacijsko in merilno zmogljivostjo, kot je določeno v oddelku 3.6.

| 3.2.3 | UPS z več običajnimi načini, odpremljeni s privzeto omogočenim načinom največje vhodne odvisnosti: če je UPS z več običajnimi načini odpremljen s privzeto omogočenim načinom največje vhodne odvisnosti, je njegova povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 2, večja ali enaka:






  (a) | zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 2, za nazivno izhodno moč in način najmanjše vhodne odvisnosti, ki ju zagotavlja UPS, za modele z izhodno močjo največ 10 000 W ali brez komunikacijske in merilne zmogljivosti, kot je določeno v oddelku 3.6, ali |
| --- | --- | --- |

3.2.3

UPS z več običajnimi načini, odpremljeni s privzeto omogočenim načinom največje vhodne odvisnosti: če je UPS z več običajnimi načini odpremljen s privzeto omogočenim načinom največje vhodne odvisnosti, je njegova povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 2, večja ali enaka:

(a)

zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 2, za nazivno izhodno moč in način najmanjše vhodne odvisnosti, ki ju zagotavlja UPS, za modele z izhodno močjo največ 10 000 W ali brez komunikacijske in merilne zmogljivosti, kot je določeno v oddelku 3.6, ali

| (b) | zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 3, za nazivno izhodno moč in način najmanjše vhodne odvisnosti, ki ju zagotavlja UPS, za modele z izhodno močjo nad 10 000 W ter s komunikacijsko in merilno zmogljivostjo, kot je določeno v oddelku 3.6. |
| --- | --- |

(b)

zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 3, za nazivno izhodno moč in način najmanjše vhodne odvisnosti, ki ju zagotavlja UPS, za modele z izhodno močjo nad 10 000 W ter s komunikacijsko in merilno zmogljivostjo, kot je določeno v oddelku 3.6.

Enačba 2: Izračun povprečne učinkovitosti za UPS z izmeničnim izhodom z več običajnimi načini

Formula

Kjer je:

| — | EffAVG povprečna bremensko prilagojena učinkovitost, |
| --- | --- |

—

EffAVG povprečna bremensko prilagojena učinkovitost,

| — | Eff1 povprečna bremensko prilagojena učinkovitost v načinu najmanjše vhodne odvisnosti (tj. VFI ali VI), izračunana z enačbo 1, in |
| --- | --- |

—

Eff1 povprečna bremensko prilagojena učinkovitost v načinu najmanjše vhodne odvisnosti (tj. VFI ali VI), izračunana z enačbo 1, in

| — | Eff2 povprečna bremensko prilagojena učinkovitost v načinu največje vhodne odvisnosti (tj. VFD), izračunana z enačbo 1. |
| --- | --- |

—

Eff2 povprečna bremensko prilagojena učinkovitost v načinu največje vhodne odvisnosti (tj. VFD), izračunana z enačbo 1.

3.3   Zahteve za energijsko učinkovitost za UPS z enosmernim izhodom/usmernike

Povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 3, je enaka zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 4, ali večja od nje. Ta zahteva velja za celotne sisteme in/ali posamezne module. Tudi proizvajalci lahko dodelijo oznake, pri čemer veljajo naslednje zahteve:

| (a) | celotnim sistemom, ki so tudi modularni, se dodeli oznaka kot družinam izdelkov modularnih UPS z nameščenim določenim modelom modula; |
| --- | --- |

(a)

celotnim sistemom, ki so tudi modularni, se dodeli oznaka kot družinam izdelkov modularnih UPS z nameščenim določenim modelom modula;

| (b) | dodelitev oznake posameznim modulom ne vpliva na dodelitev oznake modularnim sistemom, razen če je tudi celotnim sistemom dodeljena oznaka, kot je navedeno zgoraj; |
| --- | --- |

(b)

dodelitev oznake posameznim modulom ne vpliva na dodelitev oznake modularnim sistemom, razen če je tudi celotnim sistemom dodeljena oznaka, kot je navedeno zgoraj;

| (c) | pri izdelkih z nazivno izhodno močjo nad 10 000 W ter komunikacijsko in merilno zmogljivostjo, kot je določeno v oddelku 3.6, je povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 3, enaka zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 5, ali večja od nje. |
| --- | --- |

(c)

pri izdelkih z nazivno izhodno močjo nad 10 000 W ter komunikacijsko in merilno zmogljivostjo, kot je določeno v oddelku 3.6, je povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 3, enaka zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 5, ali večja od nje.

Enačba 3: Izračun povprečne učinkovitosti za vse UPS z enosmernim izhodom

Formula

Tabela 4

Zahteva za najmanjšo povprečno učinkovitost UPS z enosmernim izhodom/usmernika

Zahteva za najmanjšo povprečno

učinkovitost (EffAVG_MIN)

0,955

Tabela 5

Zahteva za najmanjšo povprečno učinkovitost UPS z enosmernim izhodom/usmernika za izdelke z merilno in komunikacijsko zmogljivostjo

| Nazivna izhodna
  moč | Zahteva za najmanjšo povprečno
  učinkovitost (EffAVG_MIN) |
| --- | --- |
| P > 10 000 W | 0,945 |

Nazivna izhodna

moč

Zahteva za najmanjšo povprečno

učinkovitost (EffAVG_MIN)

P > 10 000 W

0,945

3.4   Zahteve za faktor moči

Izmerjeni faktor vhodne moči vseh UPS z izmeničnim izhodom pri 100-odstotkih referenčnega preskusnega bremena je večji ali enak najmanjši zahtevi za faktor moči, navedeni v tabeli 6, za vse običajne načine VFI in VI, zahtevane za dodelitev oznake.

Tabela 6

Najmanjša zahteva za faktor vhodne moči UPS za UPS z izmeničnim izhodom

Najmanjša zahteva za

faktor moči

0,90

3.5   Zahteve za sporočanje standardnih podatkov

| 3.5.1 | Podatki za standardizirani podatkovni list za moč in zmogljivost (PPDS) se predložijo agenciji EPA in/ali Evropski komisiji za vsak model ali družino izdelkov. |
| --- | --- |

3.5.1

Podatki za standardizirani podatkovni list za moč in zmogljivost (PPDS) se predložijo agenciji EPA in/ali Evropski komisiji za vsak model ali družino izdelkov.

| 3.5.2 | Več podrobnosti o listu PPDS je na voljo na spletni strani ENERGY STAR za UPS na naslovu www.energystar.gov/products.
  Na listu PPDS so naslednji podatki:






  (a) | splošne značilnosti (proizvajalec ter ime in številka modela); |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Več podrobnosti o listu PPDS je na voljo na spletni strani ENERGY STAR za UPS na naslovu www.energystar.gov/products.

Na listu PPDS so naslednji podatki:

(a)

splošne značilnosti (proizvajalec ter ime in številka modela);

| (b) | električne značilnosti (mehanizem za pretvorbo moči, topologija, vhodna in izhodna napetost ter frekvenca); |
| --- | --- |

(b)

električne značilnosti (mehanizem za pretvorbo moči, topologija, vhodna in izhodna napetost ter frekvenca);

| (c) | povprečna učinkovitost, uporabljena za dodelitev oznake; |
| --- | --- |

(c)

povprečna učinkovitost, uporabljena za dodelitev oznake;

| (d) | učinkovitost pri vsaki točki obremenitve in rezultati preskusa faktorja moči v vsakem ustreznem običajnem načinu ter za obe preskušeni največjo in najmanjšo konfiguracijo za družine izdelkov modularnih UPS; |
| --- | --- |

(d)

učinkovitost pri vsaki točki obremenitve in rezultati preskusa faktorja moči v vsakem ustreznem običajnem načinu ter za obe preskušeni največjo in najmanjšo konfiguracijo za družine izdelkov modularnih UPS;

| (e) | merilna in komunikacijska zmožnost (podatki, prikazani na merilniku, podatki, zagotovljeni prek omrežja, in razpoložljivi protokoli); |
| --- | --- |

(e)

merilna in komunikacijska zmožnost (podatki, prikazani na merilniku, podatki, zagotovljeni prek omrežja, in razpoložljivi protokoli);

| (f) | spletna povezava do razpoložljivega javnega dokumenta s smernicami za preskusni postopek za določen model, če je primerno; |
| --- | --- |

(f)

spletna povezava do razpoložljivega javnega dokumenta s smernicami za preskusni postopek za določen model, če je primerno;

| (g) | značilnosti baterije/naprave s shranjeno energijo; |
| --- | --- |

(g)

značilnosti baterije/naprave s shranjeno energijo;

| (h) | fizične mere. |
| --- | --- |

(h)

fizične mere.

| 3.5.3 | Agencija EPA in Evropska komisija lahko občasno spremenita seznam PPDS, kot je potrebno, in obveščata partnerje o postopku spreminjanja. |
| --- | --- |

3.5.3

Agencija EPA in Evropska komisija lahko občasno spremenita seznam PPDS, kot je potrebno, in obveščata partnerje o postopku spreminjanja.

3.6   Zahteve za komunikacijsko in merilno zmogljivost

| 3.6.1 | UPS z izmeničnim izhodom in UPS z enosmernim izhodom/usmerniki z nazivno izhodno močjo nad 10 000 W so lahko upravičeni do spodbude za učinkovitost v višini 1 odstotne točke, kot je razvidno v tabeli 3 in tabeli 5, če se prodajajo z merilnikom energije, ki ima naslednje značilnosti:






  (a) | merilnik je odpremljen kot samostojni zunanji sestavni del, priložen UPS na prodajnem mestu, ali pa je vgrajen v UPS; |
| --- | --- | --- |

3.6.1

UPS z izmeničnim izhodom in UPS z enosmernim izhodom/usmerniki z nazivno izhodno močjo nad 10 000 W so lahko upravičeni do spodbude za učinkovitost v višini 1 odstotne točke, kot je razvidno v tabeli 3 in tabeli 5, če se prodajajo z merilnikom energije, ki ima naslednje značilnosti:

(a)

merilnik je odpremljen kot samostojni zunanji sestavni del, priložen UPS na prodajnem mestu, ali pa je vgrajen v UPS;

| (b) | merilnik meri izhodno energijo UPS v kWh v vsakem običajnem načinu; |
| --- | --- |

(b)

merilnik meri izhodno energijo UPS v kWh v vsakem običajnem načinu;

| (c) | merilnik lahko pošilja rezultate merjenja prek omrežja z uporabo enega od naslednjih protokolov: Modbus RTU, Modbus TCP ali SNMP (v. 1, 2 ali 3); |
| --- | --- |

(c)

merilnik lahko pošilja rezultate merjenja prek omrežja z uporabo enega od naslednjih protokolov: Modbus RTU, Modbus TCP ali SNMP (v. 1, 2 ali 3);

| (d) | če merilnik ni vgrajen v UPS, izpolnjuje zahteve iz oddelka 3.6.2; |
| --- | --- |

(d)

če merilnik ni vgrajen v UPS, izpolnjuje zahteve iz oddelka 3.6.2;

| (e) | če je merilnik vgrajen v UPS, izpolnjuje zahteve iz oddelka 3.6.3. |
| --- | --- |

(e)

če je merilnik vgrajen v UPS, izpolnjuje zahteve iz oddelka 3.6.3.

| 3.6.2 | Zahteve za zunanje merilnike: zunanji merilniki, ki so priloženi UPS, izpolnjujejo eno od naslednjih zahtev za UPS, da pridobijo spodbudo za učinkovitost merjenja:






  (a) | razred točnosti 2 ali boljši (tj. razred 1, razred 0,5 S ali razred 0,2 S), kot je določeno v standardu IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) ali ANSI C12.2 (9); |
| --- | --- | --- |

3.6.2

Zahteve za zunanje merilnike: zunanji merilniki, ki so priloženi UPS, izpolnjujejo eno od naslednjih zahtev za UPS, da pridobijo spodbudo za učinkovitost merjenja:

(a)

razred točnosti 2 ali boljši (tj. razred 1, razred 0,5 S ali razred 0,2 S), kot je določeno v standardu IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) ali ANSI C12.2 (9);

| (b) | relativna napaka pri merjenju energije znaša največ 2 odstotka v primerjavi s standardom pri pogojih, navedenih v oddelku 3.6.4, z izjemo toka, ki se preskusi pri 25 odstotkih in 100 odstotkih največjega toka merilnika, ali |
| --- | --- |

(b)

relativna napaka pri merjenju energije znaša največ 2 odstotka v primerjavi s standardom pri pogojih, navedenih v oddelku 3.6.4, z izjemo toka, ki se preskusi pri 25 odstotkih in 100 odstotkih največjega toka merilnika, ali

| (c) | relativna napaka pri merjenju energije znaša največ 5 odstotkov v primerjavi s standardom za del celotnega merilnega sistema (vključno s tokovniki, ki jih je mogoče integrirati z merilnikom in UPS) pri pogojih, navedenih v oddelku 3.6.4. |
| --- | --- |

(c)

relativna napaka pri merjenju energije znaša največ 5 odstotkov v primerjavi s standardom za del celotnega merilnega sistema (vključno s tokovniki, ki jih je mogoče integrirati z merilnikom in UPS) pri pogojih, navedenih v oddelku 3.6.4.

| 3.6.3 | Zahteve za vgrajene merilnike: vgrajeni merilniki izpolnjujejo naslednje zahteve za UPS pri pogojih, navedenih v oddelku 3.6.4, da pridobijo spodbudo za učinkovitost merjenja:
  relativna napaka pri merjenju energije znaša največ 5 odstotkov v primerjavi s standardom za del celotnega merilnega sistema (vključno s tokovniki, integriranimi z merilnikom in UPS). |
| --- | --- |

3.6.3

Zahteve za vgrajene merilnike: vgrajeni merilniki izpolnjujejo naslednje zahteve za UPS pri pogojih, navedenih v oddelku 3.6.4, da pridobijo spodbudo za učinkovitost merjenja:

relativna napaka pri merjenju energije znaša največ 5 odstotkov v primerjavi s standardom za del celotnega merilnega sistema (vključno s tokovniki, integriranimi z merilnikom in UPS).

| 3.6.4 | Okoljski in električni pogoji za točnost merilnika: merilnik izpolnjuje zahteve, navedene v oddelku 3.6.2 ali 3.6.3, pri naslednjih pogojih:






  (a) | okoljski pogoji: skladni s preskusno metodo ENERGY STAR in standardi, navedenimi v njej, in |
| --- | --- | --- |

3.6.4

Okoljski in električni pogoji za točnost merilnika: merilnik izpolnjuje zahteve, navedene v oddelku 3.6.2 ali 3.6.3, pri naslednjih pogojih:

(a)

okoljski pogoji: skladni s preskusno metodo ENERGY STAR in standardi, navedenimi v njej, in

| (b) | električni pogoji: skladni z vsemi točkami obremenitve v preskusni metodi ENERGY STAR in standardi, navedenimi v njej. |
| --- | --- |

(b)

električni pogoji: skladni z vsemi točkami obremenitve v preskusni metodi ENERGY STAR in standardi, navedenimi v njej.

4.   Preskušanje

4.1   Preskusne metode

Za izdelke, ki se dajejo na trg Evropske unije, morajo proizvajalci opraviti preskuse in samocertificirati tiste modele, ki so skladni s smernicami za oznako Energy Star. Pri preskušanju UPS se za določitev ustreznosti za oznako ENERGY STAR uporabijo preskusne metode, navedene v tabeli 7.

Tabela 7

Preskusne metode za dodelitev oznake ENERGY STAR

| Vrsta izdelka | Preskusna metoda |
| --- | --- |
| Vsi UPS | Preskusna metoda ENERGY STAR za brezprekinitvene napajalnike, revizija maj 2012 |

Vrsta izdelka

Preskusna metoda

Vsi UPS

Preskusna metoda ENERGY STAR za brezprekinitvene napajalnike, revizija maj 2012

4.2   Število enot, potrebnih za preskus

| 4.2.1 | Vzorčni modeli za preskus se izberejo v skladu z naslednjimi zahtevami:






  (a) | pri dodelitvi oznake posameznemu modelu izdelka se za vzorčni model šteje konfiguracija izdelka, enakovredna tisti, ki se bo tržila z oznako ENERGY STAR in bo z njo označena; |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Vzorčni modeli za preskus se izberejo v skladu z naslednjimi zahtevami:

(a)

pri dodelitvi oznake posameznemu modelu izdelka se za vzorčni model šteje konfiguracija izdelka, enakovredna tisti, ki se bo tržila z oznako ENERGY STAR in bo z njo označena;

| (b) | pri dodelitvi oznake družini izdelkov modularnih UPS, kjer se modeli razlikujejo po številu nameščenih modulov, proizvajalec izbere največjo in najmanjšo konfiguracijo, ki sta vzorčna modela – tj. modularni sistem mora izpolnjevati merila upravičenosti v največji in najmanjši nepresežni konfiguraciji. Če vzorčna modela največje in najmanjše konfiguracije izpolnjujeta merila za dodelitev oznake ENERGY STAR pri svoji stopnji izhodne moči, lahko vsi modeli z vmesno konfiguracijo v družini izdelkov modularnih UPS pridobijo oznako ENERGY STAR. |
| --- | --- |

(b)

pri dodelitvi oznake družini izdelkov modularnih UPS, kjer se modeli razlikujejo po številu nameščenih modulov, proizvajalec izbere največjo in najmanjšo konfiguracijo, ki sta vzorčna modela – tj. modularni sistem mora izpolnjevati merila upravičenosti v največji in najmanjši nepresežni konfiguraciji. Če vzorčna modela največje in najmanjše konfiguracije izpolnjujeta merila za dodelitev oznake ENERGY STAR pri svoji stopnji izhodne moči, lahko vsi modeli z vmesno konfiguracijo v družini izdelkov modularnih UPS pridobijo oznako ENERGY STAR.

| (c) | Pri dodelitvi oznake družini izdelkov UPS, v kateri so modeli povezani z drugo značilnostjo in ne s številom nameščenih modulov, se za vzorčni model šteje konfiguracija v družini izdelkov z največjo porabo energije, z izjemo razlik glede sistemov za shranjevanje energije – proizvajalec lahko za preskus izbere kateri koli sistem za shranjevanje energije, ki izpolnjuje zahteve preskusne metode ENERGY STAR. Drugih izdelkov v družini izdelkov ni treba preskusiti za dodelitev oznake, pričakuje pa se, da izpolnjujejo ustrezna merila za dodelitev oznake ENERGY STAR, in so lahko preverjeni enkrat po prvotni dodelitvi oznake. |
| --- | --- |

(c)

Pri dodelitvi oznake družini izdelkov UPS, v kateri so modeli povezani z drugo značilnostjo in ne s številom nameščenih modulov, se za vzorčni model šteje konfiguracija v družini izdelkov z največjo porabo energije, z izjemo razlik glede sistemov za shranjevanje energije – proizvajalec lahko za preskus izbere kateri koli sistem za shranjevanje energije, ki izpolnjuje zahteve preskusne metode ENERGY STAR. Drugih izdelkov v družini izdelkov ni treba preskusiti za dodelitev oznake, pričakuje pa se, da izpolnjujejo ustrezna merila za dodelitev oznake ENERGY STAR, in so lahko preverjeni enkrat po prvotni dodelitvi oznake.

| 4.2.2 | Za preskus se izbere ena enota vsakega vzorčnega modela. |
| --- | --- |

4.2.2

Za preskus se izbere ena enota vsakega vzorčnega modela.

| 4.2.3 | Vse preskušene enote izpolnjujejo merila za dodelitev oznake ENERGY STAR. |
| --- | --- |

4.2.3

Vse preskušene enote izpolnjujejo merila za dodelitev oznake ENERGY STAR.

5.   Datum začetka veljavnosti

| 5.1 | Datum, ko lahko proizvajalci izdelke opredelijo za upravičene do oznake Energy Star po tej različici 1.0, bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma. Da bi bil model izdelka upravičen do oznake ENERGY STAR, mora ustrezati specifikaciji ENERGY STAR, ki velja na dan proizvodnje modela. Datum proizvodnje se razlikuje za vsako napravo in pomeni datum, ko se naprava šteje za v celoti sestavljeno. |
| --- | --- |

5.1

Datum, ko lahko proizvajalci izdelke opredelijo za upravičene do oznake Energy Star po tej različici 1.0, bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma. Da bi bil model izdelka upravičen do oznake ENERGY STAR, mora ustrezati specifikaciji ENERGY STAR, ki velja na dan proizvodnje modela. Datum proizvodnje se razlikuje za vsako napravo in pomeni datum, ko se naprava šteje za v celoti sestavljeno.

| 5.2 | Prihodnje spremembe specifikacije: EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe te specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah specifikacije posvetujeta z deležniki. V primeru spremembe specifikacije je treba vedeti, da se oznaka ENERGY STAR ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela izdelka. |
| --- | --- |

5.2

Prihodnje spremembe specifikacije: EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe te specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah specifikacije posvetujeta z deležniki. V primeru spremembe specifikacije je treba vedeti, da se oznaka ENERGY STAR ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela izdelka.

III.   SPECIFIKACIJE ZA RAČUNALNIŠKE STREŽNIKE (RAZLIČICA 2.0)

1.   Opredelitve pojmov

1.1   Vrste izdelkov

| 1.1.1 | Računalniški strežnik: računalnik, ki zagotavlja storitve in upravlja omrežna sredstva za odjemalne naprave (npr. namizne računalnike, prenosne računalnike, lahke odjemalnike, brezžične naprave, osebne organizatorje, telefone z internetnim protokolom, druge računalniške strežnike ali druge omrežne naprave). Računalniški strežnik se prodaja po podjetniških kanalih za uporabo v podatkovnih središčih in pisarniških ali poslovnih okoljih. Do računalniškega strežnika se običajno dostopa prek omrežnih povezav in ne prek neposredno priključenih uporabniških vhodnih naprav, kot je tipkovnica ali miška. Za namene te specifikacije mora računalniški strežnik izpolnjevati vsa naslednja merila:






  (a) | trži in prodaja se kot računalniški strežnik; |
| --- | --- | --- |

1.1.1

Računalniški strežnik: računalnik, ki zagotavlja storitve in upravlja omrežna sredstva za odjemalne naprave (npr. namizne računalnike, prenosne računalnike, lahke odjemalnike, brezžične naprave, osebne organizatorje, telefone z internetnim protokolom, druge računalniške strežnike ali druge omrežne naprave). Računalniški strežnik se prodaja po podjetniških kanalih za uporabo v podatkovnih središčih in pisarniških ali poslovnih okoljih. Do računalniškega strežnika se običajno dostopa prek omrežnih povezav in ne prek neposredno priključenih uporabniških vhodnih naprav, kot je tipkovnica ali miška. Za namene te specifikacije mora računalniški strežnik izpolnjevati vsa naslednja merila:

(a)

trži in prodaja se kot računalniški strežnik;

| (b) | zasnovan je za podporo enega ali več operacijskih sistemov za računalniške strežnike in/ali hipervizorjev ter je naveden kot takšen; |
| --- | --- |

(b)

zasnovan je za podporo enega ali več operacijskih sistemov za računalniške strežnike in/ali hipervizorjev ter je naveden kot takšen;

| (c) | njegov namen je izvajati aplikacije, ki jih je namestil uporabnik, ki so običajno, vendar ne izključno, poslovne narave; |
| --- | --- |

(c)

njegov namen je izvajati aplikacije, ki jih je namestil uporabnik, ki so običajno, vendar ne izključno, poslovne narave;

| (d) | zagotavlja podporo za kodo za popravljanje napak (ECC) in/ali medpomnilnik (vključno z dvorednimi pomnilniškimi moduli (DIMM) z medpomnilnikom in konfiguracijami z vgrajenim medpomnilnikom (BOB)); |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja podporo za kodo za popravljanje napak (ECC) in/ali medpomnilnik (vključno z dvorednimi pomnilniškimi moduli (DIMM) z medpomnilnikom in konfiguracijami z vgrajenim medpomnilnikom (BOB));

| (e) | zapakiran je in se prodaja z enim ali več napajalniki AC-DC ali DC-DC in |
| --- | --- |

(e)

zapakiran je in se prodaja z enim ali več napajalniki AC-DC ali DC-DC in

| (f) | zasnovan je tako, da imajo vsi procesorji dostop do skupnega sistemskega pomnilnika in da so vidni enemu operacijskemu sistemu ali hipervizorju. |
| --- | --- |

(f)

zasnovan je tako, da imajo vsi procesorji dostop do skupnega sistemskega pomnilnika in da so vidni enemu operacijskemu sistemu ali hipervizorju.

| 1.1.2 | Upravljani strežnik: računalniški strežnik, zasnovan za visoko stopnjo razpoložljivosti v okolju z visoko stopnjo upravljanja. Za namene te specifikacije mora upravljani strežnik izpolnjevati vsa naslednja merila:






  (a) | zasnovan je za konfiguracijo s presežnimi napajalniki in |
| --- | --- | --- |

1.1.2

Upravljani strežnik: računalniški strežnik, zasnovan za visoko stopnjo razpoložljivosti v okolju z visoko stopnjo upravljanja. Za namene te specifikacije mora upravljani strežnik izpolnjevati vsa naslednja merila:

(a)

zasnovan je za konfiguracijo s presežnimi napajalniki in

| (b) | vsebuje nameščeni namenski upravljalni krmilnik (npr. storitveni procesor). |
| --- | --- |

(b)

vsebuje nameščeni namenski upravljalni krmilnik (npr. storitveni procesor).

| 1.1.3 | Rezinski sistem: sistem, sestavljen iz rezinske omare in enega ali več odstranljivih rezinskih strežnikov in/ali drugih enot (npr. rezinske enote za shranjevanje, rezinske omrežne opreme). Rezinski sistemi so nadgradljiva rešitev za združevanje več rezinskih strežnikov ali enot za shranjevanje v eno samo ohišje. Zasnovani so tako, da lahko tehniki preprosto dodajo ali zamenjajo (hitra menjava) rezine na kraju samem.






  (a) | Rezinski strežnik: računalniški strežnik, zasnovan za uporabo v rezinski omari. Rezinski strežnik je naprava z visoko gostoto, ki deluje kot samostojni računalniški strežnik ter vključuje najmanj en procesor in sistemski pomnilnik, vendar za delovanje potrebuje skupna sredstva rezinske omare (npr. napajalnike, hlajenje). Procesor ali pomnilniški modul, namenjen za nadgradnjo samostojnega strežnika, se ne šteje za rezinski strežnik.






  (1) | Rezinski strežnik za več predalov: rezinski strežnik, ki pri namestitvi v rezinsko omaro zasede več kot en predal. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3

Rezinski sistem: sistem, sestavljen iz rezinske omare in enega ali več odstranljivih rezinskih strežnikov in/ali drugih enot (npr. rezinske enote za shranjevanje, rezinske omrežne opreme). Rezinski sistemi so nadgradljiva rešitev za združevanje več rezinskih strežnikov ali enot za shranjevanje v eno samo ohišje. Zasnovani so tako, da lahko tehniki preprosto dodajo ali zamenjajo (hitra menjava) rezine na kraju samem.

(a)

Rezinski strežnik: računalniški strežnik, zasnovan za uporabo v rezinski omari. Rezinski strežnik je naprava z visoko gostoto, ki deluje kot samostojni računalniški strežnik ter vključuje najmanj en procesor in sistemski pomnilnik, vendar za delovanje potrebuje skupna sredstva rezinske omare (npr. napajalnike, hlajenje). Procesor ali pomnilniški modul, namenjen za nadgradnjo samostojnega strežnika, se ne šteje za rezinski strežnik.

(1)

Rezinski strežnik za več predalov: rezinski strežnik, ki pri namestitvi v rezinsko omaro zasede več kot en predal.

| (2) | Rezinski strežnik z enojno širino: rezinski strežnik, ki zahteva širino standardnega predala za rezinski strežnik. |
| --- | --- |

(2)

Rezinski strežnik z enojno širino: rezinski strežnik, ki zahteva širino standardnega predala za rezinski strežnik.

| (3) | Rezinski strežnik z dvojno širino: rezinski strežnik, ki zahteva dvojno širino standardnega predala za rezinski strežnik. |
| --- | --- |

(3)

Rezinski strežnik z dvojno širino: rezinski strežnik, ki zahteva dvojno širino standardnega predala za rezinski strežnik.

| (4) | Rezinski strežnik s polovično višino: rezinski strežnik, ki zahteva polovico višine standardnega predala za rezinski strežnik. |
| --- | --- |

(4)

Rezinski strežnik s polovično višino: rezinski strežnik, ki zahteva polovico višine standardnega predala za rezinski strežnik.

| (5) | Rezinski strežnik s četrtinsko višino: rezinski strežnik, ki zahteva četrtino višine standardnega predala za strežnik. |
| --- | --- |

(5)

Rezinski strežnik s četrtinsko višino: rezinski strežnik, ki zahteva četrtino višine standardnega predala za strežnik.

| (6) | Rezinski strežnik z več vozlišči: rezinski strežnik, ki ima več vozlišč. Sam rezinski strežnik je mogoče hitro zamenjati, posameznih vozlišč pa ne. |
| --- | --- |

(6)

Rezinski strežnik z več vozlišči: rezinski strežnik, ki ima več vozlišč. Sam rezinski strežnik je mogoče hitro zamenjati, posameznih vozlišč pa ne.

| (b) | Rezinska omara: ohišje, v katerem so skupna sredstva za delovanje rezinskih strežnikov, rezinskih enot za shranjevanje in drugih rezinskih naprav. Skupna sredstva, ki so v omari, lahko vključujejo napajalnike, enote za shranjevanje podatkov in strojno opremo za distribucijo enosmernega napajanja, hlajenje, upravljanje sistema in omrežne storitve. |
| --- | --- |

(b)

Rezinska omara: ohišje, v katerem so skupna sredstva za delovanje rezinskih strežnikov, rezinskih enot za shranjevanje in drugih rezinskih naprav. Skupna sredstva, ki so v omari, lahko vključujejo napajalnike, enote za shranjevanje podatkov in strojno opremo za distribucijo enosmernega napajanja, hlajenje, upravljanje sistema in omrežne storitve.

| (c) | Rezinska enota za shranjevanje: naprava za shranjevanje, zasnovana za uporabo v rezinski omari. Za delovanje rezinske naprave za shranjevanje so potrebna skupna sredstva v rezinski omari (npr. napajalniki, hlajenje). |
| --- | --- |

(c)

Rezinska enota za shranjevanje: naprava za shranjevanje, zasnovana za uporabo v rezinski omari. Za delovanje rezinske naprave za shranjevanje so potrebna skupna sredstva v rezinski omari (npr. napajalniki, hlajenje).

| 1.1.4 | Strežnik, popolnoma odporen na napake: računalniški strežnik, zasnovan s popolno presežnostjo strojne opreme, v katerem je vsak računalniški sestavni del podvojen v dveh vozliščih, ki upravljata enake in sočasne delovne obremenitve (v primeru izpada ali popravila enega vozlišča lahko drugo vozlišče samo upravlja delovno obremenitev, zato je zagotovljeno neprekinjeno delovanje). Strežnik, popolnoma odporen na napake, uporablja dva sistema za sočasno in ponavljajoče se upravljanje delovne obremenitve, kar zagotavlja neprekinjeno razpoložljivost v ključnih aplikacijah. |
| --- | --- |

1.1.4

Strežnik, popolnoma odporen na napake: računalniški strežnik, zasnovan s popolno presežnostjo strojne opreme, v katerem je vsak računalniški sestavni del podvojen v dveh vozliščih, ki upravljata enake in sočasne delovne obremenitve (v primeru izpada ali popravila enega vozlišča lahko drugo vozlišče samo upravlja delovno obremenitev, zato je zagotovljeno neprekinjeno delovanje). Strežnik, popolnoma odporen na napake, uporablja dva sistema za sočasno in ponavljajoče se upravljanje delovne obremenitve, kar zagotavlja neprekinjeno razpoložljivost v ključnih aplikacijah.

| 1.1.5 | Odporni strežnik: računalniški strežnik, zasnovan z zmogljivimi funkcijami za zanesljivost, razpoložljivost, možnost servisiranja („Reliability, Availability, Serviceability – RAS“) in nadgradljivost, ki so integrirane v mikroarhitekturo sistema, centralne procesne enote in čipja. Za namene dodelitve oznake ENERGY STAR v skladu s to specifikacijo ima odporni strežnik značilnosti, ki so opisane v Dodatku B te specifikacije. |
| --- | --- |

1.1.5

Odporni strežnik: računalniški strežnik, zasnovan z zmogljivimi funkcijami za zanesljivost, razpoložljivost, možnost servisiranja („Reliability, Availability, Serviceability – RAS“) in nadgradljivost, ki so integrirane v mikroarhitekturo sistema, centralne procesne enote in čipja. Za namene dodelitve oznake ENERGY STAR v skladu s to specifikacijo ima odporni strežnik značilnosti, ki so opisane v Dodatku B te specifikacije.

| 1.1.6 | Strežnik z več vozlišči: računalniški strežnik, zasnovan z dvema ali več samostojnimi strežniškimi vozlišči, ki imajo skupno ohišje in enega ali več napajalnikov. V strežniku z več vozlišči se vsa vozlišča napajajo prek skupnih napajalnikov. Strežniška vozlišča v strežniku z več vozlišči niso zasnovana za hitro menjavo.
  Strežnik z dvema vozliščema: običajna konfiguracija strežnika z več vozlišči, sestavljena iz dveh strežniških vozlišč. |
| --- | --- |

1.1.6

Strežnik z več vozlišči: računalniški strežnik, zasnovan z dvema ali več samostojnimi strežniškimi vozlišči, ki imajo skupno ohišje in enega ali več napajalnikov. V strežniku z več vozlišči se vsa vozlišča napajajo prek skupnih napajalnikov. Strežniška vozlišča v strežniku z več vozlišči niso zasnovana za hitro menjavo.

Strežnik z dvema vozliščema: običajna konfiguracija strežnika z več vozlišči, sestavljena iz dveh strežniških vozlišč.

| 1.1.7 | Strežnikova naprava: računalniški strežnik z vnaprej nameščenim operacijskim sistemom in uporabniško programsko opremo, ki se uporablja za izvajanje namenske funkcije ali sklopa tesno povezanih funkcij. Strežnikove naprave zagotavljajo storitve prek enega ali več omrežij (npr. IP ali SAN) in se običajno upravljajo prek spletnega vmesnika ali vmesnika z ukazno vrstico. Strojne in programske konfiguracije strežnikove naprave prodajalec prilagodi za opravljanje posebne naloge (npr. imenskih storitev, storitev požarnega zidu, storitev za preverjanje pristnosti, storitev za šifriranje in storitev za govor po omrežju IP (VoIP)) in niso predvidene za izvajanje programske opreme, ki jo zagotovi uporabnik. |
| --- | --- |

1.1.7

Strežnikova naprava: računalniški strežnik z vnaprej nameščenim operacijskim sistemom in uporabniško programsko opremo, ki se uporablja za izvajanje namenske funkcije ali sklopa tesno povezanih funkcij. Strežnikove naprave zagotavljajo storitve prek enega ali več omrežij (npr. IP ali SAN) in se običajno upravljajo prek spletnega vmesnika ali vmesnika z ukazno vrstico. Strojne in programske konfiguracije strežnikove naprave prodajalec prilagodi za opravljanje posebne naloge (npr. imenskih storitev, storitev požarnega zidu, storitev za preverjanje pristnosti, storitev za šifriranje in storitev za govor po omrežju IP (VoIP)) in niso predvidene za izvajanje programske opreme, ki jo zagotovi uporabnik.

| 1.1.8 | Visokozmogljivi računalniški sistem (HPC): računalniški sistem, zasnovan in optimiziran za izvajanje aplikacij z visoko stopnjo vzporednosti. Sistemi HPC vključujejo veliko homogenih vozlišč v gruči in so pogosto opremljeni s hitrimi medprocesorskimi povezavami ter zmogljivim pomnilnikom in pasovno širino. Sistemi HPC so lahko izdelani namensko ali pa sestavljeni iz običajnih računalniških strežnikov. Sistemi HPC morajo izpolnjevati VSA naslednja merila:






  (a) | tržijo in prodajajo se kot računalniški strežnik, optimiziran za zmogljivejše računalniške aplikacije; |
| --- | --- | --- |

1.1.8

Visokozmogljivi računalniški sistem (HPC): računalniški sistem, zasnovan in optimiziran za izvajanje aplikacij z visoko stopnjo vzporednosti. Sistemi HPC vključujejo veliko homogenih vozlišč v gruči in so pogosto opremljeni s hitrimi medprocesorskimi povezavami ter zmogljivim pomnilnikom in pasovno širino. Sistemi HPC so lahko izdelani namensko ali pa sestavljeni iz običajnih računalniških strežnikov. Sistemi HPC morajo izpolnjevati VSA naslednja merila:

(a)

tržijo in prodajajo se kot računalniški strežnik, optimiziran za zmogljivejše računalniške aplikacije;

| (b) | zasnovani (ali sestavljeni) in optimizirani so za izvajanje aplikacij z visoko stopnjo vzporednosti; |
| --- | --- |

(b)

zasnovani (ali sestavljeni) in optimizirani so za izvajanje aplikacij z visoko stopnjo vzporednosti;

| (c) | sestavljeni so iz običajno homogenih računalniških vozlišč, združenih v gručo predvsem zaradi povečanja računalniške zmogljivosti; |
| --- | --- |

(c)

sestavljeni so iz običajno homogenih računalniških vozlišč, združenih v gručo predvsem zaradi povečanja računalniške zmogljivosti;

| (d) | vključujejo hitre medprocesorske povezave med vozlišči. |
| --- | --- |

(d)

vključujejo hitre medprocesorske povezave med vozlišči.

| 1.1.9 | Strežnik z enosmernim napajanjem: računalniški strežnik, zasnovan izključno za delovanje z virom enosmernega napajanja. |
| --- | --- |

1.1.9

Strežnik z enosmernim napajanjem: računalniški strežnik, zasnovan izključno za delovanje z virom enosmernega napajanja.

| 1.1.10 | Veliki strežnik: odporni/nadgradljivi strežnik, ki je odpremljen kot vnaprej integriran/vnaprej preskušen sistem, vgrajen v enega ali več okvirjev ali omar, in ki vključuje izjemno povezljiv V/I podsistem z najmanj 32 namenskimi V/I režami. |
| --- | --- |

1.1.10

Veliki strežnik: odporni/nadgradljivi strežnik, ki je odpremljen kot vnaprej integriran/vnaprej preskušen sistem, vgrajen v enega ali več okvirjev ali omar, in ki vključuje izjemno povezljiv V/I podsistem z najmanj 32 namenskimi V/I režami.

1.2   Kategorija izdelkov

Klasifikacija drugega reda ali podvrsta vrste izdelkov, ki temelji na funkcijah izdelkov in nameščenih sestavnih delih. Kategorije izdelkov se v tej specifikaciji uporabljajo za določitev ustreznosti in zahtev za preskus.

1.3   Oblike računalniških strežnikov

| 1.3.1 | Vgradni strežnik: računalniški strežnik, zasnovan za namestitev v standardno 19-palčno omaro v podatkovnem središču, kot določa standard EIA-310, IEC 60297 ali DIN 41494. Za namene te specifikacije se rezinski strežnik obravnava kot ločena kategorija in je izključen iz kategorije vgradnih strežnikov. |
| --- | --- |

1.3.1

Vgradni strežnik: računalniški strežnik, zasnovan za namestitev v standardno 19-palčno omaro v podatkovnem središču, kot določa standard EIA-310, IEC 60297 ali DIN 41494. Za namene te specifikacije se rezinski strežnik obravnava kot ločena kategorija in je izključen iz kategorije vgradnih strežnikov.

| 1.3.2 | Samostoječi strežnik: samostojni računalniški strežnik, zasnovan z napajalnimi enotami, hlajenjem, V/I-napravami in drugimi sredstvi, potrebnimi za samostojno delovanje. Okvir samostoječega strežnika je podoben pokončnemu okvirju odjemalnega računalnika. |
| --- | --- |

1.3.2

Samostoječi strežnik: samostojni računalniški strežnik, zasnovan z napajalnimi enotami, hlajenjem, V/I-napravami in drugimi sredstvi, potrebnimi za samostojno delovanje. Okvir samostoječega strežnika je podoben pokončnemu okvirju odjemalnega računalnika.

1.4   Sestavni deli računalniškega strežnika

| 1.4.1 | Napajalna enota: naprava, ki pretvarja izmenično ali enosmerno vhodno napajanje v enega ali več izhodov z enosmernim napajanjem za napajanje računalniškega strežnika. Napajalna enota računalniškega strežnika mora biti samozadostna in fizično ločljiva od matične plošče, na sistem pa mora biti priključena prek odstranljive ali fiksno pritrjene električne povezave.






  (a) | Napajalnik AC-DC: napajalna enota, ki pretvarja izmenično vhodno napajanje z omrežno napetostjo v enega ali več izhodov z enosmernim napajanjem za napajanje računalniškega strežnika. |
| --- | --- | --- |

1.4.1

Napajalna enota: naprava, ki pretvarja izmenično ali enosmerno vhodno napajanje v enega ali več izhodov z enosmernim napajanjem za napajanje računalniškega strežnika. Napajalna enota računalniškega strežnika mora biti samozadostna in fizično ločljiva od matične plošče, na sistem pa mora biti priključena prek odstranljive ali fiksno pritrjene električne povezave.

(a)

Napajalnik AC-DC: napajalna enota, ki pretvarja izmenično vhodno napajanje z omrežno napetostjo v enega ali več izhodov z enosmernim napajanjem za napajanje računalniškega strežnika.

| (b) | Napajalnik DC-DC: napajalna enota, ki pretvarja enosmerno vhodno napajanje z omrežno napetostjo v enega ali več enosmernih izhodov za napajanje računalniškega strežnika. Za namene te specifikacije se pretvornik DC-DC (znan tudi kot regulator napetosti), ki je vgrajen v računalniški strežnik in se uporablja za pretvarjanje nizkonapetostnega enosmernega toka (npr. enosmernega toka z napetostjo 12 V) v druge izhode z enosmernim napajanjem za napajanje sestavnih delov računalniškega strežnika, ne šteje za napajalnik DC-DC. |
| --- | --- |

(b)

Napajalnik DC-DC: napajalna enota, ki pretvarja enosmerno vhodno napajanje z omrežno napetostjo v enega ali več enosmernih izhodov za napajanje računalniškega strežnika. Za namene te specifikacije se pretvornik DC-DC (znan tudi kot regulator napetosti), ki je vgrajen v računalniški strežnik in se uporablja za pretvarjanje nizkonapetostnega enosmernega toka (npr. enosmernega toka z napetostjo 12 V) v druge izhode z enosmernim napajanjem za napajanje sestavnih delov računalniškega strežnika, ne šteje za napajalnik DC-DC.

| (c) | Napajalnik z enim izhodom: napajalna enota, ki zagotovi večino nazivne izhodne moči prek enega glavnega enosmernega izhoda za napajanje računalniškega strežnika. Napajalne enote z enim izhodom so lahko opremljene z enim ali več pomožnimi izhodi, ki ostanejo aktivni pri priklopu na vir vhodnega napajanja. Za namene te specifikacije skupna nazivna izhodna moč iz dodatnih izhodov napajalne enote, ki niso glavni in pomožni izhodi, ne presega 20 wattov. Napajalne enote, opremljene z več izhodi pri enaki napetosti kot glavni izhod, se štejejo za napajalne enote z enim izhodom, razen če ti izhodi (1) nastanejo z ločenimi pretvorniki ali imajo ločene stopnje usmerjanja izhoda ali (2) imajo neodvisne tokovne omejitve. |
| --- | --- |

(c)

Napajalnik z enim izhodom: napajalna enota, ki zagotovi večino nazivne izhodne moči prek enega glavnega enosmernega izhoda za napajanje računalniškega strežnika. Napajalne enote z enim izhodom so lahko opremljene z enim ali več pomožnimi izhodi, ki ostanejo aktivni pri priklopu na vir vhodnega napajanja. Za namene te specifikacije skupna nazivna izhodna moč iz dodatnih izhodov napajalne enote, ki niso glavni in pomožni izhodi, ne presega 20 wattov. Napajalne enote, opremljene z več izhodi pri enaki napetosti kot glavni izhod, se štejejo za napajalne enote z enim izhodom, razen če ti izhodi (1) nastanejo z ločenimi pretvorniki ali imajo ločene stopnje usmerjanja izhoda ali (2) imajo neodvisne tokovne omejitve.

| (d) | Napajalnik z več izhodi: napajalna enota, ki zagotovi večino nazivnega izhodnega napajanja prek več glavnih enosmernih izhodov za napajanje računalniškega strežnika. Napajalne enote z več izhodi so lahko opremljene z enim ali več pomožnimi izhodi, ki ostanejo aktivni pri priklopu na vir vhodnega napajanja. Za namene te specifikacije skupna nazivna izhodna moč iz dodatnih izhodov napajalne enote, ki niso glavni in pomožni izhodi, znaša najmanj 20 wattov. |
| --- | --- |

(d)

Napajalnik z več izhodi: napajalna enota, ki zagotovi večino nazivnega izhodnega napajanja prek več glavnih enosmernih izhodov za napajanje računalniškega strežnika. Napajalne enote z več izhodi so lahko opremljene z enim ali več pomožnimi izhodi, ki ostanejo aktivni pri priklopu na vir vhodnega napajanja. Za namene te specifikacije skupna nazivna izhodna moč iz dodatnih izhodov napajalne enote, ki niso glavni in pomožni izhodi, znaša najmanj 20 wattov.

| 1.4.2 | V/I-naprava: naprava, ki zagotavlja vhodno in izhodno podatkovno zmogljivost med računalniškim strežnikom in drugimi napravami. V/I-naprava je lahko vgrajena v matično ploščo računalniškega strežnika ali priključena na matično ploščo prek razširitvenih rež (kot so PCI, PCIe). Primeri V/I-naprav so ločene ethernetne naprave, naprave InfiniBand, krmilniki RAID/SAS in naprave Fibre Channel.
  V/I-vrata: sklop fizičnih vezij v V/I-napravi, ki omogočajo vzpostavitev samostojne V/I-seje. Izraz „vrata“ ne pomeni enako kot priključna vtičnica; v eni priključni vtičnici je lahko več vrat istega vmesnika. |
| --- | --- |

1.4.2

V/I-naprava: naprava, ki zagotavlja vhodno in izhodno podatkovno zmogljivost med računalniškim strežnikom in drugimi napravami. V/I-naprava je lahko vgrajena v matično ploščo računalniškega strežnika ali priključena na matično ploščo prek razširitvenih rež (kot so PCI, PCIe). Primeri V/I-naprav so ločene ethernetne naprave, naprave InfiniBand, krmilniki RAID/SAS in naprave Fibre Channel.

V/I-vrata: sklop fizičnih vezij v V/I-napravi, ki omogočajo vzpostavitev samostojne V/I-seje. Izraz „vrata“ ne pomeni enako kot priključna vtičnica; v eni priključni vtičnici je lahko več vrat istega vmesnika.

| 1.4.3 | Matična plošča: glavno tiskano vezje v strežniku. Za namene te specifikacije matična plošča vključuje priključke za priključitev dodatnih plošč in običajno vključuje naslednje sestavne dele: procesor, pomnilnik, BIOS in razširitvene reže. |
| --- | --- |

1.4.3

Matična plošča: glavno tiskano vezje v strežniku. Za namene te specifikacije matična plošča vključuje priključke za priključitev dodatnih plošč in običajno vključuje naslednje sestavne dele: procesor, pomnilnik, BIOS in razširitvene reže.

| 1.4.4 | Procesor: sklop logičnih vezij, ki se odzivajo na osnovna navodila za delovanje strežnika in jih obdelujejo. Za namene te specifikacije je procesor centralna procesna enota (CPE) računalniškega strežnika. Tipična centralna procesna enota je fizični sklop, ki se namesti na matično ploščo strežnika prek podnožja ali z neposrednim spajkanjem. Sklop centralne procesne enote lahko vključuje eno ali več procesorskih jeder. |
| --- | --- |

1.4.4

Procesor: sklop logičnih vezij, ki se odzivajo na osnovna navodila za delovanje strežnika in jih obdelujejo. Za namene te specifikacije je procesor centralna procesna enota (CPE) računalniškega strežnika. Tipična centralna procesna enota je fizični sklop, ki se namesti na matično ploščo strežnika prek podnožja ali z neposrednim spajkanjem. Sklop centralne procesne enote lahko vključuje eno ali več procesorskih jeder.

| 1.4.5 | Pomnilnik: za namene te specifikacije je pomnilnik del strežnika, ločen od procesorja, v katerem se shranjujejo podatki za takojšnjo uporabo s strani procesorja. |
| --- | --- |

1.4.5

Pomnilnik: za namene te specifikacije je pomnilnik del strežnika, ločen od procesorja, v katerem se shranjujejo podatki za takojšnjo uporabo s strani procesorja.

| 1.4.6 | Trdi disk (HDD): glavna naprava za shranjevanje v računalniku, ki bere in zapisuje podatke na eno ali več vrtečih se magnetnih plošč v disku. |
| --- | --- |

1.4.6

Trdi disk (HDD): glavna naprava za shranjevanje v računalniku, ki bere in zapisuje podatke na eno ali več vrtečih se magnetnih plošč v disku.

| 1.4.7 | Polprevodniški pogon (SSD): naprava za shranjevanje, ki za shranjevanje podatkov namesto vrtečih se magnetnih plošč uporablja pomnilniške čipe. |
| --- | --- |

1.4.7

Polprevodniški pogon (SSD): naprava za shranjevanje, ki za shranjevanje podatkov namesto vrtečih se magnetnih plošč uporablja pomnilniške čipe.

1.5   Druga oprema v podatkovnem središču:

| 1.5.1 | Omrežna oprema: naprava, katere glavna funkcija je prenašanje podatkov med različnimi omrežnimi vmesniki, s čimer zagotavlja podatkovno povezljivost med povezanimi napravami (npr. usmerjevalniki in preklopniki). Podatkovna povezljivost je dosežena z usmerjanjem podatkovnih paketov, enkapsuliranih v skladu s protokoli IP, Fibre Channel, InfiniBand ali podobnimi. |
| --- | --- |

1.5.1

Omrežna oprema: naprava, katere glavna funkcija je prenašanje podatkov med različnimi omrežnimi vmesniki, s čimer zagotavlja podatkovno povezljivost med povezanimi napravami (npr. usmerjevalniki in preklopniki). Podatkovna povezljivost je dosežena z usmerjanjem podatkovnih paketov, enkapsuliranih v skladu s protokoli IP, Fibre Channel, InfiniBand ali podobnimi.

| 1.5.2 | Izdelek za shranjevanje: popolnoma funkcionalen sistem za shranjevanje, ki zagotavlja storitve za shranjevanje podatkov odjemalcem in napravam, priključenim neposredno ali prek omrežja. Komponente in podsistemi, ki so sestavni del arhitekture izdelka za shranjevanje (npr. za zagotovitev notranje komunikacije med krmilniki in diski), se štejejo za del izdelka za shranjevanje. Nasprotno se komponente, ki so običajno povezane s shranjevalnim okoljem na ravni podatkovnega središča (npr. naprave, potrebne za delovanje zunanjega omrežja SAN), ne štejejo za del izdelka za shranjevanje. Izdelek za shranjevanje je lahko sestavljen iz vgrajenih krmilnikov za shranjevanje, naprav za shranjevanje, vdelanih omrežnih elementov, programske opreme in drugih naprav. Izdelki za shranjevanje lahko vsebujejo enega ali več vdelanih procesorjev, vendar ti procesorji ne izvajajo programskih aplikacij, ki jih zagotovi uporabnik, lahko pa izvajajo podatkovne aplikacije (npr. podvajanje podatkov, pripomočki za varnostno kopiranje, stiskanje podatkov, namestitev posrednikov). |
| --- | --- |

1.5.2

Izdelek za shranjevanje: popolnoma funkcionalen sistem za shranjevanje, ki zagotavlja storitve za shranjevanje podatkov odjemalcem in napravam, priključenim neposredno ali prek omrežja. Komponente in podsistemi, ki so sestavni del arhitekture izdelka za shranjevanje (npr. za zagotovitev notranje komunikacije med krmilniki in diski), se štejejo za del izdelka za shranjevanje. Nasprotno se komponente, ki so običajno povezane s shranjevalnim okoljem na ravni podatkovnega središča (npr. naprave, potrebne za delovanje zunanjega omrežja SAN), ne štejejo za del izdelka za shranjevanje. Izdelek za shranjevanje je lahko sestavljen iz vgrajenih krmilnikov za shranjevanje, naprav za shranjevanje, vdelanih omrežnih elementov, programske opreme in drugih naprav. Izdelki za shranjevanje lahko vsebujejo enega ali več vdelanih procesorjev, vendar ti procesorji ne izvajajo programskih aplikacij, ki jih zagotovi uporabnik, lahko pa izvajajo podatkovne aplikacije (npr. podvajanje podatkov, pripomočki za varnostno kopiranje, stiskanje podatkov, namestitev posrednikov).

| 1.5.3 | Brezprekinitveni napajalnik (UPS): kombinacija pretvornikov, stikal in naprav za shranjevanje energije (npr. baterij), ki sestavljajo napajalni sistem za ohranjanje neprekinjenosti napajanja bremena v primeru izpada vhodnega napajanja. |
| --- | --- |

1.5.3

Brezprekinitveni napajalnik (UPS): kombinacija pretvornikov, stikal in naprav za shranjevanje energije (npr. baterij), ki sestavljajo napajalni sistem za ohranjanje neprekinjenosti napajanja bremena v primeru izpada vhodnega napajanja.

1.6   Načini delovanja in stanja porabe energije

| 1.6.1 | Stanje nedejavnosti: stanje delovanja, v katerem sta operacijski sistem in druga programska oprema dokončala nalaganje, računalniški strežnik je zmožen obdelovati delovne transakcije, vendar sistem ni zahteval nobene aktivne delovne transakcije ali ne čaka nanjo (tj. računalniški strežnik deluje, vendar ne opravlja koristnega dela). Pri sistemih, za katere veljajo standardi ACPI, stanje nedejavnosti ustreza samo sistemski ravni ACPI S0. |
| --- | --- |

1.6.1

Stanje nedejavnosti: stanje delovanja, v katerem sta operacijski sistem in druga programska oprema dokončala nalaganje, računalniški strežnik je zmožen obdelovati delovne transakcije, vendar sistem ni zahteval nobene aktivne delovne transakcije ali ne čaka nanjo (tj. računalniški strežnik deluje, vendar ne opravlja koristnega dela). Pri sistemih, za katere veljajo standardi ACPI, stanje nedejavnosti ustreza samo sistemski ravni ACPI S0.

| 1.6.2 | Aktivno stanje: stanje delovanja, v katerem računalniški strežnik opravlja delo kot odziv na predhodne ali sočasne zunanje zahteve (npr. navodilo prek omrežja). Aktivno stanje vključuje (1) aktivno obdelavo in (2) iskanje/pridobivanje podatkov iz pomnilnika, predpomnilnika ali notranje/zunanje naprave za shranjevanje med čakanjem na nadaljnji vnos prek omrežja. |
| --- | --- |

1.6.2

Aktivno stanje: stanje delovanja, v katerem računalniški strežnik opravlja delo kot odziv na predhodne ali sočasne zunanje zahteve (npr. navodilo prek omrežja). Aktivno stanje vključuje (1) aktivno obdelavo in (2) iskanje/pridobivanje podatkov iz pomnilnika, predpomnilnika ali notranje/zunanje naprave za shranjevanje med čakanjem na nadaljnji vnos prek omrežja.

1.7   Drugi ključni izrazi

| 1.7.1 | Krmilniški sistem: računalnik ali računalniški strežnik, ki upravlja ocenjevalni postopek s primerjalnim preskusom. Krmilniški sistem izvaja naslednje funkcije:






  (a) | zagon in ustavitev vsakega segmenta (faze) primerjalnega preskusa zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

1.7.1

Krmilniški sistem: računalnik ali računalniški strežnik, ki upravlja ocenjevalni postopek s primerjalnim preskusom. Krmilniški sistem izvaja naslednje funkcije:

(a)

zagon in ustavitev vsakega segmenta (faze) primerjalnega preskusa zmogljivosti;

| (b) | nadzor zahtev delovne obremenitve primerjalnega preskusa zmogljivosti; |
| --- | --- |

(b)

nadzor zahtev delovne obremenitve primerjalnega preskusa zmogljivosti;

| (c) | zagon in ustavitev zbiranja podatkov iz analizatorja moči, tako da je mogoče povezati podatke o moči in zmogljivosti iz vsake faze; |
| --- | --- |

(c)

zagon in ustavitev zbiranja podatkov iz analizatorja moči, tako da je mogoče povezati podatke o moči in zmogljivosti iz vsake faze;

| (d) | shranjevanje dnevniških datotek s podatki o primerjalnem preskusu moči in zmogljivosti; |
| --- | --- |

(d)

shranjevanje dnevniških datotek s podatki o primerjalnem preskusu moči in zmogljivosti;

| (e) | pretvorba neobdelanih podatkov v ustrezno obliko za sporočanje, predložitev in potrditev primerjalnega preskusa in |
| --- | --- |

(e)

pretvorba neobdelanih podatkov v ustrezno obliko za sporočanje, predložitev in potrditev primerjalnega preskusa in

| (f) | zbiranje in shranjevanje podatkov o okolju, če je to avtomatizirano za primerjalni preskus. |
| --- | --- |

(f)

zbiranje in shranjevanje podatkov o okolju, če je to avtomatizirano za primerjalni preskus.

| 1.7.2 | Omrežni odjemalnik (preskušanje): računalnik ali računalniški strežnik, ki ustvarja delovni promet za prenos v enoto, ki se preskuša (UUT), in ki je povezan prek omrežnega preklopnika. |
| --- | --- |

1.7.2

Omrežni odjemalnik (preskušanje): računalnik ali računalniški strežnik, ki ustvarja delovni promet za prenos v enoto, ki se preskuša (UUT), in ki je povezan prek omrežnega preklopnika.

| 1.7.3 | Funkcije RAS: kratica za funkcije za zanesljivost, razpoložljivost in možnost servisiranja. Kratica RAS je včasih podaljšana v RASM, ker je dodano merilo „upravljivost“. Trije glavni sestavni deli pojma RAS v povezavi z računalniškim strežnikom so opredeljeni na naslednji način:






  (a) | Funkcije za zanesljivost: funkcije, ki podpirajo zmožnost strežnika za opravljanje predvidene funkcije brez prekinitev zaradi izpadov sestavnih delov (npr. izbira sestavnega dela, znižanje temperature in/ali napetosti, odkrivanje in popravljanje napak). |
| --- | --- | --- |

1.7.3

Funkcije RAS: kratica za funkcije za zanesljivost, razpoložljivost in možnost servisiranja. Kratica RAS je včasih podaljšana v RASM, ker je dodano merilo „upravljivost“. Trije glavni sestavni deli pojma RAS v povezavi z računalniškim strežnikom so opredeljeni na naslednji način:

(a)

Funkcije za zanesljivost: funkcije, ki podpirajo zmožnost strežnika za opravljanje predvidene funkcije brez prekinitev zaradi izpadov sestavnih delov (npr. izbira sestavnega dela, znižanje temperature in/ali napetosti, odkrivanje in popravljanje napak).

| (b) | Funkcije za razpoložljivost: funkcije, ki podpirajo zmožnost strežnika za zagotavljanje čim boljšega delovanja pri običajni zmogljivosti za dano trajanje izpada (npr. presežnost (na mikro in makro ravni)). |
| --- | --- |

(b)

Funkcije za razpoložljivost: funkcije, ki podpirajo zmožnost strežnika za zagotavljanje čim boljšega delovanja pri običajni zmogljivosti za dano trajanje izpada (npr. presežnost (na mikro in makro ravni)).

| (c) | Funkcije za možnost servisiranja: funkcije, ki podpirajo zmožnost strežnika za servisiranje brez prekinitev delovanja strežnika (npr. hitra priključitev). |
| --- | --- |

(c)

Funkcije za možnost servisiranja: funkcije, ki podpirajo zmožnost strežnika za servisiranje brez prekinitev delovanja strežnika (npr. hitra priključitev).

| 1.7.4 | Izkoriščenost procesorja strežnika: razmerje med računalniško dejavnostjo procesorja in računalniško dejavnostjo procesorja pri polni obremenitvi ter navedeni napetosti in frekvenci, izmerjeno v trenutku ali s kratkoročnim povprečjem uporabe v nizu dejavnih in/ali nedejavnih ciklov. |
| --- | --- |

1.7.4

Izkoriščenost procesorja strežnika: razmerje med računalniško dejavnostjo procesorja in računalniško dejavnostjo procesorja pri polni obremenitvi ter navedeni napetosti in frekvenci, izmerjeno v trenutku ali s kratkoročnim povprečjem uporabe v nizu dejavnih in/ali nedejavnih ciklov.

| 1.7.5 | Hipervizor: vrsta tehnike virtualizacije strojne opreme, ki omogoča sočasno delovanje več gostujočih operacijskih sistemov v enem gostiteljskem sistemu. |
| --- | --- |

1.7.5

Hipervizor: vrsta tehnike virtualizacije strojne opreme, ki omogoča sočasno delovanje več gostujočih operacijskih sistemov v enem gostiteljskem sistemu.

| 1.7.6 | Pomožni procesorski pospeševalniki (APA): dodatne računalniške razširitvene kartice, nameščene v splošnonamenskih razširitvenih režah (npr. kartice GPGPU, nameščene v reži PCI). |
| --- | --- |

1.7.6

Pomožni procesorski pospeševalniki (APA): dodatne računalniške razširitvene kartice, nameščene v splošnonamenskih razširitvenih režah (npr. kartice GPGPU, nameščene v reži PCI).

| 1.7.7 | Kanal DDR z medpomnilnikom: kanal ali pomnilniška vrata za povezavo pomnilniškega krmilnika z določenim številom pomnilniških naprav (npr. z moduli DIMM) v računalniškem strežniku. Tipični računalniški strežnik lahko vsebuje več pomnilniških krmilnikov, ki lahko podpirajo enega ali več kanalov DDR z medpomnilnikom. Vsak kanal DDR z medpomnilnikom tako streže samo del skupnega naslovljivega pomnilniškega prostora v računalniškem strežniku. |
| --- | --- |

1.7.7

Kanal DDR z medpomnilnikom: kanal ali pomnilniška vrata za povezavo pomnilniškega krmilnika z določenim številom pomnilniških naprav (npr. z moduli DIMM) v računalniškem strežniku. Tipični računalniški strežnik lahko vsebuje več pomnilniških krmilnikov, ki lahko podpirajo enega ali več kanalov DDR z medpomnilnikom. Vsak kanal DDR z medpomnilnikom tako streže samo del skupnega naslovljivega pomnilniškega prostora v računalniškem strežniku.

1.8   Družina izdelkov

Opis na višji ravni, ki se nanaša na skupino računalnikov, ki imajo eno skupno kombinacijo ohišja/matične plošče, ki pogosto vsebuje na stotine mogočih konfiguracij strojne in programske opreme.

1.8.1   Skupne lastnosti družine izdelkov: niz značilnosti, skupnih vsem modelom/konfiguracijam v družini izdelkov, ki sestavljajo skupno osnovno zasnovo. Vsi modeli/konfiguracije v družini izdelkov morajo imeti naslednje skupne lastnosti:

| (a) | ista modelna linija ali vrsta stroja; |
| --- | --- |

(a)

ista modelna linija ali vrsta stroja;

| (b) | enaka oblika (tj. vgradni, rezinski, samostoječi) ali enaka mehanska in električna zasnova samo z majhnimi mehanskimi razlikami, ki omogočajo, da zasnova podpira več oblik; |
| --- | --- |

(b)

enaka oblika (tj. vgradni, rezinski, samostoječi) ali enaka mehanska in električna zasnova samo z majhnimi mehanskimi razlikami, ki omogočajo, da zasnova podpira več oblik;

| (c) | procesorji iz ene določene serije procesorjev ali procesorji, ki se priključijo v skupno vrsto podnožja; |
| --- | --- |

(c)

procesorji iz ene določene serije procesorjev ali procesorji, ki se priključijo v skupno vrsto podnožja;

| (d) | napajalne enote, ki delujejo z učinkovitostjo, večjo ali enako učinkovitostim pri vseh zahtevanih točkah obremenitve, navedenih v oddelku 3.2 (tj. 10 %, 20 %, 50 % in 100 % največje nazivne obremenitve za en izhod; 20 %, 50 % in 100 % največje nazivne obremenitve za več izhodov). |
| --- | --- |

(d)

napajalne enote, ki delujejo z učinkovitostjo, večjo ali enako učinkovitostim pri vseh zahtevanih točkah obremenitve, navedenih v oddelku 3.2 (tj. 10 %, 20 %, 50 % in 100 % največje nazivne obremenitve za en izhod; 20 %, 50 % in 100 % največje nazivne obremenitve za več izhodov).

1.8.2   Preskušene konfiguracije izdelkov družine izdelkov

| (a) | Različni premisleki glede nakupa:






  (1) | Konfiguracija nižjega zmogljivostnega razreda: kombinacija moči procesorskega podnožja, napajalnih enot, pomnilnika, naprav za shranjevanje (HDD/SDD) in V/I-naprav, ki predstavlja računalniško platformo z nižjo ceno ali manjšo zmogljivostjo v družini izdelkov. |
| --- | --- | --- |

(a)

Različni premisleki glede nakupa:

(1)

Konfiguracija nižjega zmogljivostnega razreda: kombinacija moči procesorskega podnožja, napajalnih enot, pomnilnika, naprav za shranjevanje (HDD/SDD) in V/I-naprav, ki predstavlja računalniško platformo z nižjo ceno ali manjšo zmogljivostjo v družini izdelkov.

| (2) | Konfiguracija višjega zmogljivostnega razreda: kombinacija moči procesorskega podnožja, napajalnih enot, pomnilnika, naprav za shranjevanje (HDD/SDD) in V/I-naprav, ki predstavlja računalniško platformo z višjo ceno ali večjo zmogljivostjo v družini izdelkov. |
| --- | --- |

(2)

Konfiguracija višjega zmogljivostnega razreda: kombinacija moči procesorskega podnožja, napajalnih enot, pomnilnika, naprav za shranjevanje (HDD/SDD) in V/I-naprav, ki predstavlja računalniško platformo z višjo ceno ali večjo zmogljivostjo v družini izdelkov.

| (b) | Tipična konfiguracija:
  Tipična konfiguracija: konfiguracija izdelka med konfiguracijo z najmanjšo in največjo močjo, ki je vzorčni model nameščenega izdelka z velikim obsegom prodaje. |
| --- | --- |

(b)

Tipična konfiguracija:

Tipična konfiguracija: konfiguracija izdelka med konfiguracijo z najmanjšo in največjo močjo, ki je vzorčni model nameščenega izdelka z velikim obsegom prodaje.

| (c) | Različne porabe energije:






  (1) | Konfiguracija z najmanjšo močjo: najmanjša konfiguracija, ki lahko zažene in izvaja podprte operacijske sisteme. Najmanjša konfiguracija vsebuje procesorsko podnožje z najmanjšo močjo in najmanj nameščenih napajalnih enot, pomnilnika, naprav za shranjevanje (HDD/SDD) ter V/I-naprav in je kot takšna na voljo za prodajo ter izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR. |
| --- | --- | --- |

(c)

Različne porabe energije:

(1)

Konfiguracija z najmanjšo močjo: najmanjša konfiguracija, ki lahko zažene in izvaja podprte operacijske sisteme. Najmanjša konfiguracija vsebuje procesorsko podnožje z najmanjšo močjo in najmanj nameščenih napajalnih enot, pomnilnika, naprav za shranjevanje (HDD/SDD) ter V/I-naprav in je kot takšna na voljo za prodajo ter izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR.

| (2) | Konfiguracija z največjo močjo: kombinacija sestavnih delov po izboru prodajalca, ki ima največjo porabo energije v družini izdelkov, ko je sestavljena in deluje. Največja konfiguracija vsebuje procesorsko podnožje z največjo močjo in največ nameščenih napajalnih enot, pomnilnika, naprav za shranjevanje (HDD/SDD) ter V/I-naprav in je kot takšna na voljo za prodajo ter izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR. |
| --- | --- |

(2)

Konfiguracija z največjo močjo: kombinacija sestavnih delov po izboru prodajalca, ki ima največjo porabo energije v družini izdelkov, ko je sestavljena in deluje. Največja konfiguracija vsebuje procesorsko podnožje z največjo močjo in največ nameščenih napajalnih enot, pomnilnika, naprav za shranjevanje (HDD/SDD) ter V/I-naprav in je kot takšna na voljo za prodajo ter izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR.

2.   Področje uporabe

2.1   Vključeni izdelki

Izdelek mora ustrezati opredelitvi računalniškega strežnika v oddelku 1 tega dokumenta, da je upravičen do oznake ENERGY STAR v skladu s to specifikacijo. Upravičenost v skladu z različico 2.0 je omejena na rezinske, večvozliščne, vgradne ali samostoječe računalniške strežnike z največ štirimi procesorskimi podnožji v računalniškem strežniku (ali na rezino ali vozlišče v primeru rezinskega ali večvozliščnega strežnika). Izdelki, izrecno izključeni iz različice 2.0, so navedeni v oddelku 2.2.

2.2   Izključeni izdelki

| 2.2.1 | Izdelki, ki jih zajemajo specifikacije izdelkov ENERGY STAR, niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo. Seznam trenutno veljavnih specifikacij je na voljo na spletnem mestu www.eu-energystar.org/. |
| --- | --- |

2.2.1

Izdelki, ki jih zajemajo specifikacije izdelkov ENERGY STAR, niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo. Seznam trenutno veljavnih specifikacij je na voljo na spletnem mestu www.eu-energystar.org/.

| 2.2.2 | Naslednji izdelki niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo:






  (a) | strežniki, popolnoma odporni na napake; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Naslednji izdelki niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo:

(a)

strežniki, popolnoma odporni na napake;

| (b) | strežnikove naprave; |
| --- | --- |

(b)

strežnikove naprave;

| (c) | visokozmogljivi računalniški sistemi; |
| --- | --- |

(c)

visokozmogljivi računalniški sistemi;

| (d) | veliki strežniki; |
| --- | --- |

(d)

veliki strežniki;

| (e) | izdelki za shranjevanje, vključno z rezinsko enoto za shranjevanje, in |
| --- | --- |

(e)

izdelki za shranjevanje, vključno z rezinsko enoto za shranjevanje, in

| (f) | omrežna oprema. |
| --- | --- |

(f)

omrežna oprema.

3.   Merila za dodelitev oznake

3.1   Signifikantne števke in zaokroževanje

| 3.1.1 | Vsi izračuni se opravijo z neposredno izmerjenimi (nezaokroženimi) vrednostmi. |
| --- | --- |

3.1.1

Vsi izračuni se opravijo z neposredno izmerjenimi (nezaokroženimi) vrednostmi.

| 3.1.2 | Skladnost z mejnimi vrednostmi specifikacije se ocenjuje z neposredno izmerjenimi ali izračunanimi vrednostmi brez zaokroževanja, razen če ni navedeno drugače. |
| --- | --- |

3.1.2

Skladnost z mejnimi vrednostmi specifikacije se ocenjuje z neposredno izmerjenimi ali izračunanimi vrednostmi brez zaokroževanja, razen če ni navedeno drugače.

| 3.1.3 | Neposredno izmerjene ali izračunane vrednosti, predložene za objavo na spletnem mestu ENERGY STAR, se zaokrožijo na najbližjo signifikantno števko, kot določajo mejne vrednosti ustrezne specifikacije. |
| --- | --- |

3.1.3

Neposredno izmerjene ali izračunane vrednosti, predložene za objavo na spletnem mestu ENERGY STAR, se zaokrožijo na najbližjo signifikantno števko, kot določajo mejne vrednosti ustrezne specifikacije.

3.2   Zahteve za napajalnik

| 3.2.1 | Za namene dodelitve oznake ENERGY STAR izdelku se sprejmejo podatki o preskusu napajalnika in poročila o preskusu od preskuševalnih organov, ki jih je agencija EPA odobrila za preskušanje napajalnikov. |
| --- | --- |

3.2.1

Za namene dodelitve oznake ENERGY STAR izdelku se sprejmejo podatki o preskusu napajalnika in poročila o preskusu od preskuševalnih organov, ki jih je agencija EPA odobrila za preskušanje napajalnikov.

| 3.2.2 | Merila učinkovitosti napajalnika: napajalniki, uporabljeni v izdelkih, ki so upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo, morajo pri preskusu s Splošnim protokolom za preskus učinkovitosti notranjih napajalnikov (revizija 6.6, na voljo na spletnem mestu www.efficientpowersupplies.org) izpolnjevati naslednje zahteve. Sprejemljivi so tudi podatki o napajalnikih, ustvarjeni z revizijo 6.4.2 (kot zahteva različica 1.1), 6.4.3 ali 6.5, pod pogojem, da je bil preskus opravljen pred datumom začetka veljavnosti različice 2.0 te specifikacije.






  (a) | Samostoječi in vgradni strežniki: samostoječi ali vgradni računalniški strežnik je upravičen do oznake ENERGY STAR, če je konfiguriran samo z napajalnimi enotami, ki izpolnjujejo ali presegajo veljavne zahteve za učinkovitost, navedene v tabeli 1 pred odpremo. |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Merila učinkovitosti napajalnika: napajalniki, uporabljeni v izdelkih, ki so upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo, morajo pri preskusu s Splošnim protokolom za preskus učinkovitosti notranjih napajalnikov (revizija 6.6, na voljo na spletnem mestu www.efficientpowersupplies.org) izpolnjevati naslednje zahteve. Sprejemljivi so tudi podatki o napajalnikih, ustvarjeni z revizijo 6.4.2 (kot zahteva različica 1.1), 6.4.3 ali 6.5, pod pogojem, da je bil preskus opravljen pred datumom začetka veljavnosti različice 2.0 te specifikacije.

(a)

Samostoječi in vgradni strežniki: samostoječi ali vgradni računalniški strežnik je upravičen do oznake ENERGY STAR, če je konfiguriran samo z napajalnimi enotami, ki izpolnjujejo ali presegajo veljavne zahteve za učinkovitost, navedene v tabeli 1 pred odpremo.

| (b) | Rezinski strežniki in strežniki z več vozlišči: rezinski računalniški strežnik ali računalniški strežnik z več vozlišči, odpremljen z omaro, je upravičen do oznake ENERGY STAR, če je konfiguriran tako, da vse napajalne enote, ki napajajo omaro, izpolnjujejo ali presegajo veljavne zahteve za učinkovitost, navedene v tabeli 1 pred odpremo.

  Tabela 1


  Zahteve za učinkovitost za napajalne enote











  Vrsta napajalnika | Nazivna izhodna moč | 10-% obremenitev | 20-% obremenitev | 50-% obremenitev | 100-% obremenitev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Več izhodov
  (AC-DC) | Vse izhodne stopnje | n. r. | 85 % | 88 % | 85 % |
| En izhod
  (AC-DC) | Vse izhodne stopnje | 80 % | 88 % | 92 % | 88 % |

(b)

Rezinski strežniki in strežniki z več vozlišči: rezinski računalniški strežnik ali računalniški strežnik z več vozlišči, odpremljen z omaro, je upravičen do oznake ENERGY STAR, če je konfiguriran tako, da vse napajalne enote, ki napajajo omaro, izpolnjujejo ali presegajo veljavne zahteve za učinkovitost, navedene v tabeli 1 pred odpremo.

Tabela 1

Zahteve za učinkovitost za napajalne enote

Vrsta napajalnika

Nazivna izhodna moč

10-% obremenitev

20-% obremenitev

50-% obremenitev

100-% obremenitev

Več izhodov

(AC-DC)

Vse izhodne stopnje

n. r.

85 %

88 %

85 %

En izhod

(AC-DC)

Vse izhodne stopnje

80 %

88 %

92 %

88 %

| 3.2.3 | Merila faktorja moči napajalnika: napajalniki, uporabljeni v računalnikih, ki so upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo, morajo pri preskusu s Splošnim protokolom za preskus učinkovitosti notranjih napajalnikov (revizija 6.6, na voljo na spletnem mestu www.efficientpowersupplies.org) izpolnjevati naslednje zahteve. Sprejemljivi so tudi podatki o napajalnikih, ustvarjeni z revizijo 6.4.2 (kot zahteva različica 1.1), 6.4.3 ali 6.5, pod pogojem, da je bil preskus opravljen pred datumom začetka veljavnosti različice 2.0.






  (a) | Samostoječi in vgradni strežniki: samostoječi ali vgradni računalniški strežnik je upravičen do oznake ENERGY STAR, če je konfiguriran samo z napajalnimi enotami, ki izpolnjujejo ali presegajo veljavne zahteve za faktor moči, navedene v tabeli 2 pred odpremo, pri vseh pogojih obremenitve z izhodno močjo najmanj 75 wattov. Partnerji morajo meriti faktor moči napajalne enote pri pogojih obremenitve pod 75 watti in poročati o rezultatih, čeprav ne obstajajo najmanjše zahteve za faktor moči. |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Merila faktorja moči napajalnika: napajalniki, uporabljeni v računalnikih, ki so upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo, morajo pri preskusu s Splošnim protokolom za preskus učinkovitosti notranjih napajalnikov (revizija 6.6, na voljo na spletnem mestu www.efficientpowersupplies.org) izpolnjevati naslednje zahteve. Sprejemljivi so tudi podatki o napajalnikih, ustvarjeni z revizijo 6.4.2 (kot zahteva različica 1.1), 6.4.3 ali 6.5, pod pogojem, da je bil preskus opravljen pred datumom začetka veljavnosti različice 2.0.

(a)

Samostoječi in vgradni strežniki: samostoječi ali vgradni računalniški strežnik je upravičen do oznake ENERGY STAR, če je konfiguriran samo z napajalnimi enotami, ki izpolnjujejo ali presegajo veljavne zahteve za faktor moči, navedene v tabeli 2 pred odpremo, pri vseh pogojih obremenitve z izhodno močjo najmanj 75 wattov. Partnerji morajo meriti faktor moči napajalne enote pri pogojih obremenitve pod 75 watti in poročati o rezultatih, čeprav ne obstajajo najmanjše zahteve za faktor moči.

| (b) | Rezinski strežniki ali strežniki z več vozlišči: rezinski računalniški strežnik ali računalniški strežnik z več vozlišči, odpremljen z omaro, je upravičen do oznake ENERGY STAR, če je konfiguriran tako, da vse napajalne enote, ki napajajo omaro, izpolnjujejo ali presegajo veljavne zahteve za faktor moči, navedene v tabeli 2 pred odpremo, pri vseh pogojih obremenitve z izhodno močjo najmanj 75 wattov. Partnerji morajo meriti faktor moči napajalne enote pri pogojih obremenitve pod 75 watti in poročati o rezultatih, čeprav ne obstajajo najmanjše zahteve za faktor moči. |
| --- | --- |

(b)

Rezinski strežniki ali strežniki z več vozlišči: rezinski računalniški strežnik ali računalniški strežnik z več vozlišči, odpremljen z omaro, je upravičen do oznake ENERGY STAR, če je konfiguriran tako, da vse napajalne enote, ki napajajo omaro, izpolnjujejo ali presegajo veljavne zahteve za faktor moči, navedene v tabeli 2 pred odpremo, pri vseh pogojih obremenitve z izhodno močjo najmanj 75 wattov. Partnerji morajo meriti faktor moči napajalne enote pri pogojih obremenitve pod 75 watti in poročati o rezultatih, čeprav ne obstajajo najmanjše zahteve za faktor moči.

Tabela 2

Zahteve za faktor moči za napajalne enote

| Vrsta napajalnika | Nazivna izhodna moč | 10-% obremenitev | 20-% obremenitev | 50-% obremenitev | 100-% obremenitev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Več izhodov AC-DC | Vse nazivne izhodne moči | n. r. | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| En izhod AC-DC | Nazivna izhodna moč ≤ 500 W | n. r. | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Nazivna izhodna moč > 500 W
  in
  Nazivna izhodna moč ≤ 1 000 W | 0,65 | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Nazivna izhodna moč > 1 000 W | 0,80 | 0,90 | 0,90 | 0,95 |

Vrsta napajalnika

Nazivna izhodna moč

10-% obremenitev

20-% obremenitev

50-% obremenitev

100-% obremenitev

Več izhodov AC-DC

Vse nazivne izhodne moči

n. r.

0,80

0,90

0,95

En izhod AC-DC

Nazivna izhodna moč ≤ 500 W

n. r.

0,80

0,90

0,95

Nazivna izhodna moč > 500 W

in

Nazivna izhodna moč ≤ 1 000 W

0,65

0,80

0,90

0,95

Nazivna izhodna moč > 1 000 W

0,80

0,90

0,90

0,95

3.3   Zahteve za upravljanja porabe energije

| 3.3.1 | Upravljanje porabe energije procesorja strežnika: računalniški strežnik je upravičen do oznake ENERGY STAR, če omogoča upravljanje porabe energije procesorja, ki je privzeto omogočeno v BIOS, in/ali prek upravljalnega krmilnika, storitvenega procesorja in/ali operacijskega sistema, dobavljenega z računalniškim strežnikom. Vsi procesorji morajo biti zmožni zmanjšati porabo energije v obdobju majhne izkoriščenosti tako, da:






  (a) | zmanjšajo napetost in/ali frekvenco z dinamičnim prilagajanjem napetosti in frekvence ali |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Upravljanje porabe energije procesorja strežnika: računalniški strežnik je upravičen do oznake ENERGY STAR, če omogoča upravljanje porabe energije procesorja, ki je privzeto omogočeno v BIOS, in/ali prek upravljalnega krmilnika, storitvenega procesorja in/ali operacijskega sistema, dobavljenega z računalniškim strežnikom. Vsi procesorji morajo biti zmožni zmanjšati porabo energije v obdobju majhne izkoriščenosti tako, da:

(a)

zmanjšajo napetost in/ali frekvenco z dinamičnim prilagajanjem napetosti in frekvence ali

| (b) | omogočijo stanje zmanjšane porabe energije procesorja ali jedra, ko jedro ali podnožje ni v uporabi. |
| --- | --- |

(b)

omogočijo stanje zmanjšane porabe energije procesorja ali jedra, ko jedro ali podnožje ni v uporabi.

| 3.3.2 | Upravljanje porabe energije z nadzornikom: izdelek, ki je opremljen z vnaprej nameščenim nadzornim sistemom (npr. operacijskim sistemom, hipervizorjem), je upravičen do oznake ENERGY STAR, če ponuja privzeto omogočeno upravljanje porabe energije z nadzornim sistemom. |
| --- | --- |

3.3.2

Upravljanje porabe energije z nadzornikom: izdelek, ki je opremljen z vnaprej nameščenim nadzornim sistemom (npr. operacijskim sistemom, hipervizorjem), je upravičen do oznake ENERGY STAR, če ponuja privzeto omogočeno upravljanje porabe energije z nadzornim sistemom.

| 3.3.3 | Poročanje o upravljanju porabe energije: za pridobitev oznake ENERGY STAR morajo biti na podatkovnem listu za moč in zmogljivost navedene vse privzeto omogočene tehnike upravljanja porabe energije. Ta zahteva velja za funkcije za upravljanje porabe energije v BIOS, operacijskem sistemu ali drugih elementih, ki jih lahko konfigurira končni uporabnik. |
| --- | --- |

3.3.3

Poročanje o upravljanju porabe energije: za pridobitev oznake ENERGY STAR morajo biti na podatkovnem listu za moč in zmogljivost navedene vse privzeto omogočene tehnike upravljanja porabe energije. Ta zahteva velja za funkcije za upravljanje porabe energije v BIOS, operacijskem sistemu ali drugih elementih, ki jih lahko konfigurira končni uporabnik.

3.4   Merila za rezinski sistem in sistem z več vozlišči

| 3.4.1 | Upravljanje in nadzor toplote v rezinskih sistemih in sistemih z več vozlišči: rezinski strežnik ali strežnik z več vozlišči je upravičen do oznake ENERGY STAR, če omogoča sprotni nadzor vhodne temperature omare ali rezine/vozlišča in privzeto omogočeno zmožnost upravljanja hitrosti ventilatorja. |
| --- | --- |

3.4.1

Upravljanje in nadzor toplote v rezinskih sistemih in sistemih z več vozlišči: rezinski strežnik ali strežnik z več vozlišči je upravičen do oznake ENERGY STAR, če omogoča sprotni nadzor vhodne temperature omare ali rezine/vozlišča in privzeto omogočeno zmožnost upravljanja hitrosti ventilatorja.

| 3.4.2 | Odpremna dokumentacija rezinskega strežnika in strežnika z več vozlišči: rezinski strežnik ali strežnik z več vozlišči, odpremljen uporabniku neodvisno od omare, je upravičen do oznake ENERGY STAR, če ima priloženo dokumentacijo, ki obvesti uporabnika, da je rezinski strežnik ali strežnik z več vozlišči upravičen do oznake ENERGY STAR samo, če je nameščen v omaro, ki izpolnjuje zahteve iz oddelka 3.4.1 tega dokumenta. Dokumentacija, priložena rezinskemu strežniku ali strežniku z več vozlišči, mora vključevati tudi seznam ustreznih omar in informacije o naročanju. Te zahteve je mogoče izpolniti s tiskanim gradivom, elektronsko dokumentacijo, priloženo rezinskemu strežniku ali strežniku z več vozlišči, ali informacijami, ki so javno dostopne na partnerjevem spletnem mestu z informacijami o rezinskem strežniku ali strežniku z več vozlišči. |
| --- | --- |

3.4.2

Odpremna dokumentacija rezinskega strežnika in strežnika z več vozlišči: rezinski strežnik ali strežnik z več vozlišči, odpremljen uporabniku neodvisno od omare, je upravičen do oznake ENERGY STAR, če ima priloženo dokumentacijo, ki obvesti uporabnika, da je rezinski strežnik ali strežnik z več vozlišči upravičen do oznake ENERGY STAR samo, če je nameščen v omaro, ki izpolnjuje zahteve iz oddelka 3.4.1 tega dokumenta. Dokumentacija, priložena rezinskemu strežniku ali strežniku z več vozlišči, mora vključevati tudi seznam ustreznih omar in informacije o naročanju. Te zahteve je mogoče izpolniti s tiskanim gradivom, elektronsko dokumentacijo, priloženo rezinskemu strežniku ali strežniku z več vozlišči, ali informacijami, ki so javno dostopne na partnerjevem spletnem mestu z informacijami o rezinskem strežniku ali strežniku z več vozlišči.

3.5   Merila učinkovitosti v aktivnem stanju

| 3.5.1 | Poročanje o učinkovitosti v aktivnem stanju: za pridobitev oznake ENERGY STAR mora biti računalniški strežnik ali družina izdelkov računalniških strežnikov predložena za dodelitev oznake z naslednjimi podatki, ki morajo biti navedeni v celoti in v okviru popolnega poročila o preskusu nazivne učinkovitosti v aktivnem stanju:






  (a) | končni rezultati ocenjevalnega orodja SERT, kar vključuje datoteke z rezultati (v obliki html in besedilni obliki) ter vse datoteke png z grafi rezultatov, in |
| --- | --- | --- |

3.5.1

Poročanje o učinkovitosti v aktivnem stanju: za pridobitev oznake ENERGY STAR mora biti računalniški strežnik ali družina izdelkov računalniških strežnikov predložena za dodelitev oznake z naslednjimi podatki, ki morajo biti navedeni v celoti in v okviru popolnega poročila o preskusu nazivne učinkovitosti v aktivnem stanju:

(a)

končni rezultati ocenjevalnega orodja SERT, kar vključuje datoteke z rezultati (v obliki html in besedilni obliki) ter vse datoteke png z grafi rezultatov, in

| (b) | vmesni rezultati ocenjevalnega orodja SERT za celoten potek preskusa, kar vključuje datoteke s podrobnostmi o rezultatih (v obliki html in besedilni obliki) ter vse datoteke png z grafi podrobnosti rezultatov. |
| --- | --- |

(b)

vmesni rezultati ocenjevalnega orodja SERT za celoten potek preskusa, kar vključuje datoteke s podrobnostmi o rezultatih (v obliki html in besedilni obliki) ter vse datoteke png z grafi podrobnosti rezultatov.

Zahteve za sporočanje in oblikovanje podatkov so opisane v oddelku 4.1 te specifikacije.

| 3.5.2 | Nepopolno poročanje: partnerji ne smejo selektivno poročati o rezultatih posameznega modula delovne obremenitve ali predložiti rezultatov orodja za ocenjevanje učinkovitosti v kakršni koli drugačni obliki; sprejemljivo je samo popolno poročilo o preskusu v dokumentaciji za uporabnika ali trženjskem gradivu. |
| --- | --- |

3.5.2

Nepopolno poročanje: partnerji ne smejo selektivno poročati o rezultatih posameznega modula delovne obremenitve ali predložiti rezultatov orodja za ocenjevanje učinkovitosti v kakršni koli drugačni obliki; sprejemljivo je samo popolno poročilo o preskusu v dokumentaciji za uporabnika ali trženjskem gradivu.

3.6   Merila učinkovitosti v stanju nedejavnosti – strežniki z enim podnožjem (1S) in dvema podnožjema (2S) (ne rezinski ali z več vozlišči).

| 3.6.1 | Pošiljanje podatkov o stanju nedejavnosti: izmeri se največja moč v stanju nedejavnosti (PIDLE_MAX), rezultati pa se predložijo v gradivu za dodelitev oznake in kot je zahtevano v oddelku 4. |
| --- | --- |

3.6.1

Pošiljanje podatkov o stanju nedejavnosti: izmeri se največja moč v stanju nedejavnosti (PIDLE_MAX), rezultati pa se predložijo v gradivu za dodelitev oznake in kot je zahtevano v oddelku 4.

| 3.6.2 | Učinkovitost v stanju nedejavnosti: izmerjena moč v stanju nedejavnosti (PIDLE) je manjša ali enaka zahtevi za največjo moč v stanju nedejavnosti (PIDLE_MAX), izračunani z enačbo 1.

  Enačba 1: Izračun največje moči v stanju nedejavnosti



  Kjer je:






  — | PIDLE_MAX zahteva za največjo moč v stanju nedejavnosti, |
| --- | --- | --- |

3.6.2

Učinkovitost v stanju nedejavnosti: izmerjena moč v stanju nedejavnosti (PIDLE) je manjša ali enaka zahtevi za največjo moč v stanju nedejavnosti (PIDLE_MAX), izračunani z enačbo 1.

Enačba 1: Izračun največje moči v stanju nedejavnosti

Formula

Kjer je:

—

PIDLE_MAX zahteva za največjo moč v stanju nedejavnosti,

| — | PBASE osnovna dodelitev moči v stanju nedejavnosti, navedena v tabeli 3, |
| --- | --- |

—

PBASE osnovna dodelitev moči v stanju nedejavnosti, navedena v tabeli 3,

| — | PADDL_i dodelitev moči v stanju nedejavnosti za dodatne sestavne dele, navedena v tabeli 4.






  (a) | Te mejne vrednosti moči v stanju nedejavnosti veljajo samo za sisteme z enim ali dvema podnožjema. |
| --- | --- | --- |

—

PADDL_i dodelitev moči v stanju nedejavnosti za dodatne sestavne dele, navedena v tabeli 4.

(a)

Te mejne vrednosti moči v stanju nedejavnosti veljajo samo za sisteme z enim ali dvema podnožjema.

| (b) | Moč v stanju nedejavnosti za dodelitev oznake določite na podlagi oddelka 6.1 preskusne metode ENERGY STAR za računalniške strežnike. |
| --- | --- |

(b)

Moč v stanju nedejavnosti za dodelitev oznake določite na podlagi oddelka 6.1 preskusne metode ENERGY STAR za računalniške strežnike.

| (c) | Kategorija „odporni“ v tabeli 3 velja samo za sisteme z dvema podnožjema, ki ustrezajo opredelitvi odpornega strežnika iz dodatka B. |
| --- | --- |

(c)

Kategorija „odporni“ v tabeli 3 velja samo za sisteme z dvema podnožjema, ki ustrezajo opredelitvi odpornega strežnika iz dodatka B.

| (d) | Vse količine (z izjemo nameščenih procesorjev) v tabeli 3 in tabeli 4 se nanašajo na število sestavnih delov, nameščenih v sistemu, in ne na največje število sestavnih delov, ki jih lahko podpira sistem (npr. nameščeni pomnilnik, nepodprti pomnilnik itd.) |
| --- | --- |

(d)

Vse količine (z izjemo nameščenih procesorjev) v tabeli 3 in tabeli 4 se nanašajo na število sestavnih delov, nameščenih v sistemu, in ne na največje število sestavnih delov, ki jih lahko podpira sistem (npr. nameščeni pomnilnik, nepodprti pomnilnik itd.)

| (e) | Za vsak presežni napajalnik, uporabljen v konfiguraciji, se lahko uporabi dodatna dodelitev moči za napajalnik. |
| --- | --- |

(e)

Za vsak presežni napajalnik, uporabljen v konfiguraciji, se lahko uporabi dodatna dodelitev moči za napajalnik.

| (f) | Za namene določitve dodelitev moči v stanju nedejavnosti se vse pomnilniške zmogljivosti zaokrožijo na najbližji GB (10). |
| --- | --- |

(f)

Za namene določitve dodelitev moči v stanju nedejavnosti se vse pomnilniške zmogljivosti zaokrožijo na najbližji GB (10).

| (g) | Dodatna dodelitev za V/I-napravo se lahko uporabi za vse V/I-naprave v osnovni konfiguraciji (tj. ethernetne naprave, poleg dvojih vrat, s hitrostjo najmanj 1 gigabit na sekundo (Gb/s), vgrajene ethernetne naprave in druge V/I-naprave, ki niso ethernetne), vključno z vgrajenimi V/I-napravami in dodatnimi V/I-napravami, nameščenimi v razširitvenih režah. Ta dodelitev se lahko uporabi za naslednje vrste V/I-naprav: ethernet, SAS, SATA, Fibre Channel in Infiniband. |
| --- | --- |

(g)

Dodatna dodelitev za V/I-napravo se lahko uporabi za vse V/I-naprave v osnovni konfiguraciji (tj. ethernetne naprave, poleg dvojih vrat, s hitrostjo najmanj 1 gigabit na sekundo (Gb/s), vgrajene ethernetne naprave in druge V/I-naprave, ki niso ethernetne), vključno z vgrajenimi V/I-napravami in dodatnimi V/I-napravami, nameščenimi v razširitvenih režah. Ta dodelitev se lahko uporabi za naslednje vrste V/I-naprav: ethernet, SAS, SATA, Fibre Channel in Infiniband.

| (h) | Dodatna dodelitev za V/I-napravo se izračuna na podlagi nazivne hitrosti ene povezave, zaokrožene na najbližji gigabit. V/I-naprave s hitrostjo manj kot 1 gigabit niso upravičene do dodatne dodelitve za V/I-napravo. |
| --- | --- |

(h)

Dodatna dodelitev za V/I-napravo se izračuna na podlagi nazivne hitrosti ene povezave, zaokrožene na najbližji gigabit. V/I-naprave s hitrostjo manj kot 1 gigabit niso upravičene do dodatne dodelitve za V/I-napravo.

| (i) | Dodatna dodelitev za V/I-napravo se uporabi samo za V/I-naprave, ki so aktivne/omogočene ob odpremi in lahko delujejo, če so priključene na aktivno stikalo. |
| --- | --- |

(i)

Dodatna dodelitev za V/I-napravo se uporabi samo za V/I-naprave, ki so aktivne/omogočene ob odpremi in lahko delujejo, če so priključene na aktivno stikalo.

Tabela 3

Osnovne dodelitve moči v stanju nedejavnosti za strežnike 1S in 2S

| Kategorija | Največje možno število nameščenih procesorjev
  (# P) | Upravljani strežnik | Osnovna dodelitev moči v stanju nedejavnosti, PBASE

  (v wattih) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | Ne | 47,0 |
| B | 1 | Da | 57,0 |
| C | 2 | Ne | 92,0 |
| D | 2 | Da | 142,0 |
| Odporni | 2 | Da | 205,0 |

Kategorija

Največje možno število nameščenih procesorjev

(# P)

Upravljani strežnik

Osnovna dodelitev moči v stanju nedejavnosti, PBASE

(v wattih)

A

1

Ne

47,0

B

1

Da

57,0

C

2

Ne

92,0

D

2

Da

142,0

Odporni

2

Da

205,0

Tabela 4

Dodatne dodelitve moči v stanju nedejavnosti za dodatne sestavne dele

| Značilnost sistema | Uporablja se za: | Dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti |
| --- | --- | --- |
| Dodatni
  napajalniki | Napajalniki, nameščeni izrecno zaradi presežnosti napajanja | 20 wattov na napajalnik |
| Trdi diski (vključno s polprevodniškimi pogoni) | Nameščeni trdi disk | 8,0 watta na trdi disk |
| Dodatni pomnilnik | Nameščeni pomnilnik nad 4 GB | 0,75 watta na GB |
| Dodatni kanal DDR z medpomnilnikom | Nameščeni kanali DDR z medpomnilnikom nad 8 kanalov
  (samo odporni strežniki) | 4,0 watta na kanal DDR z medpomnilnikom |
| Dodatne
  V/I-naprave | Nameščene naprave nad dvoje vrat s hitrostjo ≥ 1 Gb, vgrajene ethernetne naprave | < 1 Gb: brez dodelitve
  = 1 Gb: 2,0 watta/aktivna vrata
  > 1 Gb in < 10 Gb: 4,0 watta/aktivna vrata
  ≥ 10 Gb: 8,0 watta/aktivna vrata |

Značilnost sistema

Uporablja se za:

Dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti

Dodatni

napajalniki

Napajalniki, nameščeni izrecno zaradi presežnosti napajanja

20 wattov na napajalnik

Trdi diski (vključno s polprevodniškimi pogoni)

Nameščeni trdi disk

8,0 watta na trdi disk

Dodatni pomnilnik

Nameščeni pomnilnik nad 4 GB

0,75 watta na GB

Dodatni kanal DDR z medpomnilnikom

Nameščeni kanali DDR z medpomnilnikom nad 8 kanalov

(samo odporni strežniki)

4,0 watta na kanal DDR z medpomnilnikom

Dodatne

V/I-naprave

Nameščene naprave nad dvoje vrat s hitrostjo ≥ 1 Gb, vgrajene ethernetne naprave

< 1 Gb: brez dodelitve

= 1 Gb: 2,0 watta/aktivna vrata

> 1 Gb in < 10 Gb: 4,0 watta/aktivna vrata

≥ 10 Gb: 8,0 watta/aktivna vrata

3.7   Merila učinkovitosti v stanju nedejavnosti – strežniki s tremi podnožji (3S) in štirimi podnožji (4S) (ne rezinski ali z več vozlišči)

Pošiljanje podatkov o stanju nedejavnosti: izmeri se moč v stanju nedejavnosti (PIDLE), rezultati pa se predložijo v gradivu za dodelitev oznake in kot je zahtevano v oddelku 4.

3.8   Merila učinkovitosti v stanju nedejavnosti – rezinski strežniki

| 3.8.1 | Pošiljanje podatkov o stanju nedejavnosti: izmeri se moč v stanju nedejavnosti (PTOT_BLADE_SYS) in (PBLADE), rezultati pa se predložijo v gradivu za dodelitev oznake in kot je zahtevano v oddelku 4. |
| --- | --- |

3.8.1

Pošiljanje podatkov o stanju nedejavnosti: izmeri se moč v stanju nedejavnosti (PTOT_BLADE_SYS) in (PBLADE), rezultati pa se predložijo v gradivu za dodelitev oznake in kot je zahtevano v oddelku 4.

| 3.8.2 | Preskušanje rezinskih strežnikov za skladnost z oddelkom 3.8.1 se opravi pri vseh naslednjih pogojih:






  (a) | Vrednosti moči se izmerijo in navedejo s polovično zasedeno rezinsko omaro. Pri rezinskih strežnikih z več napajalnimi domenami izberite število napajalnih domen, ki je najbližje polovični zasedenosti rezinske omare. Če sta na voljo dve možnosti, ki sta enako blizu polovični zasedenosti, opravite preskus z domeno ali kombinacijo domen, ki uporabijo več rezinskih strežnikov. Navede se število rezin, preskušenih pri polovično zasedeni rezinski omari. |
| --- | --- | --- |

3.8.2

Preskušanje rezinskih strežnikov za skladnost z oddelkom 3.8.1 se opravi pri vseh naslednjih pogojih:

(a)

Vrednosti moči se izmerijo in navedejo s polovično zasedeno rezinsko omaro. Pri rezinskih strežnikih z več napajalnimi domenami izberite število napajalnih domen, ki je najbližje polovični zasedenosti rezinske omare. Če sta na voljo dve možnosti, ki sta enako blizu polovični zasedenosti, opravite preskus z domeno ali kombinacijo domen, ki uporabijo več rezinskih strežnikov. Navede se število rezin, preskušenih pri polovično zasedeni rezinski omari.

| (b) | Po želji se lahko izmeri in navede tudi moč pri popolnoma zasedeni rezinski omari, pod pogojem, da so predloženi tudi podatki za polovično zasedeno omaro. |
| --- | --- |

(b)

Po želji se lahko izmeri in navede tudi moč pri popolnoma zasedeni rezinski omari, pod pogojem, da so predloženi tudi podatki za polovično zasedeno omaro.

| (c) | Vsi rezinski strežniki, nameščeni v rezinski omari, imajo enako konfiguracijo (homogeno). |
| --- | --- |

(c)

Vsi rezinski strežniki, nameščeni v rezinski omari, imajo enako konfiguracijo (homogeno).

| (d) | Vrednosti moči na rezino se izračunajo z enačbo 2. |
| --- | --- |

(d)

Vrednosti moči na rezino se izračunajo z enačbo 2.

Enačba 2: Izračun moči za eno rezino

Formula

Kjer je:

| — | PBLADE moč na rezinski strežnik, |
| --- | --- |

—

PBLADE moč na rezinski strežnik,

| — | PTOT_BLADE_SYS skupna izmerjena moč rezinskega sistema, |
| --- | --- |

—

PTOT_BLADE_SYS skupna izmerjena moč rezinskega sistema,

| — | NINST_BLADE_SRV število nameščenih rezinskih strežnikov v preskušeni rezinski omari. |
| --- | --- |

—

NINST_BLADE_SRV število nameščenih rezinskih strežnikov v preskušeni rezinski omari.

3.9   Merila učinkovitosti v stanju nedejavnosti – strežniki z več vozlišči

| 3.9.1 | Pošiljanje podatkov o stanju nedejavnosti: izmeri se moč v stanju nedejavnosti (PTOT_NODE_SYS) in (PNODE), rezultati pa se predložijo v gradivu za dodelitev oznake in kot je zahtevano v oddelku 4 spodaj. |
| --- | --- |

3.9.1

Pošiljanje podatkov o stanju nedejavnosti: izmeri se moč v stanju nedejavnosti (PTOT_NODE_SYS) in (PNODE), rezultati pa se predložijo v gradivu za dodelitev oznake in kot je zahtevano v oddelku 4 spodaj.

| 3.9.2 | Preskušanje strežnikov z več vozlišči za skladnost z oddelkom 3.9.1 se opravi pri vseh naslednjih pogojih:






  (a) | Vrednosti moči se izmerijo in navedejo s popolnoma zasedeno omaro z več vozlišči. |
| --- | --- | --- |

3.9.2

Preskušanje strežnikov z več vozlišči za skladnost z oddelkom 3.9.1 se opravi pri vseh naslednjih pogojih:

(a)

Vrednosti moči se izmerijo in navedejo s popolnoma zasedeno omaro z več vozlišči.

| (b) | Vsi strežniki z več vozlišči v omari z več vozlišči imajo enako konfiguracijo (homogeno). |
| --- | --- |

(b)

Vsi strežniki z več vozlišči v omari z več vozlišči imajo enako konfiguracijo (homogeno).

| (c) | Vrednosti moči na vozlišče se izračunajo z enačbo 3. |
| --- | --- |

(c)

Vrednosti moči na vozlišče se izračunajo z enačbo 3.

Enačba 3: Izračun moči za eno vozlišče

Formula

Kjer je:

| — | PNODE moči strežnika na vozlišče, |
| --- | --- |

—

PNODE moči strežnika na vozlišče,

| — | PTOT_NODE_SYS skupna izmerjena moč strežnika z več vozlišči, |
| --- | --- |

—

PTOT_NODE_SYS skupna izmerjena moč strežnika z več vozlišči,

| — | NINST_NODE_SRV število nameščenih strežnikov z več vozlišči v preskušeni omari z več vozlišči. |
| --- | --- |

—

NINST_NODE_SRV število nameščenih strežnikov z več vozlišči v preskušeni omari z več vozlišči.

3.10   Druga merila za preskušanje

Zahteve za APA: za vse računalniške strežnike, ki se prodajajo z APA, veljajo naslednja merila in določbe:

| (a) | Za enojne konfiguracije: vsi preskusi v stanju nedejavnosti se opravijo z nameščenimi APA in brez njih. Rezultati merjenja moči v stanju nedejavnosti z nameščenimi APA in brez njih se predložijo agenciji EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v sklopu gradiva za dodelitev oznake ENERGY STAR. |
| --- | --- |

(a)

Za enojne konfiguracije: vsi preskusi v stanju nedejavnosti se opravijo z nameščenimi APA in brez njih. Rezultati merjenja moči v stanju nedejavnosti z nameščenimi APA in brez njih se predložijo agenciji EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v sklopu gradiva za dodelitev oznake ENERGY STAR.

| (b) | Za družine izdelkov: preskusi v stanju nedejavnosti se opravijo z nameščenimi APA in brez njih s konfiguracijo z največjo močjo/konfiguracijo višjega zmogljivostnega razreda iz oddelka 1.8.2. Preskusi z nameščenimi APA in brez njih se lahko po želji opravijo in predložijo tudi pri drugih preskusnih točkah. |
| --- | --- |

(b)

Za družine izdelkov: preskusi v stanju nedejavnosti se opravijo z nameščenimi APA in brez njih s konfiguracijo z največjo močjo/konfiguracijo višjega zmogljivostnega razreda iz oddelka 1.8.2. Preskusi z nameščenimi APA in brez njih se lahko po želji opravijo in predložijo tudi pri drugih preskusnih točkah.

| (c) | Rezultati merjenja moči v stanju nedejavnosti z nameščenimi APA in brez njih se predložijo agenciji EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v sklopu gradiva za dodelitev oznake ENERGY STAR. Rezultati tega merjenja se predložijo za vsak posamezni izdelek APA, namenjen prodaji z ustrezno konfiguracijo. |
| --- | --- |

(c)

Rezultati merjenja moči v stanju nedejavnosti z nameščenimi APA in brez njih se predložijo agenciji EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v sklopu gradiva za dodelitev oznake ENERGY STAR. Rezultati tega merjenja se predložijo za vsak posamezni izdelek APA, namenjen prodaji z ustrezno konfiguracijo.

| (d) | Merjenje vrednosti PIDLE v oddelkih 3.6 in 3.7, PBLADE v oddelku 3.8 in PNODE v oddelku 3.9 se opravi z odstranjenimi APA, tudi če so ob odpremi nameščeni. To merjenje se nato ponovi z vsemi nameščenimi APA, s po enim naenkrat, da se oceni poraba energije v stanju nedejavnosti za vsak nameščeni APA. |
| --- | --- |

(d)

Merjenje vrednosti PIDLE v oddelkih 3.6 in 3.7, PBLADE v oddelku 3.8 in PNODE v oddelku 3.9 se opravi z odstranjenimi APA, tudi če so ob odpremi nameščeni. To merjenje se nato ponovi z vsemi nameščenimi APA, s po enim naenkrat, da se oceni poraba energije v stanju nedejavnosti za vsak nameščeni APA.

| (e) | Moč v stanju nedejavnosti za vsak nameščeni APA v ustreznih konfiguracijah ne sme presegati 46 wattov. |
| --- | --- |

(e)

Moč v stanju nedejavnosti za vsak nameščeni APA v ustreznih konfiguracijah ne sme presegati 46 wattov.

| (f) | Navede se moč v stanju nedejavnosti za vsak posamezni izdelek APA, prodan z ustrezno konfiguracijo. |
| --- | --- |

(f)

Navede se moč v stanju nedejavnosti za vsak posamezni izdelek APA, prodan z ustrezno konfiguracijo.

4.   Zahteve za sporočanje standardnih podatkov

Zahteve za sporočanje podatkov

| 4.1. | Evropski komisiji se predložijo vsa zahtevana podatkovna polja v obrazcu za izmenjavo podatkov o ustreznih izdelkih različice 2.0 specifikacije ENERGY STAR za računalniške strežnike za vsak računalniški strežnik ali družino izdelkov računalniških strežnikov z oznako ENERGY STAR.






  (a) | Partnerje se spodbuja, naj zagotovijo en niz podatkov za vsako konfiguracijo izdelka z oznako ENERGY STAR, čeprav bo Evropska komisija sprejela tudi niz podatkov za vsako ustrezno družino izdelkov. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Evropski komisiji se predložijo vsa zahtevana podatkovna polja v obrazcu za izmenjavo podatkov o ustreznih izdelkih različice 2.0 specifikacije ENERGY STAR za računalniške strežnike za vsak računalniški strežnik ali družino izdelkov računalniških strežnikov z oznako ENERGY STAR.

(a)

Partnerje se spodbuja, naj zagotovijo en niz podatkov za vsako konfiguracijo izdelka z oznako ENERGY STAR, čeprav bo Evropska komisija sprejela tudi niz podatkov za vsako ustrezno družino izdelkov.

| (b) | Pri dodelitvi oznake družini izdelkov se morajo upoštevati podatki za vse določene preskusne točke iz oddelka 1.8.2, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(b)

Pri dodelitvi oznake družini izdelkov se morajo upoštevati podatki za vse določene preskusne točke iz oddelka 1.8.2, kot je ustrezno.

| (c) | Če je mogoče, morajo partnerji navesti tudi hiperpovezavo na podrobni kalkulator moči na svoji spletni strani, s katerim si lahko kupci pomagajo pri razumevanju podatkov o moči in zmogljivosti za posamezne konfiguracije v družini izdelkov. |
| --- | --- |

(c)

Če je mogoče, morajo partnerji navesti tudi hiperpovezavo na podrobni kalkulator moči na svoji spletni strani, s katerim si lahko kupci pomagajo pri razumevanju podatkov o moči in zmogljivosti za posamezne konfiguracije v družini izdelkov.

| 4.2 | Prek orodja za iskanje izdelkov bodo na spletnem mestu EU ENERGY STAR prikazani naslednji podatki:






  (a) | ime in številka modela, identifikator SKU in/ali ID konfiguracije; |
| --- | --- | --- |

4.2

Prek orodja za iskanje izdelkov bodo na spletnem mestu EU ENERGY STAR prikazani naslednji podatki:

(a)

ime in številka modela, identifikator SKU in/ali ID konfiguracije;

| (b) | značilnosti sistema (oblika, razpoložljiva podnožja/reže, specifikacije moči itd.); |
| --- | --- |

(b)

značilnosti sistema (oblika, razpoložljiva podnožja/reže, specifikacije moči itd.);

| (c) | vrsta sistema (neupravljani, upravljani, nadgradljivi itd.); |
| --- | --- |

(c)

vrsta sistema (neupravljani, upravljani, nadgradljivi itd.);

| (d) | konfiguracije sistema (vključno s konfiguracijo nižjega zmogljivostnega razreda, konfiguracijo višjega zmogljivostnega razreda, konfiguracijo z najmanjšo močjo, konfiguracijo z največjo močjo in tipično konfiguracijo za dodelitev oznake družini izdelkov); |
| --- | --- |

(d)

konfiguracije sistema (vključno s konfiguracijo nižjega zmogljivostnega razreda, konfiguracijo višjega zmogljivostnega razreda, konfiguracijo z najmanjšo močjo, konfiguracijo z največjo močjo in tipično konfiguracijo za dodelitev oznake družini izdelkov);

| (e) | podatki o porabi energije in zmogljivosti iz zahtevanih preskusov meril učinkovitosti v stanju nedejavnosti in v aktivnem stanju, vključno z datotekami results.xml, results.html, results.txt, vsemi datotekami png z grafi rezultatov, datotekami results-details.html in results-details.txt ter vsemi datotekami png z grafi podrobnosti rezultatov; |
| --- | --- |

(e)

podatki o porabi energije in zmogljivosti iz zahtevanih preskusov meril učinkovitosti v stanju nedejavnosti in v aktivnem stanju, vključno z datotekami results.xml, results.html, results.txt, vsemi datotekami png z grafi rezultatov, datotekami results-details.html in results-details.txt ter vsemi datotekami png z grafi podrobnosti rezultatov;

| (f) | razpoložljive in omogočene funkcije za varčevanje energije (npr. upravljanje porabe energije); |
| --- | --- |

(f)

razpoložljive in omogočene funkcije za varčevanje energije (npr. upravljanje porabe energije);

| (g) | seznam izbranih podatkov iz poročila o toploti ASHRAE; |
| --- | --- |

(g)

seznam izbranih podatkov iz poročila o toploti ASHRAE;

| (h) | meritve temperature vhodnega zraka, opravljene pred začetkom preskusa, ob zaključku preskusa v stanju nedejavnosti in ob zaključku preskusa v aktivnem stanju; |
| --- | --- |

(h)

meritve temperature vhodnega zraka, opravljene pred začetkom preskusa, ob zaključku preskusa v stanju nedejavnosti in ob zaključku preskusa v aktivnem stanju;

| (i) | pri dodelitvi oznake družinam izdelkov: seznam ustreznih konfiguracij z ustreznimi SKU ali ID konfiguracij, in |
| --- | --- |

(i)

pri dodelitvi oznake družinam izdelkov: seznam ustreznih konfiguracij z ustreznimi SKU ali ID konfiguracij, in

| (j) | za rezinski strežnik: seznam združljivih rezinskih omar, ki izpolnjujejo merila za dodelitev oznake ENERGY STAR. |
| --- | --- |

(j)

za rezinski strežnik: seznam združljivih rezinskih omar, ki izpolnjujejo merila za dodelitev oznake ENERGY STAR.

| 4.3 | Agencija EPA in Evropska komisija lahko občasno spremenita ta seznam, kot je potrebno, in obveščata deležnike o postopku spreminjanja ter jih povabita k sodelovanju. |
| --- | --- |

4.3

Agencija EPA in Evropska komisija lahko občasno spremenita ta seznam, kot je potrebno, in obveščata deležnike o postopku spreminjanja ter jih povabita k sodelovanju.

5.   Zahteve za merjenje in prikaz standardnih podatkov o zmogljivosti

5.1   Merjenje in prikaz

| 5.1.1 | Računalniški strežnik mora zagotoviti podatke o moči (W), temperaturi vhodnega zraka (°C) in povprečni izkoriščenosti vseh logičnih centralnih procesnih enot. Podatki morajo biti na voljo v objavljeni obliki ali obliki, dostopni uporabnikom, ki jo je mogoče brati z nelastniško upravljalno programsko opremo neodvisnih ponudnikov prek standardnega omrežja. Pri rezinskih in večvozliščnih strežnikih in sistemih so podatki lahko združeni na ravni omare. |
| --- | --- |

5.1.1

Računalniški strežnik mora zagotoviti podatke o moči (W), temperaturi vhodnega zraka (°C) in povprečni izkoriščenosti vseh logičnih centralnih procesnih enot. Podatki morajo biti na voljo v objavljeni obliki ali obliki, dostopni uporabnikom, ki jo je mogoče brati z nelastniško upravljalno programsko opremo neodvisnih ponudnikov prek standardnega omrežja. Pri rezinskih in večvozliščnih strežnikih in sistemih so podatki lahko združeni na ravni omare.

| 5.1.2 | Za računalniške strežnike, opredeljene kot oprema razreda B v skladu s standardom EN 55022:2006, ne veljajo zahteve za predložitev podatkov o moči in temperaturi vhodnega zraka iz oddelka 5.1.1. Razred B vključuje opremo za gospodinjstvo in domačo pisarno (namenjeno uporabi v domačem okolju). Vsi računalniški strežniki v programu morajo izpolnjevati zahtevo in pogoje za poročanje o izkoriščenosti vseh logičnih centralnih procesnih enot. |
| --- | --- |

5.1.2

Za računalniške strežnike, opredeljene kot oprema razreda B v skladu s standardom EN 55022:2006, ne veljajo zahteve za predložitev podatkov o moči in temperaturi vhodnega zraka iz oddelka 5.1.1. Razred B vključuje opremo za gospodinjstvo in domačo pisarno (namenjeno uporabi v domačem okolju). Vsi računalniški strežniki v programu morajo izpolnjevati zahtevo in pogoje za poročanje o izkoriščenosti vseh logičnih centralnih procesnih enot.

5.2   Izvajanje poročanja

| 5.2.1 | Za omogočanje dostopa do podatkov končnim uporabnikom lahko izdelki uporabljajo vdelane sestavne dele ali dodatne naprave, priložene računalniškemu strežniku (npr. storitveni procesor, vdelani merilnik moči ali toplote (ali drugo dodatno tehnologijo) ali vnaprej nameščeni operacijski sistem); |
| --- | --- |

5.2.1

Za omogočanje dostopa do podatkov končnim uporabnikom lahko izdelki uporabljajo vdelane sestavne dele ali dodatne naprave, priložene računalniškemu strežniku (npr. storitveni procesor, vdelani merilnik moči ali toplote (ali drugo dodatno tehnologijo) ali vnaprej nameščeni operacijski sistem);

| 5.2.2 | Izdelki, ki vključujejo vnaprej nameščen operacijski sistem, morajo vključevati vse potrebne gonilnike in programsko opremo, ki končnim uporabnikom omogočajo dostop do standardnih podatkov, kot je določeno v tem dokumentu. Izdelkom, ki ne vključujejo vnaprej nameščenega operacijskega sistema, mora biti priložena tiskana dokumentacija z informacijami o dostopu do registrov, ki vsebujejo ustrezne podatke o senzorjih. To zahtevo je mogoče izpolniti s tiskanim gradivom, elektronsko dokumentacijo, priloženo računalniškemu strežniku, ali informacijami, ki so javno dostopne na partnerjevem spletnem mestu z informacijami o računalniškem strežniku. |
| --- | --- |

5.2.2

Izdelki, ki vključujejo vnaprej nameščen operacijski sistem, morajo vključevati vse potrebne gonilnike in programsko opremo, ki končnim uporabnikom omogočajo dostop do standardnih podatkov, kot je določeno v tem dokumentu. Izdelkom, ki ne vključujejo vnaprej nameščenega operacijskega sistema, mora biti priložena tiskana dokumentacija z informacijami o dostopu do registrov, ki vsebujejo ustrezne podatke o senzorjih. To zahtevo je mogoče izpolniti s tiskanim gradivom, elektronsko dokumentacijo, priloženo računalniškemu strežniku, ali informacijami, ki so javno dostopne na partnerjevem spletnem mestu z informacijami o računalniškem strežniku.

| 5.2.3 | Ko je na voljo odprt in univerzalno dostopen standard za zbiranje in poročanje podatkov, morajo proizvajalci univerzalni standard vključiti v svoje sisteme. |
| --- | --- |

5.2.3

Ko je na voljo odprt in univerzalno dostopen standard za zbiranje in poročanje podatkov, morajo proizvajalci univerzalni standard vključiti v svoje sisteme.

| 5.2.4 | Ocenjevanje točnosti (5.3) in zahtev za vzorčenje (5.4) se opravi na podlagi pregleda podatkov na podatkovnih listih sestavnih delov. Če ti podatki niso na voljo, se točnost in vzorčenje ocenita na podlagi partnerjeve deklaracije. |
| --- | --- |

5.2.4

Ocenjevanje točnosti (5.3) in zahtev za vzorčenje (5.4) se opravi na podlagi pregleda podatkov na podatkovnih listih sestavnih delov. Če ti podatki niso na voljo, se točnost in vzorčenje ocenita na podlagi partnerjeve deklaracije.

5.3   Točnost merjenja

| 5.3.1 | Vhodna moč: rezultati merjenja morajo biti predstavljeni s točnostjo najmanj ± 5 % dejanske vrednosti z največjo stopnjo točnosti ± 10 W za vsako nameščeno napajalno enoto (tj. nikoli ni zahtevano, da je točnost za moč, o kateri se poroča, za vsak napajalnik večja od ± 10 wattov) skozi delovni razpon od nedejavnosti do polne moči. |
| --- | --- |

5.3.1

Vhodna moč: rezultati merjenja morajo biti predstavljeni s točnostjo najmanj ± 5 % dejanske vrednosti z največjo stopnjo točnosti ± 10 W za vsako nameščeno napajalno enoto (tj. nikoli ni zahtevano, da je točnost za moč, o kateri se poroča, za vsak napajalnik večja od ± 10 wattov) skozi delovni razpon od nedejavnosti do polne moči.

| 5.3.2 | Izkoriščenost procesorja: za vsako logično centralno procesno enoto, ki je vidna operacijskemu sistemu, se mora oceniti povprečna izkoriščenost, ki mora biti prek operacijskega okolja (operacijskega sistema ali hipervizorja) prikazana upravljavcu ali uporabniku računalniškega strežnika. |
| --- | --- |

5.3.2

Izkoriščenost procesorja: za vsako logično centralno procesno enoto, ki je vidna operacijskemu sistemu, se mora oceniti povprečna izkoriščenost, ki mora biti prek operacijskega okolja (operacijskega sistema ali hipervizorja) prikazana upravljavcu ali uporabniku računalniškega strežnika.

| 5.3.3 | Temperatura vhodnega zraka: rezultati merjenja morajo biti predstavljeni s točnostjo najmanj ± 2 °C. |
| --- | --- |

5.3.3

Temperatura vhodnega zraka: rezultati merjenja morajo biti predstavljeni s točnostjo najmanj ± 2 °C.

5.4   Zahteve za vzorčenje

| 5.4.1 | Vhodna moč in izkoriščenost procesorja: rezultati merjenja vhodne moči in izkoriščenosti procesorja morajo biti vzorčeni interno v okviru računalniškega strežnika s stopnjo, večjo ali enako merjenju v neprekinjenem 10-sekundnem obdobju. Povprečje, ki zajema obdobje največ 30 sekund, mora biti vzorčeno interno v okviru računalniškega strežnika s pogostostjo najmanj enkrat na deset sekund. |
| --- | --- |

5.4.1

Vhodna moč in izkoriščenost procesorja: rezultati merjenja vhodne moči in izkoriščenosti procesorja morajo biti vzorčeni interno v okviru računalniškega strežnika s stopnjo, večjo ali enako merjenju v neprekinjenem 10-sekundnem obdobju. Povprečje, ki zajema obdobje največ 30 sekund, mora biti vzorčeno interno v okviru računalniškega strežnika s pogostostjo najmanj enkrat na deset sekund.

| 5.4.2 | Temperatura vhodnega zraka: rezultati merjenja temperature vhodnega zraka morajo biti vzorčeni interno v okviru računalniškega strežnika s stopnjo, večjo ali enako enemu merjenju vsakih 10 sekund. |
| --- | --- |

5.4.2

Temperatura vhodnega zraka: rezultati merjenja temperature vhodnega zraka morajo biti vzorčeni interno v okviru računalniškega strežnika s stopnjo, večjo ali enako enemu merjenju vsakih 10 sekund.

| 5.4.3 | Časovno žigosanje: sistemi, ki izvajajo časovno žigosanje podatkov o okolju, morajo vzorčiti interno v okviru podatkov računalniškega strežnika s stopnjo, večjo ali enako enemu merjenju vsakih 30 sekund. |
| --- | --- |

5.4.3

Časovno žigosanje: sistemi, ki izvajajo časovno žigosanje podatkov o okolju, morajo vzorčiti interno v okviru podatkov računalniškega strežnika s stopnjo, večjo ali enako enemu merjenju vsakih 30 sekund.

| 5.4.4 | Upravljalna programska oprema: vsa vzorčena merjenja so dana na voljo zunanji upravljalni programski opremi s prenosom na zahtevo ali usklajenim samodejnim prikazom. Sistemska upravljalna programska oprema je v vsakem primeru odgovorna za določitev roka za prikaz podatkov, računalniški strežnik pa je odgovoren za zagotovitev skladnosti prikazanih podatkov z zgornjimi zahtevami za vzorčenje in točnost. |
| --- | --- |

5.4.4

Upravljalna programska oprema: vsa vzorčena merjenja so dana na voljo zunanji upravljalni programski opremi s prenosom na zahtevo ali usklajenim samodejnim prikazom. Sistemska upravljalna programska oprema je v vsakem primeru odgovorna za določitev roka za prikaz podatkov, računalniški strežnik pa je odgovoren za zagotovitev skladnosti prikazanih podatkov z zgornjimi zahtevami za vzorčenje in točnost.

6.   Preskušanje

6.1   Preskusne metode

| 6.1.1 | Pri preskušanju izdelkov računalniških strežnikov se za določitev ustreznosti za oznako ENERGY STAR uporabijo preskusne metode, navedene v tabeli 5.

  Tabela 5


  Preskusne metode za dodelitev oznake ENERGY STAR







  Vrsta izdelka ali sestavni del | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- |
| Vsi | Preskusna metoda ENERGY STAR za računalniške strežnike (revizija marec 2013) |
| Vsi | Orodje za ocenjevanje učinkovitosti strežnika organizacije SPEC („Standard Performance Evaluation Corporation“), različica 1.0.0, revizija 26. februar 2013 |

6.1.1

Pri preskušanju izdelkov računalniških strežnikov se za določitev ustreznosti za oznako ENERGY STAR uporabijo preskusne metode, navedene v tabeli 5.

Tabela 5

Preskusne metode za dodelitev oznake ENERGY STAR

Vrsta izdelka ali sestavni del

Preskusna metoda

Vsi

Preskusna metoda ENERGY STAR za računalniške strežnike (revizija marec 2013)

Vsi

Orodje za ocenjevanje učinkovitosti strežnika organizacije SPEC („Standard Performance Evaluation Corporation“), različica 1.0.0, revizija 26. februar 2013

| 6.1.2 | Pri preskušanju izdelkov računalniških strežnikov morajo imeti enote, ki se preskušajo, med preskušanjem zasedena vsa procesorska podnožja.
  Če računalniški strežnik ne podpira zasedenosti vseh procesorskih podnožij med preskušanjem, je treba zasesti največje podprto število podnožij. Za te sisteme velja osnovna dodelitev moči v stanju nedejavnosti na podlagi števila podnožij v sistemu. |
| --- | --- |

6.1.2

Pri preskušanju izdelkov računalniških strežnikov morajo imeti enote, ki se preskušajo, med preskušanjem zasedena vsa procesorska podnožja.

Če računalniški strežnik ne podpira zasedenosti vseh procesorskih podnožij med preskušanjem, je treba zasesti največje podprto število podnožij. Za te sisteme velja osnovna dodelitev moči v stanju nedejavnosti na podlagi števila podnožij v sistemu.

6.2   Število enot, potrebnih za preskus

Vzorčni modeli za preskus se izberejo v skladu z naslednjimi zahtevami:

| (a) | Pri dodelitvi oznake posamezni konfiguraciji izdelka se za vzorčni model šteje edinstvena konfiguracija, ki se bo tržila z oznako ENERGY STAR in bo z njo označena. |
| --- | --- |

(a)

Pri dodelitvi oznake posamezni konfiguraciji izdelka se za vzorčni model šteje edinstvena konfiguracija, ki se bo tržila z oznako ENERGY STAR in bo z njo označena.

| (b) | Pri dodelitvi oznake družini izdelkov vseh vrst izdelkov se za vzorčni model v družini šteje ena konfiguracija izdelka za vsako od petih točk, opredeljenih v oddelku 1.8.2. Vsi takšni vzorčni modeli imajo enake skupne lastnosti družine izdelkov, opredeljene v oddelku 1.8.1. |
| --- | --- |

(b)

Pri dodelitvi oznake družini izdelkov vseh vrst izdelkov se za vzorčni model v družini šteje ena konfiguracija izdelka za vsako od petih točk, opredeljenih v oddelku 1.8.2. Vsi takšni vzorčni modeli imajo enake skupne lastnosti družine izdelkov, opredeljene v oddelku 1.8.1.

6.3   Družine izdelkov, upravičene do oznake

| 6.3.1 | Partnerje se spodbuja, naj preskušajo posamezne konfiguracije izdelkov in predložijo podatke za dodelitev oznake ENERGY STAR. Partner pa lahko pod enim nazivom družine opredeli več konfiguracij izdelkov kot upravičene do oznake, če vsaka konfiguracija v družini izpolnjuje eno od naslednjih zahtev:






  (a) | posamezni izdelki so narejeni na enaki platformi, izpolnjujejo enake posebne zahteve v tej specifikaciji in so upravičeni do oznake v skladu z njimi ter so v vseh pogledih enaki preskušeni vzorčni konfiguraciji, razen glede ohišja in barve, ali |
| --- | --- | --- |

6.3.1

Partnerje se spodbuja, naj preskušajo posamezne konfiguracije izdelkov in predložijo podatke za dodelitev oznake ENERGY STAR. Partner pa lahko pod enim nazivom družine opredeli več konfiguracij izdelkov kot upravičene do oznake, če vsaka konfiguracija v družini izpolnjuje eno od naslednjih zahtev:

(a)

posamezni izdelki so narejeni na enaki platformi, izpolnjujejo enake posebne zahteve v tej specifikaciji in so upravičeni do oznake v skladu z njimi ter so v vseh pogledih enaki preskušeni vzorčni konfiguraciji, razen glede ohišja in barve, ali

| (b) | posamezni izdelki izpolnjujejo zahteve družine izdelkov, opredeljene zgoraj v oddelku 1.8. V tem primeru morajo partnerji opraviti preskuse in predložiti podatke, kot je zahtevano v oddelku (b). |
| --- | --- |

(b)

posamezni izdelki izpolnjujejo zahteve družine izdelkov, opredeljene zgoraj v oddelku 1.8. V tem primeru morajo partnerji opraviti preskuse in predložiti podatke, kot je zahtevano v oddelku (b).

| 6.3.2 | Partnerji morajo predložiti podatkovni list za moč in zmogljivost za vsako družino izdelkov, ki je predložena za dodelitev oznake. |
| --- | --- |

6.3.2

Partnerji morajo predložiti podatkovni list za moč in zmogljivost za vsako družino izdelkov, ki je predložena za dodelitev oznake.

| 6.3.3 | Vse konfiguracije izdelkov v družini izdelkov, ki je predložena za dodelitev oznake, morajo izpolnjevati zahteve za oznako ENERGY STAR, vključno z izdelki, za katere podatki niso bili predloženi. |
| --- | --- |

6.3.3

Vse konfiguracije izdelkov v družini izdelkov, ki je predložena za dodelitev oznake, morajo izpolnjevati zahteve za oznako ENERGY STAR, vključno z izdelki, za katere podatki niso bili predloženi.

7.   Datum začetka veljavnosti

| 7.1 | Datum začetka veljavnosti te specifikacije za računalniške strežnike ENERGY STAR (različica 2.0) bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma. Da bi bil model izdelka upravičen do oznake ENERGY STAR, mora ustrezati specifikaciji ENERGY STAR, ki velja na dan proizvodnje modela. Datum proizvodnje se razlikuje za vsako napravo in pomeni datum, ko se naprava šteje za v celoti sestavljeno. |
| --- | --- |

7.1

Datum začetka veljavnosti te specifikacije za računalniške strežnike ENERGY STAR (različica 2.0) bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma. Da bi bil model izdelka upravičen do oznake ENERGY STAR, mora ustrezati specifikaciji ENERGY STAR, ki velja na dan proizvodnje modela. Datum proizvodnje se razlikuje za vsako napravo in pomeni datum, ko se naprava šteje za v celoti sestavljeno.

| 7.2 | Prihodnje spremembe specifikacije: EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe te specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah specifikacije posvetujeta z deležniki. V primeru spremembe specifikacije je treba vedeti, da se oznaka ENERGY STAR ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela izdelka. |
| --- | --- |

7.2

Prihodnje spremembe specifikacije: EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe te specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah specifikacije posvetujeta z deležniki. V primeru spremembe specifikacije je treba vedeti, da se oznaka ENERGY STAR ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela izdelka.

8.   Premisleki glede prihodnjih sprememb

| 8.1 | Merila učinkovitosti v aktivnem stanju: EPA in Evropska komisija nameravata v različici 3.0 predpisati merila učinkovitosti v aktivnem stanju za vse kategorije računalniških strežnikov, v katerih je na voljo dovolj podatkov SERT za zadostno razlikovanje izdelkov. |
| --- | --- |

8.1

Merila učinkovitosti v aktivnem stanju: EPA in Evropska komisija nameravata v različici 3.0 predpisati merila učinkovitosti v aktivnem stanju za vse kategorije računalniških strežnikov, v katerih je na voljo dovolj podatkov SERT za zadostno razlikovanje izdelkov.

| 8.2 | Ustrezno dimenzioniranje napajalnikov: EPA in Evropska komisija bosta raziskali možnosti za spodbujanje ustreznega dimenzioniranja napajalnikov v različici 3.0. |
| --- | --- |

8.2

Ustrezno dimenzioniranje napajalnikov: EPA in Evropska komisija bosta raziskali možnosti za spodbujanje ustreznega dimenzioniranja napajalnikov v različici 3.0.

| 8.3 | Vključitev računalniških strežnikov DC-DC: EPA in Evropska komisija spodbujata proizvajalce, naj sodelujejo z organizacijo SPEC pri razvoju podpore za strežnike z enosmernim napajanjem v orodju SERT, da bi bili lahko v različici 3.0 za dodelitev oznake obravnavani tudi računalniški strežniki z enosmernim napajanjem. |
| --- | --- |

8.3

Vključitev računalniških strežnikov DC-DC: EPA in Evropska komisija spodbujata proizvajalce, naj sodelujejo z organizacijo SPEC pri razvoju podpore za strežnike z enosmernim napajanjem v orodju SERT, da bi bili lahko v različici 3.0 za dodelitev oznake obravnavani tudi računalniški strežniki z enosmernim napajanjem.

| 8.4 | Vključitev dodatnih sistemskih arhitektur: EPA in Evropska komisija spodbujata proizvajalce, naj sodelujejo z organizacijo SPEC pri razvoju podpore za arhitekture, ki jih orodje SERT trenutno ne podpira, čeprav imajo znaten delež na trgu računalniških strežnikov. EPA in Evropska komisija bosta pred razvojem različice 3.0 obravnavali vse arhitekture, ki jih podpira orodje SERT. |
| --- | --- |

8.4

Vključitev dodatnih sistemskih arhitektur: EPA in Evropska komisija spodbujata proizvajalce, naj sodelujejo z organizacijo SPEC pri razvoju podpore za arhitekture, ki jih orodje SERT trenutno ne podpira, čeprav imajo znaten delež na trgu računalniških strežnikov. EPA in Evropska komisija bosta pred razvojem različice 3.0 obravnavali vse arhitekture, ki jih podpira orodje SERT.

| 8.5 | Odstranitev seštevalnika za dodatne presežne napajalnike: EPA in Evropska komisija se zavedata, da obstaja tehnologija, ki omogoča, da so presežni napajalniki v načinu pripravljenosti in da se aktivirajo samo po potrebi. EPA in Evropska komisija spodbujata uvedbo te tehnologije v računalniške strežnike in bosta raziskali, ali je v različici 3.0 trenutni seštevalnik za dodatne presežne napajalnike še vedno potreben. |
| --- | --- |

8.5

Odstranitev seštevalnika za dodatne presežne napajalnike: EPA in Evropska komisija se zavedata, da obstaja tehnologija, ki omogoča, da so presežni napajalniki v načinu pripravljenosti in da se aktivirajo samo po potrebi. EPA in Evropska komisija spodbujata uvedbo te tehnologije v računalniške strežnike in bosta raziskali, ali je v različici 3.0 trenutni seštevalnik za dodatne presežne napajalnike še vedno potreben.

| 8.6 | Zahteve za pomožni procesorski pospeševalnik (APA): EPA in Evropska komisija nameravata na podlagi podatkov o APA, zbranih iz različice 2.0, in morebitne vključitve ocenjevanja APA v orodje SERT znova proučiti zahteve za APA in jih v različici 3.0 po možnosti razširiti. |
| --- | --- |

8.6

Zahteve za pomožni procesorski pospeševalnik (APA): EPA in Evropska komisija nameravata na podlagi podatkov o APA, zbranih iz različice 2.0, in morebitne vključitve ocenjevanja APA v orodje SERT znova proučiti zahteve za APA in jih v različici 3.0 po možnosti razširiti.

| 8.7 | Zahteve za poročanje o toploti in preskušanje: EPA in Evropska komisija nameravata znova ovrednotiti trenutne zahteve za poročanje o toploti in preskušanje z namenom povečanja vrednosti zbranih podatkov za proizvajalce in upravljavce podatkovnih središč. |
| --- | --- |

8.7

Zahteve za poročanje o toploti in preskušanje: EPA in Evropska komisija nameravata znova ovrednotiti trenutne zahteve za poročanje o toploti in preskušanje z namenom povečanja vrednosti zbranih podatkov za proizvajalce in upravljavce podatkovnih središč.

Dodatek A

Primeri izračunov

1.   Zahteve za moč v stanju nedejavnosti

Če želite določiti zahtevo za največjo moč v stanju nedejavnosti za dodelitev oznake ENERGY STAR, določite osnovno dodelitev moči v stanju nedejavnosti iz tabele 3 in nato dodajte dodelitve porabe energije iz tabele 4 (navedene v oddelku 3.6 meril upravičenosti). Primer je naveden spodaj:

Primer: standardni enoprocesorski računalniški strežnik z 8 GB pomnilnika, dvema trdima diskoma in dvema V/I-napravama (prva z dvoje enogigabitnih vrat in druga s šestimi enogigabitnimi vrati).

| 1.1 | Osnovna dodelitev:






  (a) | Določite osnovno dodelitev v stanju nedejavnosti iz tabele 3, navedene spodaj. |
| --- | --- | --- |

1.1

Osnovna dodelitev:

(a)

Določite osnovno dodelitev v stanju nedejavnosti iz tabele 3, navedene spodaj.

| (b) | Strežnik, uporabljen v primeru, spada v kategorijo A in lahko v stanju nedejavnosti porabi največ 47,0 watta, da je upravičen do oznake ENERGY STAR.








  Kategorija | Število nameščenih procesorjev
  (# P) | Upravljani strežnik | Osnovna dodelitev moči v stanju nedejavnosti
  (W) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | Ne | 47,0 |
| B | 1 | Da | 57,0 |
| C | 2 | Ne | 92,0 |
| D | 2 | Da | 142,0 |
| Odporni | 2 | Da | 205,0 |

(b)

Strežnik, uporabljen v primeru, spada v kategorijo A in lahko v stanju nedejavnosti porabi največ 47,0 watta, da je upravičen do oznake ENERGY STAR.

Kategorija

Število nameščenih procesorjev

(# P)

Upravljani strežnik

Osnovna dodelitev moči v stanju nedejavnosti

(W)

A

1

Ne

47,0

B

1

Da

57,0

C

2

Ne

92,0

D

2

Da

142,0

Odporni

2

Da

205,0

| 1.2 | Dodatne dodelitve moči v stanju nedejavnosti: izračunajte dodatne dodelitve moči v stanju nedejavnosti za dodatne sestavne dele iz tabele 4, navedene spodaj.







  Značilnost sistema | Uporablja se za | Dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Dodatni napajalniki | Napajalniki, nameščeni izrecno zaradi presežnosti napajanja | 20,0 watta na napajalnik |
| Trdi diski (vključno s polprevodniškimi pogoni) | Vsi nameščeni trdi diski | 8,0 watta na trdi disk |
| Dodatni pomnilnik | Nameščeni pomnilnik nad 4 GB | 0,75 watta na GB |
| Dodatni kanal DDR z medpomnilnikom | Nameščeni kanali DDR z medpomnilnikom nad 8 kanalov
  (samo odporni strežniki) | 4,0 watta na kanal DDR z medpomnilnikom |
| Dodatne V/I-naprave (hitrost ene povezave, zaokrožena na najbližji gigabit) | Nameščene naprave nad dvoje vrat s hitrostjo 1 Gb, vgrajene ethernetne naprave | < 1 Gb: brez dodelitve
  = 1 Gb: 2,0 watta/aktivna vrata
  > 1 Gb in < 10 Gb: 4,0 watta/aktivna vrata
  ≥ 10 Gb: 8,0 watta/aktivna vrata |

1.2

Dodatne dodelitve moči v stanju nedejavnosti: izračunajte dodatne dodelitve moči v stanju nedejavnosti za dodatne sestavne dele iz tabele 4, navedene spodaj.

Značilnost sistema

Uporablja se za

Dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti

Dodatni napajalniki

Napajalniki, nameščeni izrecno zaradi presežnosti napajanja

20,0 watta na napajalnik

Trdi diski (vključno s polprevodniškimi pogoni)

Vsi nameščeni trdi diski

8,0 watta na trdi disk

Dodatni pomnilnik

Nameščeni pomnilnik nad 4 GB

0,75 watta na GB

Dodatni kanal DDR z medpomnilnikom

Nameščeni kanali DDR z medpomnilnikom nad 8 kanalov

(samo odporni strežniki)

4,0 watta na kanal DDR z medpomnilnikom

Dodatne V/I-naprave (hitrost ene povezave, zaokrožena na najbližji gigabit)

Nameščene naprave nad dvoje vrat s hitrostjo 1 Gb, vgrajene ethernetne naprave

< 1 Gb: brez dodelitve

= 1 Gb: 2,0 watta/aktivna vrata

> 1 Gb in < 10 Gb: 4,0 watta/aktivna vrata

≥ 10 Gb: 8,0 watta/aktivna vrata

| (a) | Strežnik, uporabljen v primeru, ima dva trda diska. Zato mu je dodeljena dodatna dodelitev 16,0 watta za trda diska (2 diska × 8,0 watta). |
| --- | --- |

(a)

Strežnik, uporabljen v primeru, ima dva trda diska. Zato mu je dodeljena dodatna dodelitev 16,0 watta za trda diska (2 diska × 8,0 watta).

| (b) | Strežnik, uporabljen v primeru, ima 4 GB pomnilnika več od osnovne konfiguracije. Zato mu je dodeljena dodatna dodelitev 3,0 watta za pomnilnik (4 dodatni GB × 0,75 watta/GB). |
| --- | --- |

(b)

Strežnik, uporabljen v primeru, ima 4 GB pomnilnika več od osnovne konfiguracije. Zato mu je dodeljena dodatna dodelitev 3,0 watta za pomnilnik (4 dodatni GB × 0,75 watta/GB).

| (c) | Strežnik, uporabljen v primeru, ima eno V/I-kartico, ki ne izpolnjuje pogojev za seštevalnik: prva naprava ima samo dvoje ethernetnih vrat in ne presega praga dvojih vrat. Druga naprava pa izpolnjuje pogoje za seštevalnik: strežniku je dodeljena dodatna dodelitev 12,0 watta za napravo (šest enogigabitnih vrat × 2,0 watta/aktivna vrata). |
| --- | --- |

(c)

Strežnik, uporabljen v primeru, ima eno V/I-kartico, ki ne izpolnjuje pogojev za seštevalnik: prva naprava ima samo dvoje ethernetnih vrat in ne presega praga dvojih vrat. Druga naprava pa izpolnjuje pogoje za seštevalnik: strežniku je dodeljena dodatna dodelitev 12,0 watta za napravo (šest enogigabitnih vrat × 2,0 watta/aktivna vrata).

| 1.3 | Prištejte dodatne dodelitve moči osnovni dodelitvi, da izračunate končno dodelitev v stanju nedejavnosti. Sistem, uporabljen v primeru, je upravičen do oznake samo, če v stanju nedejavnosti zahteva največ 78,0 watta (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W). |
| --- | --- |

1.3

Prištejte dodatne dodelitve moči osnovni dodelitvi, da izračunate končno dodelitev v stanju nedejavnosti. Sistem, uporabljen v primeru, je upravičen do oznake samo, če v stanju nedejavnosti zahteva največ 78,0 watta (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W).

2.   Dodatna dodelitev v stanju nedejavnosti – napajalniki

V naslednjih primerih so ponazorjene dodelitve moči v stanju nedejavnosti za dodatne napajalnike:

| 2.1 | Če sta za delovanje računalniškega strežnika potrebna dva napajalnika, konfiguracija pa vključuje tri nameščene napajalnike, je strežniku dodeljena dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti 20,0 watta. |
| --- | --- |

2.1

Če sta za delovanje računalniškega strežnika potrebna dva napajalnika, konfiguracija pa vključuje tri nameščene napajalnike, je strežniku dodeljena dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti 20,0 watta.

| 2.2 | Če bi bil isti strežnik opremljen s štirimi nameščenimi napajalniki, bi mu bila dodeljena dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti 40,0 watta. |
| --- | --- |

2.2

Če bi bil isti strežnik opremljen s štirimi nameščenimi napajalniki, bi mu bila dodeljena dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti 40,0 watta.

3.   Dodatna dodelitev v stanju nedejavnosti – dodatni kanal DDR z medpomnilnikom

V naslednjih primerih so ponazorjene dodelitve moči v stanju nedejavnosti za dodatne kanale DDR z medpomnilnikom:

| 3.1 | Če je odporni računalniški strežnik opremljen s šestimi nameščenimi kanali DDR z medpomnilnikom, mu ni dodeljena dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti. |
| --- | --- |

3.1

Če je odporni računalniški strežnik opremljen s šestimi nameščenimi kanali DDR z medpomnilnikom, mu ni dodeljena dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti.

| 3.2 | Če bi bil isti odporni strežnik opremljen s 16 nameščenimi kanali DDR z medpomnilnikom, bi mu bila dodeljena dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti 32,0 watta (prvih 8 kanalov = brez dodatne dodelitve, drugih 8 kanalov = 4,0 watta × 8 kanalov DDR z medpomnilnikom). |
| --- | --- |

3.2

Če bi bil isti odporni strežnik opremljen s 16 nameščenimi kanali DDR z medpomnilnikom, bi mu bila dodeljena dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti 32,0 watta (prvih 8 kanalov = brez dodatne dodelitve, drugih 8 kanalov = 4,0 watta × 8 kanalov DDR z medpomnilnikom).

Dodatek B

Opredelitev razreda odpornih strežnikov

| 1. | RAS in nadgradljivost procesorja – podprte morajo biti vse naslednje zahteve:






  1.1 | RAS procesorja: procesor mora imeti zmogljivosti za odkrivanje, popravljanje in omejevanje podatkovnih napak, kot je opisano spodaj:






  (a) | odkrivanje napak v predpomnilnikih L1, imenikih in medpomnilnikih za prevajanje naslovov s parnostno zaščito; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

RAS in nadgradljivost procesorja – podprte morajo biti vse naslednje zahteve:

1.1

RAS procesorja: procesor mora imeti zmogljivosti za odkrivanje, popravljanje in omejevanje podatkovnih napak, kot je opisano spodaj:

(a)

odkrivanje napak v predpomnilnikih L1, imenikih in medpomnilnikih za prevajanje naslovov s parnostno zaščito;

| (b) | popravljanje enobitnih napak (ali boljše) z uporabo ECC v predpomnilnikih, ki lahko vsebujejo spremenjene podatke. Popravljeni podatki so dostavljeni prejemniku (tj. popravljanje napak se ne uporablja samo za čiščenje v ozadju); |
| --- | --- |

(b)

popravljanje enobitnih napak (ali boljše) z uporabo ECC v predpomnilnikih, ki lahko vsebujejo spremenjene podatke. Popravljeni podatki so dostavljeni prejemniku (tj. popravljanje napak se ne uporablja samo za čiščenje v ozadju);

| (c) | obnovitev po napaki in omejevanje s (1) ponovnim poskusom in obnovitvijo točke preverjanja procesorja, (2) označevanjem nevarnih podatkov in razširjanjem ali (3) obojim. Mehanizmi obvestijo operacijski sistem ali hipervizorja, da naj omeji napako v procesu ali particiji, s čimer se zmanjša potreba po vnovičnih zagonih sistema, in |
| --- | --- |

(c)

obnovitev po napaki in omejevanje s (1) ponovnim poskusom in obnovitvijo točke preverjanja procesorja, (2) označevanjem nevarnih podatkov in razširjanjem ali (3) obojim. Mehanizmi obvestijo operacijski sistem ali hipervizorja, da naj omeji napako v procesu ali particiji, s čimer se zmanjša potreba po vnovičnih zagonih sistema, in

| (d) | (1) zmožnost avtonomnih ukrepov za ublažitev napak v strojni opremi procesorja, na primer onemogočitev okvarjenih delov predpomnilnika, (2) podpora za napovedno analizo okvar z obveščanjem operacijskega sistema, hipervizorja ali storitvenega procesorja o mestu in/ali temeljnem vzroku napak ali (3) oboje. |
| --- | --- |

(d)

(1) zmožnost avtonomnih ukrepov za ublažitev napak v strojni opremi procesorja, na primer onemogočitev okvarjenih delov predpomnilnika, (2) podpora za napovedno analizo okvar z obveščanjem operacijskega sistema, hipervizorja ali storitvenega procesorja o mestu in/ali temeljnem vzroku napak ali (3) oboje.

| 1.2 | Procesorska tehnologija v odpornih in nadgradljivih strežnikih zagotavlja dodatno zmogljivost in funkcionalnost brez dodatnega čipja, zato jih je mogoče zasnovati kot sisteme s štirimi ali več procesorskimi podnožji. Procesorji imajo dodatno infrastrukturo, ki podpira dodatna vgrajena procesorska vodila za izpolnitev zahtev večjih sistemov. |
| --- | --- |

1.2

Procesorska tehnologija v odpornih in nadgradljivih strežnikih zagotavlja dodatno zmogljivost in funkcionalnost brez dodatnega čipja, zato jih je mogoče zasnovati kot sisteme s štirimi ali več procesorskimi podnožji. Procesorji imajo dodatno infrastrukturo, ki podpira dodatna vgrajena procesorska vodila za izpolnitev zahtev večjih sistemov.

| 1.3 | Strežnik je opremljen s širokopasovnimi V/I-vmesniki za priključitev za zunanje V/I-razširitvene naprave ali oddaljene V/I-naprave brez zmanjšanja števila procesorskih podnožij, ki jih je mogoče povezati skupaj. To so lahko lastniški vmesniki ali standardni vmesniki, kot je PCIe. Visokozmogljivi V/I-krmilnik za podporo teh rež je lahko vdelan v glavno procesorsko podnožje ali v matično ploščo. |
| --- | --- |

1.3

Strežnik je opremljen s širokopasovnimi V/I-vmesniki za priključitev za zunanje V/I-razširitvene naprave ali oddaljene V/I-naprave brez zmanjšanja števila procesorskih podnožij, ki jih je mogoče povezati skupaj. To so lahko lastniški vmesniki ali standardni vmesniki, kot je PCIe. Visokozmogljivi V/I-krmilnik za podporo teh rež je lahko vdelan v glavno procesorsko podnožje ali v matično ploščo.

| 2. | RAS in nadgradljivost pomnilnika – podprte morajo biti vse naslednje zmogljivosti in značilnosti:






  (a) | odkrivanje napak v pomnilniku in obnovitev z razširjenim EEC; |
| --- | --- | --- |

2.

RAS in nadgradljivost pomnilnika – podprte morajo biti vse naslednje zmogljivosti in značilnosti:

(a)

odkrivanje napak v pomnilniku in obnovitev z razširjenim EEC;

| (b) | v konfiguraciji s štirimi moduli DIMM, obnovitev po okvari dveh sosednjih čipov v isti vrsti; |
| --- | --- |

(b)

v konfiguraciji s štirimi moduli DIMM, obnovitev po okvari dveh sosednjih čipov v isti vrsti;

| (c) | Selitev pomnilnika: za okvarjeni pomnilnik je mogoče proaktivno odvzeti dodelitev in preseliti podatke v razpoložljivi pomnilnik. To je mogoče izvesti pri razdrobljenosti modulov DIMM ali logičnih pomnilniških blokov. Pomnilnik je mogoče tudi prezrcaliti; |
| --- | --- |

(c)

Selitev pomnilnika: za okvarjeni pomnilnik je mogoče proaktivno odvzeti dodelitev in preseliti podatke v razpoložljivi pomnilnik. To je mogoče izvesti pri razdrobljenosti modulov DIMM ali logičnih pomnilniških blokov. Pomnilnik je mogoče tudi prezrcaliti;

| (d) | Uporabljajo se medpomnilniki za priključitev hitrejših povezav procesor–pomnilnik na module DIMM, priključene na počasnejše kanale DDR. Medpomnilnik je lahko ločen samostojni medpomnilniški čip, vgrajen v matično ploščo ali v pomnilniške kartice, izdelane po meri. Uporaba medpomnilniškega čipa je potrebna za razširjeno podporo modulov DIMM; omogočajo večjo pomnilniško zmogljivost zaradi podpore za zmogljivejše module DIMM, več rež DIMM na pomnilniški kanal in večje pasovne širine pomnilnika na pomnilniški kanal kot neposredno priključeni moduli DIMM. Pomnilniški moduli so lahko tudi izdelani po meri, pri čemer so medpomnilniki in čipi DRAM vgrajeni v isto kartico; |
| --- | --- |

(d)

Uporabljajo se medpomnilniki za priključitev hitrejših povezav procesor–pomnilnik na module DIMM, priključene na počasnejše kanale DDR. Medpomnilnik je lahko ločen samostojni medpomnilniški čip, vgrajen v matično ploščo ali v pomnilniške kartice, izdelane po meri. Uporaba medpomnilniškega čipa je potrebna za razširjeno podporo modulov DIMM; omogočajo večjo pomnilniško zmogljivost zaradi podpore za zmogljivejše module DIMM, več rež DIMM na pomnilniški kanal in večje pasovne širine pomnilnika na pomnilniški kanal kot neposredno priključeni moduli DIMM. Pomnilniški moduli so lahko tudi izdelani po meri, pri čemer so medpomnilniki in čipi DRAM vgrajeni v isto kartico;

| (e) | Med procesorji in medpomnilniki se uporabljajo odporne povezave z mehanizmi za obnovitev po prehodnih napakah v povezavi in |
| --- | --- |

(e)

Med procesorji in medpomnilniki se uporabljajo odporne povezave z mehanizmi za obnovitev po prehodnih napakah v povezavi in

| (f) | rezervne steze v povezavah procesor–pomnilnik. Na voljo je ena ali več rezervnih stez, kar omogoča preklop na drugo stezo v primeru trajne napake. |
| --- | --- |

(f)

rezervne steze v povezavah procesor–pomnilnik. Na voljo je ena ali več rezervnih stez, kar omogoča preklop na drugo stezo v primeru trajne napake.

| 3. | RAS napajalnika: vse napajalne enote, nameščene ali odpremljene s strežnikom, so presežne in jih je mogoče sočasno vzdrževati. Presežni sestavni deli, ki jih je mogoče popraviti, so lahko vgrajeni tudi v en fizični napajalnik, vendar jih mora biti mogoče popraviti brez izklopa sistema. Na voljo mora biti podpora za delovanje sistema v okrnjenem načinu, če je napajalna zmogljivost zmanjšana zaradi okvar napajalnikov ali izpada vhodnega napajanja. |
| --- | --- |

3.

RAS napajalnika: vse napajalne enote, nameščene ali odpremljene s strežnikom, so presežne in jih je mogoče sočasno vzdrževati. Presežni sestavni deli, ki jih je mogoče popraviti, so lahko vgrajeni tudi v en fizični napajalnik, vendar jih mora biti mogoče popraviti brez izklopa sistema. Na voljo mora biti podpora za delovanje sistema v okrnjenem načinu, če je napajalna zmogljivost zmanjšana zaradi okvar napajalnikov ali izpada vhodnega napajanja.

| 4. | RAS hladilnega sistema: vsi aktivni sestavni deli hladilnega sistema, na primer ventilatorji ali vodno hlajenje, so presežni in jih je mogoče sočasno vzdrževati. Procesorski sklop mora imeti mehanizme za omejitev delovanja v primeru previsoke temperature. Na voljo mora biti podpora za delovanje sistema v okrnjenem načinu, če je v sestavnih delih sistema zaznana previsoka temperatura. |
| --- | --- |

4.

RAS hladilnega sistema: vsi aktivni sestavni deli hladilnega sistema, na primer ventilatorji ali vodno hlajenje, so presežni in jih je mogoče sočasno vzdrževati. Procesorski sklop mora imeti mehanizme za omejitev delovanja v primeru previsoke temperature. Na voljo mora biti podpora za delovanje sistema v okrnjenem načinu, če je v sestavnih delih sistema zaznana previsoka temperatura.

| 5. | Odpornost sistema – strežnik ima najmanj šest naslednjih značilnosti:






  (a) | podpora za presežne krmilnike za shranjevanje ali presežno pot do zunanjih naprav za shranjevanje; |
| --- | --- | --- |

5.

Odpornost sistema – strežnik ima najmanj šest naslednjih značilnosti:

(a)

podpora za presežne krmilnike za shranjevanje ali presežno pot do zunanjih naprav za shranjevanje;

| (b) | presežni storitveni procesorji; |
| --- | --- |

(b)

presežni storitveni procesorji;

| (c) | presežne stopnje regulatorja DC-DC po napajalnih izhodih; |
| --- | --- |

(c)

presežne stopnje regulatorja DC-DC po napajalnih izhodih;

| (d) | strojna oprema strežnika podpira odvzem dodelitve procesorja med delovanjem; |
| --- | --- |

(d)

strojna oprema strežnika podpira odvzem dodelitve procesorja med delovanjem;

| (e) | V/I-kartice ali trde diske je mogoče hitro zamenjati; |
| --- | --- |

(e)

V/I-kartice ali trde diske je mogoče hitro zamenjati;

| (f) | omogoča ponovni poskus po napaki za celotno vodilo na povezavah procesor–pomnilnik ali procesor–procesor; |
| --- | --- |

(f)

omogoča ponovni poskus po napaki za celotno vodilo na povezavah procesor–pomnilnik ali procesor–procesor;

| (g) | podpira sprotno širjenje/krčenje sredstev strojne opreme brez potrebe po vnovičnem zagonu operacijskega sistema (funkcije „na zahtevo“); |
| --- | --- |

(g)

podpira sprotno širjenje/krčenje sredstev strojne opreme brez potrebe po vnovičnem zagonu operacijskega sistema (funkcije „na zahtevo“);

| (h) | selitev procesorskega podnožja: s pomočjo hipervizorja in/ali operacijskega sistema je mogoče opravila, ki se izvajajo v procesorskem podnožju, preseliti v drugo procesorsko podnožje brez potrebe po vnovičnem zagonu sistema; |
| --- | --- |

(h)

selitev procesorskega podnožja: s pomočjo hipervizorja in/ali operacijskega sistema je mogoče opravila, ki se izvajajo v procesorskem podnožju, preseliti v drugo procesorsko podnožje brez potrebe po vnovičnem zagonu sistema;

| (i) | omogočeno je nadzorovanje pomnilnika ali čiščenje v ozadju za proaktivno odkrivanje in popravljanje napak ter zmanjšanje verjetnosti nepopravljivih napak in |
| --- | --- |

(i)

omogočeno je nadzorovanje pomnilnika ali čiščenje v ozadju za proaktivno odkrivanje in popravljanje napak ter zmanjšanje verjetnosti nepopravljivih napak in

| (j) | odpornost notranjih naprav za shranjevanje: odporni sistemi imajo v osnovni konfiguraciji neko vrsto strojne opreme RAID, ki jo podpira matična plošča ali namenska reža za krmilniško kartico RAID za podporo notranjih pogonov strežnika. |
| --- | --- |

(j)

odpornost notranjih naprav za shranjevanje: odporni sistemi imajo v osnovni konfiguraciji neko vrsto strojne opreme RAID, ki jo podpira matična plošča ali namenska reža za krmilniško kartico RAID za podporo notranjih pogonov strežnika.

| 6. | Nadgradljivost sistema – strežnik mora podpirati vse naslednje zahteve:






  (a) | večja pomnilniška zmogljivost: >= 8 vrat DDR3 ali DDR4 DIMM na podnožje, z odpornimi povezavami med procesorskim podnožjem in medpomnilniki, in |
| --- | --- | --- |

6.

Nadgradljivost sistema – strežnik mora podpirati vse naslednje zahteve:

(a)

večja pomnilniška zmogljivost: >= 8 vrat DDR3 ali DDR4 DIMM na podnožje, z odpornimi povezavami med procesorskim podnožjem in medpomnilniki, in

| (b) | večja V/I-razširljivost: večja osnovna V/I-infrastruktura in podpora za več V/I-rež. Na voljo mora biti najmanj 32 namenskih stez PCIe 2. generacije ali enakovredna V/I-pasovna širina, z najmanj eno režo x16 ali drugim namenskim vmesnikom za podporo zunanjih vmesnikov PCIe, lastniškim V/I-vmesnikom ali drugim standardnim V/I-vmesnikom. |
| --- | --- |

(b)

večja V/I-razširljivost: večja osnovna V/I-infrastruktura in podpora za več V/I-rež. Na voljo mora biti najmanj 32 namenskih stez PCIe 2. generacije ali enakovredna V/I-pasovna širina, z najmanj eno režo x16 ali drugim namenskim vmesnikom za podporo zunanjih vmesnikov PCIe, lastniškim V/I-vmesnikom ali drugim standardnim V/I-vmesnikom.

Dodatek C

Preskusna metoda

1.   Pregled

Naslednja preskusna metoda se uporablja za določanje skladnosti z zahtevami v specifikaciji izdelkov ENERGY STAR za računalniške strežnike in pri pridobivanju podatkov o preskusu za poročanje o moči v stanju nedejavnosti in aktivnem stanju na podatkovnem listu za moč in zmogljivost za oznako ENERGY STAR.

2.   Uporaba

Naslednja preskusna metoda se uporablja za vse izdelke, upravičene do oznake v skladu s specifikacijo izdelkov ENERGY STAR za računalniške strežnike.

3.   Opredelitev pojmov

Če ni določeno drugače, so vsi izrazi v tem dokumentu skladni z opredelitvami pojmov iz specifikacije izdelkov ENERGY STAR za računalniške strežnike.

4.   Preskusna nastavitev

| 4.1 | Vhodno napajanje: vhodno napajanje je navedeno v tabeli 6 in tabeli 7. Frekvenca za vhodno napajanje je navedena v tabeli 8.

  Tabela 6


  Zahteve za vhodno napajanje za izdelke z nazivno močjo največ 1 500 (W)









  Vrsta izdelka | Napajalna napetost | Dovoljeno odstopanje napetosti | Največje celotno harmonsko popačenje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Strežniki z napajalnimi enotami AC-DC z enim izhodom | 230 V AC ali 115 V AC (11) | +/– 1,0 % | 2,0 % |
| Strežniki z napajalnimi enotami AC-DC z več izhodi | 230 V AC ali 115 V AC (11) |
| Neobvezni preskusni pogoji za AC-DC (japonski trg) | 100 V AC |
| Trifazni strežniki (severnoameriški trg) | 208 V AC |
| Trifazni strežniki (evropski trg) | 400 V AC |

4.1

Vhodno napajanje: vhodno napajanje je navedeno v tabeli 6 in tabeli 7. Frekvenca za vhodno napajanje je navedena v tabeli 8.

Tabela 6

Zahteve za vhodno napajanje za izdelke z nazivno močjo največ 1 500 (W)

Vrsta izdelka

Napajalna napetost

Dovoljeno odstopanje napetosti

Največje celotno harmonsko popačenje

Strežniki z napajalnimi enotami AC-DC z enim izhodom

230 V AC ali 115 V AC (11)

+/– 1,0 %

2,0 %

Strežniki z napajalnimi enotami AC-DC z več izhodi

230 V AC ali 115 V AC (11)

Neobvezni preskusni pogoji za AC-DC (japonski trg)

100 V AC

Trifazni strežniki (severnoameriški trg)

208 V AC

Trifazni strežniki (evropski trg)

400 V AC

Tabela 7

Zahteve za vhodno napajanje za izdelke z nazivno močjo nad 1 500 W

| Vrsta izdelka | Napajalna napetost | Dovoljeno odstopanje napetosti | Največje celotno harmonsko popačenje |
| --- | --- | --- | --- |
| Strežniki z napajalnimi enotami AC-DC z enim izhodom | 230 V AC ali 115 V AC (11) | +/– 4,0 % | 5,0 % |
| Strežniki z napajalnimi enotami AC-DC z več izhodi | 230 V AC ali 115 V AC (11) |
| Neobvezni preskusni pogoji za AC-DC (japonski trg) | 100 V AC |
| Trifazni strežniki
  (severnoameriški trg) | 208 V AC |
| Trifazni strežniki (evropski trg) | 400 V AC |

Vrsta izdelka

Napajalna napetost

Dovoljeno odstopanje napetosti

Največje celotno harmonsko popačenje

Strežniki z napajalnimi enotami AC-DC z enim izhodom

230 V AC ali 115 V AC (11)

+/– 4,0 %

5,0 %

Strežniki z napajalnimi enotami AC-DC z več izhodi

230 V AC ali 115 V AC (11)

Neobvezni preskusni pogoji za AC-DC (japonski trg)

100 V AC

Trifazni strežniki

(severnoameriški trg)

208 V AC

Trifazni strežniki (evropski trg)

400 V AC

Tabela 8

Zahteve za vhodno frekvenco za vse izdelke

| Napajalna napetost | Frekvenca | Dovoljeno odstopanje frekvence |
| --- | --- | --- |
| 100 V AC | 50 Hz ali 60 Hz | ± 1,0 % |
| 115 V AC | 60 Hz |
| 230 V AC | 50 Hz ali 60 Hz |
| Trifazna
  (severnoameriški trg) | 60 Hz |
| Trifazna
  (evropski trg) | 50 Hz |

Napajalna napetost

Frekvenca

Dovoljeno odstopanje frekvence

100 V AC

50 Hz ali 60 Hz

± 1,0 %

115 V AC

60 Hz

230 V AC

50 Hz ali 60 Hz

Trifazna

(severnoameriški trg)

60 Hz

Trifazna

(evropski trg)

50 Hz

| 4.2 | Temperatura okolice: temperatura okolice znaša 25 ± 5 °C. |
| --- | --- |

4.2

Temperatura okolice: temperatura okolice znaša 25 ± 5 °C.

| 4.3 | Relativna vlažnost: relativna vlažnost je v območju med 15 % in 80 %. |
| --- | --- |

4.3

Relativna vlažnost: relativna vlažnost je v območju med 15 % in 80 %.

| 4.4 | Analizator moči: analizator moči poroča efektivno moč in najmanj dve od naslednjih meritev: napetost, tok in faktor moči. Analizatorji moči imajo naslednje lastnosti:






  (a) | Skladnost: analizator moči se izbere s seznama naprav za merjenje moči, navedenega v projektnem dokumentu 1.0.0 (12) orodja za ocenjevanje učinkovitosti strežnika (SERT)TM
   (13). |
| --- | --- | --- |

4.4

Analizator moči: analizator moči poroča efektivno moč in najmanj dve od naslednjih meritev: napetost, tok in faktor moči. Analizatorji moči imajo naslednje lastnosti:

(a)

Skladnost: analizator moči se izbere s seznama naprav za merjenje moči, navedenega v projektnem dokumentu 1.0.0 (12) orodja za ocenjevanje učinkovitosti strežnika (SERT)TM
   (13).

| (b) | Kalibriranje: analizator mora biti kalibriran največ eno leto pred datumom preskusa po standardu, sledljivemu do Nacionalnega inštituta za znanost in tehnologijo (ZDA) ali enakovrednega nacionalnega meroslovnega inštituta v drugih državah. |
| --- | --- |

(b)

Kalibriranje: analizator mora biti kalibriran največ eno leto pred datumom preskusa po standardu, sledljivemu do Nacionalnega inštituta za znanost in tehnologijo (ZDA) ali enakovrednega nacionalnega meroslovnega inštituta v drugih državah.

| (c) | Temenski faktor: razpoložljiv tokovni temenski faktor 3 ali več pri nazivni vrednosti območja. Analizatorji, ki ne navedejo tokovnega temenskega faktorja, morajo biti zmožni izmeriti sunek jakosti toka, enak najmanj trikratni največji jakosti toka, izmerjeni med poljubnim enosekundnim vzorcem. |
| --- | --- |

(c)

Temenski faktor: razpoložljiv tokovni temenski faktor 3 ali več pri nazivni vrednosti območja. Analizatorji, ki ne navedejo tokovnega temenskega faktorja, morajo biti zmožni izmeriti sunek jakosti toka, enak najmanj trikratni največji jakosti toka, izmerjeni med poljubnim enosekundnim vzorcem.

| (d) | Najmanjši frekvenčni odziv: 3,0 kHz. |
| --- | --- |

(d)

Najmanjši frekvenčni odziv: 3,0 kHz.

| (e) | Najmanjša ločljivost:






  (1) | 0,01 W za merjenje vrednosti pod 10 W; |
| --- | --- | --- |

(e)

Najmanjša ločljivost:

(1)

0,01 W za merjenje vrednosti pod 10 W;

| (2) | 0,1 W za merjenje vrednosti od 10 W do 100 W in |
| --- | --- |

(2)

0,1 W za merjenje vrednosti od 10 W do 100 W in

| (3) | 1,0 W za merjenje vrednosti nad 100 W. |
| --- | --- |

(3)

1,0 W za merjenje vrednosti nad 100 W.

| (f) | Beleženje: hitrost branja, ki jo podpira analizator, je najmanj en niz merjenj na sekundo, kjer je niz opredeljen kot merjenje moči v wattih. Interval računanja povprečja podatkov analizatorja je enak intervalu branja. Interval računanja povprečja podatkov je opredeljen kot obdobje, za katerega se izračuna povprečje vseh vzorcev, ki jih je zabeležila hitra vzorčevalna elektronika analizatorja, da se zagotovi niz merjenj. |
| --- | --- |

(f)

Beleženje: hitrost branja, ki jo podpira analizator, je najmanj en niz merjenj na sekundo, kjer je niz opredeljen kot merjenje moči v wattih. Interval računanja povprečja podatkov analizatorja je enak intervalu branja. Interval računanja povprečja podatkov je opredeljen kot obdobje, za katerega se izračuna povprečje vseh vzorcev, ki jih je zabeležila hitra vzorčevalna elektronika analizatorja, da se zagotovi niz merjenj.

| (g) | Točnost merjenja: analizator poroča merjenja moči s splošno točnostjo 1 % ali boljšo za vse izmerjene vrednosti moči. |
| --- | --- |

(g)

Točnost merjenja: analizator poroča merjenja moči s splošno točnostjo 1 % ali boljšo za vse izmerjene vrednosti moči.

| 4.5 | Temperaturni senzor: temperaturni senzor ima naslednje lastnosti:






  (a) | Skladnost: temperaturni senzor se izbere s seznama naprav za merjenje temperature, navedenega v projektnem dokumentu 1.0.0 orodja SERT. |
| --- | --- | --- |

4.5

Temperaturni senzor: temperaturni senzor ima naslednje lastnosti:

(a)

Skladnost: temperaturni senzor se izbere s seznama naprav za merjenje temperature, navedenega v projektnem dokumentu 1.0.0 orodja SERT.

| (b) | Beleženje: najmanjša hitrost branja senzorja znaša 4 vzorce na minuto. |
| --- | --- |

(b)

Beleženje: najmanjša hitrost branja senzorja znaša 4 vzorce na minuto.

| (c) | Točnost merjenja: temperatura se meri največ 50 mm (v smeri proti toku) pred glavnim vhodom zraka enote, ki se preskuša (UUT), poroča pa jo senzor s splošno točnostjo ± 0,5 °C ali boljšo. |
| --- | --- |

(c)

Točnost merjenja: temperatura se meri največ 50 mm (v smeri proti toku) pred glavnim vhodom zraka enote, ki se preskuša (UUT), poroča pa jo senzor s splošno točnostjo ± 0,5 °C ali boljšo.

| 4.6 | Orodje za preskus v aktivnem stanju: SERT 1.0.0, ki ga zagotovi organizacija SPEC (14). |
| --- | --- |

4.6

Orodje za preskus v aktivnem stanju: SERT 1.0.0, ki ga zagotovi organizacija SPEC (14).

| 4.7 | Krmilniški sistem: krmilniški sistem je lahko strežnik, namizni računalnik ali prenosni računalnik in se uporablja za zapisovanje podatkov o moči in temperaturi.






  (a) | Analizator moči in temperaturni senzor sta priključena na krmilniški sistem. |
| --- | --- | --- |

4.7

Krmilniški sistem: krmilniški sistem je lahko strežnik, namizni računalnik ali prenosni računalnik in se uporablja za zapisovanje podatkov o moči in temperaturi.

(a)

Analizator moči in temperaturni senzor sta priključena na krmilniški sistem.

| (b) | Krmilniški sistem in enota, ki se preskuša, sta povezana drug z drugim prek ethernetnega omrežnega preklopnika. |
| --- | --- |

(b)

Krmilniški sistem in enota, ki se preskuša, sta povezana drug z drugim prek ethernetnega omrežnega preklopnika.

| 4.8 | Splošne zahteve za SERT: upoštevati je treba morebitne dodatne zahteve, navedene v spremljevalnih dokumentih SPEC ali SERT 1.0.0, razen če je drugače določeno v tej preskusni metodi. Spremljevalni dokumenti organizacije SPEC vključujejo:






  (a) | metodologijo za moč in zmogljivost SPEC; |
| --- | --- | --- |

4.8

Splošne zahteve za SERT: upoštevati je treba morebitne dodatne zahteve, navedene v spremljevalnih dokumentih SPEC ali SERT 1.0.0, razen če je drugače določeno v tej preskusni metodi. Spremljevalni dokumenti organizacije SPEC vključujejo:

(a)

metodologijo za moč in zmogljivost SPEC;

| (b) | navodila za nastavitev merjenja moči SPEC; |
| --- | --- |

(b)

navodila za nastavitev merjenja moči SPEC;

| (c) | projektni dokument SPEC PTDaemon; |
| --- | --- |

(c)

projektni dokument SPEC PTDaemon;

| (d) | projektni dokument SERT; |
| --- | --- |

(d)

projektni dokument SERT;

| (e) | pravila za zagon orodja SERT in poročanje; |
| --- | --- |

(e)

pravila za zagon orodja SERT in poročanje;

| (f) | navodila za uporabo orodja SERT; |
| --- | --- |

(f)

navodila za uporabo orodja SERT;

| (g) | možnosti SERT JVM; |
| --- | --- |

(g)

možnosti SERT JVM;

| (h) | polja datoteke z rezultati orodja SERT. |
| --- | --- |

(h)

polja datoteke z rezultati orodja SERT.

5.   Opravljanje preskusa

5.1   Preskusna konfiguracija

Za računalniške strežnike, ki se preskušajo, se preskusita in poročata moč in učinkovitost. Preskus se opravi na naslednji način:

| 5.1.1 | Tovarniško stanje: izdelki se preskusijo v „tovarniški“ konfiguraciji, kar vključuje konfiguracijo strojne opreme in sistemske nastavitve, razen če je drugače določeno v tej preskusni metodi. Kjer je mogoče, se vse možnosti programske opreme nastavijo na privzeto stanje. |
| --- | --- |

5.1.1

Tovarniško stanje: izdelki se preskusijo v „tovarniški“ konfiguraciji, kar vključuje konfiguracijo strojne opreme in sistemske nastavitve, razen če je drugače določeno v tej preskusni metodi. Kjer je mogoče, se vse možnosti programske opreme nastavijo na privzeto stanje.

| 5.1.2 | Mesto merjenja: vsa merjenja moči se opravijo med virom izmeničnega napajanja in enoto, ki se preskuša. Med merilnikom moči in enoto, ki se preskuša, ne sme biti priklopljena nobena enota UPS. Merilnik moči mora ostati na mestu, dokler niso popolnoma zapisani vsi podatki o moči v stanju nedejavnosti in aktivnem stanju. Pri preskušanju rezinskega sistema se moč izmeri na vhodu rezinske omare (tj. pri napajalnikih, ki pretvarjajo napajanje podatkovnega središča v napajanje omare). |
| --- | --- |

5.1.2

Mesto merjenja: vsa merjenja moči se opravijo med virom izmeničnega napajanja in enoto, ki se preskuša. Med merilnikom moči in enoto, ki se preskuša, ne sme biti priklopljena nobena enota UPS. Merilnik moči mora ostati na mestu, dokler niso popolnoma zapisani vsi podatki o moči v stanju nedejavnosti in aktivnem stanju. Pri preskušanju rezinskega sistema se moč izmeri na vhodu rezinske omare (tj. pri napajalnikih, ki pretvarjajo napajanje podatkovnega središča v napajanje omare).

| 5.1.3 | Pretok zraka: namerno usmerjanje zraka v bližino preskušane opreme na način, ki bi bil neskladen z običajnimi praksami v podatkovnem središču, je prepovedano. |
| --- | --- |

5.1.3

Pretok zraka: namerno usmerjanje zraka v bližino preskušane opreme na način, ki bi bil neskladen z običajnimi praksami v podatkovnem središču, je prepovedano.

| 5.1.4 | Napajalniki: vse napajalne enote so priključene in delujejo.
  Enote, ki se preskušajo in ki imajo več napajalnih enot: vsi napajalniki so priključeni na vir izmeničnega napajanja in delujejo med preskusom. Po potrebi se lahko z razdelilnikom napajanja na en vir priključi več napajalnikov. Če je uporabljen razdelilnik napajanja, se pri merjenju moči enote, ki se preskuša, upošteva morebitna pavšalna poraba električne energije razdelilnika. Pri preskušanju rezinskih strežnikov s polovično zasedeno omaro se lahko napajalniki za nezasedene napajalne domene odklopijo (za več informacij glej oddelek 5.2.4.(b)). |
| --- | --- |

5.1.4

Napajalniki: vse napajalne enote so priključene in delujejo.

Enote, ki se preskušajo in ki imajo več napajalnih enot: vsi napajalniki so priključeni na vir izmeničnega napajanja in delujejo med preskusom. Po potrebi se lahko z razdelilnikom napajanja na en vir priključi več napajalnikov. Če je uporabljen razdelilnik napajanja, se pri merjenju moči enote, ki se preskuša, upošteva morebitna pavšalna poraba električne energije razdelilnika. Pri preskušanju rezinskih strežnikov s polovično zasedeno omaro se lahko napajalniki za nezasedene napajalne domene odklopijo (za več informacij glej oddelek 5.2.4.(b)).

| 5.1.5 | Upravljanje porabe energije in operacijski sistem: nameščen je tovarniški ali vzorčni operacijski sistem. Izdelki, odpremljeni brez operacijskega sistema, se preskusijo s poljubnim nameščenim združljivim operacijskim sistemom. Pri vseh preskusih morajo tehnike upravljanja porabe energije in/ali funkcije za varčevanje z energijo ostati v tovarniškem stanju. Funkcije za upravljanje porabe energije, ki zahtevajo, da je nameščen operacijski sistem (tj. tiste, ki jih ne upravlja neposredno BIOS ali upravljalni krmilnik), se preskusijo samo z uporabo tistih funkcij za upravljanje porabe energije, ki jih operacijski sistem privzeto omogoči. |
| --- | --- |

5.1.5

Upravljanje porabe energije in operacijski sistem: nameščen je tovarniški ali vzorčni operacijski sistem. Izdelki, odpremljeni brez operacijskega sistema, se preskusijo s poljubnim nameščenim združljivim operacijskim sistemom. Pri vseh preskusih morajo tehnike upravljanja porabe energije in/ali funkcije za varčevanje z energijo ostati v tovarniškem stanju. Funkcije za upravljanje porabe energije, ki zahtevajo, da je nameščen operacijski sistem (tj. tiste, ki jih ne upravlja neposredno BIOS ali upravljalni krmilnik), se preskusijo samo z uporabo tistih funkcij za upravljanje porabe energije, ki jih operacijski sistem privzeto omogoči.

| 5.1.6 | Shranjevanje: izdelki se preskusijo za dodelitev oznake z vsaj enim nameščenim trdim diskom ali polprevodniškim pogonom. Izdelki, ki ne vključujejo vnaprej nameščenih trdih diskov ali polprevodniških pogonov, se preskusijo s konfiguracijo shranjevanja, uporabljeno v enakem modelu za prodajo, ki vključuje vnaprej nameščene trde diske. Izdelki, ki ne podpirajo namestitve trdih diskov ali polprevodniških pogonov, ampak uporabljajo izključno zunanje rešitve za shranjevanje (npr. omrežje za shranjevanje), se preskusijo z uporabo zunanjih rešitev za shranjevanje. |
| --- | --- |

5.1.6

Shranjevanje: izdelki se preskusijo za dodelitev oznake z vsaj enim nameščenim trdim diskom ali polprevodniškim pogonom. Izdelki, ki ne vključujejo vnaprej nameščenih trdih diskov ali polprevodniških pogonov, se preskusijo s konfiguracijo shranjevanja, uporabljeno v enakem modelu za prodajo, ki vključuje vnaprej nameščene trde diske. Izdelki, ki ne podpirajo namestitve trdih diskov ali polprevodniških pogonov, ampak uporabljajo izključno zunanje rešitve za shranjevanje (npr. omrežje za shranjevanje), se preskusijo z uporabo zunanjih rešitev za shranjevanje.

| 5.1.7 | Rezinski sistem in strežniki z dvema/več vozlišči: rezinski sistem ali strežnik z dvema/več vozlišči ima enake konfiguracije za vsa vozlišča ali rezinske strežnike, vključno z vsemi sestavnimi deli strojne opreme in nastavitvami programske opreme/upravljanja porabe energije. Moč teh sistemov se izmeri tako, da je zagotovljeno, da med celotnim preskusom merilnik moči zabeleži vso moč v vseh preskušenih vozliščih/rezinskih strežnikih. |
| --- | --- |

5.1.7

Rezinski sistem in strežniki z dvema/več vozlišči: rezinski sistem ali strežnik z dvema/več vozlišči ima enake konfiguracije za vsa vozlišča ali rezinske strežnike, vključno z vsemi sestavnimi deli strojne opreme in nastavitvami programske opreme/upravljanja porabe energije. Moč teh sistemov se izmeri tako, da je zagotovljeno, da med celotnim preskusom merilnik moči zabeleži vso moč v vseh preskušenih vozliščih/rezinskih strežnikih.

| 5.1.8 | Rezinska omara: rezinska omara mora imeti vsaj napajanje, hlajenje in omrežne zmogljivosti za vse rezinske strežnike. Omara je zasedena, kot je navedeno v oddelku 5.2.4. Vsa merjenja moči za rezinske sisteme se opravijo na vhodu omare. |
| --- | --- |

5.1.8

Rezinska omara: rezinska omara mora imeti vsaj napajanje, hlajenje in omrežne zmogljivosti za vse rezinske strežnike. Omara je zasedena, kot je navedeno v oddelku 5.2.4. Vsa merjenja moči za rezinske sisteme se opravijo na vhodu omare.

| 5.1.9 | Sistemske nastavitve za BIOS in UUT: vse nastavitve za BIOS ostanejo tovarniške, razen če je drugače določeno v preskusni metodi. |
| --- | --- |

5.1.9

Sistemske nastavitve za BIOS in UUT: vse nastavitve za BIOS ostanejo tovarniške, razen če je drugače določeno v preskusni metodi.

| 5.1.10 | Vhod/izhod (V/I) in omrežna povezava: vsaj ena vrata UUT so povezana z ethernetnim omrežnim preklopnikom. Preklopnik mora biti zmožen podpirati največjo in najmanjšo nazivno hitrost omrežja UUT. Omrežna povezava je aktivna med vsemi preskusi. Čeprav je povezava pripravljena in zmožna prenašati pakete, promet po povezavi med preskusom ni zahtevan. Za namene preskusa zagotovite, da ima UUT vsaj ena ethernetna vrata (dodatno kartico uporabite samo, če vgrajena podpora za ethernet ni na voljo). |
| --- | --- |

5.1.10

Vhod/izhod (V/I) in omrežna povezava: vsaj ena vrata UUT so povezana z ethernetnim omrežnim preklopnikom. Preklopnik mora biti zmožen podpirati največjo in najmanjšo nazivno hitrost omrežja UUT. Omrežna povezava je aktivna med vsemi preskusi. Čeprav je povezava pripravljena in zmožna prenašati pakete, promet po povezavi med preskusom ni zahtevan. Za namene preskusa zagotovite, da ima UUT vsaj ena ethernetna vrata (dodatno kartico uporabite samo, če vgrajena podpora za ethernet ni na voljo).

| 5.1.11 | Ethernetne povezave: izdelki, opremljeni s podporo za energijsko učinkoviti ethernet (skladni s standardom IEEE 802.3az), so lahko med preskusom priključeni samo na omrežno opremo, skladno z energijsko učinkovitim ethernetom (EEE). Z ustreznimi ukrepi se zagotovi, da so funkcije EEE med vsemi preskusi omogočene na obeh koncih omrežne povezave. |
| --- | --- |

5.1.11

Ethernetne povezave: izdelki, opremljeni s podporo za energijsko učinkoviti ethernet (skladni s standardom IEEE 802.3az), so lahko med preskusom priključeni samo na omrežno opremo, skladno z energijsko učinkovitim ethernetom (EEE). Z ustreznimi ukrepi se zagotovi, da so funkcije EEE med vsemi preskusi omogočene na obeh koncih omrežne povezave.

5.2   Priprava UUT

| 5.2.1 | UUT se preskusi s procesorskimi podnožji, ki so zasedena, kot je navedeno v oddelku 6.1.2 različice 2.0 meril upravičenosti do oznake ENERGY STAR. |
| --- | --- |

5.2.1

UUT se preskusi s procesorskimi podnožji, ki so zasedena, kot je navedeno v oddelku 6.1.2 različice 2.0 meril upravičenosti do oznake ENERGY STAR.

| 5.2.2 | Namestite UUT v preskusno omaro ali na preskusno mesto. Dokler preskus ni dokončan, ne premikajte UUT. |
| --- | --- |

5.2.2

Namestite UUT v preskusno omaro ali na preskusno mesto. Dokler preskus ni dokončan, ne premikajte UUT.

| 5.2.3 | Če je UUT sistem z več vozlišči, se preskusi poraba energije na vozlišče s popolnoma zasedeno omaro. Vsi strežniki z več vozlišči, nameščeni v omari, morajo biti enaki in imeti enako konfiguracijo. |
| --- | --- |

5.2.3

Če je UUT sistem z več vozlišči, se preskusi poraba energije na vozlišče s popolnoma zasedeno omaro. Vsi strežniki z več vozlišči, nameščeni v omari, morajo biti enaki in imeti enako konfiguracijo.

| 5.2.4 | Če je UUT rezinski sistem, se preskusi poraba energije rezinskega strežnika s polovično zasedeno omaro z dodatno možnostjo preskusa UUT s popolnoma zasedeno omaro. Pri rezinskih sistemih mora biti omara zasedena na naslednji način:






  (a) | Posamezna konfiguracija rezinskega strežnika
  Vsi rezinski strežniki, nameščeni v omari, morajo biti enaki in imeti enako konfiguracijo (homogeno). |
| --- | --- | --- |

5.2.4

Če je UUT rezinski sistem, se preskusi poraba energije rezinskega strežnika s polovično zasedeno omaro z dodatno možnostjo preskusa UUT s popolnoma zasedeno omaro. Pri rezinskih sistemih mora biti omara zasedena na naslednji način:

(a)

Posamezna konfiguracija rezinskega strežnika

Vsi rezinski strežniki, nameščeni v omari, morajo biti enaki in imeti enako konfiguracijo (homogeno).

| (b) | Polovična zasedenost omare (obvezno)






  (1) | Izračunajte število rezinskih strežnikov, ki je potrebno, da se zasede polovica rež za rezinske strežnike z enojno širino, ki so na voljo v rezinski omari. |
| --- | --- | --- |

(b)

Polovična zasedenost omare (obvezno)

(1)

Izračunajte število rezinskih strežnikov, ki je potrebno, da se zasede polovica rež za rezinske strežnike z enojno širino, ki so na voljo v rezinski omari.

| (2) | Pri rezinskih omarah z več napajalnimi domenami izberite število napajalnih domen, ki je najbližje polovični zasedenosti omare. Če sta na voljo dve možnosti, ki sta enako blizu polovični zasedenosti omare, opravite preskus z domeno ali kombinacijo domen, ki uporabijo večje število rezinskih strežnikov.

  Primer 1: določena rezinska omara podpira do 7 rezinskih strežnikov z enojno širino v dveh napajalnih domenah. Ena napajalna domena podpira 3 rezinske strežnike, druga pa 4. V tem primeru je napajalna domena, ki podpira 4 rezinske strežnike, popolnoma zasedena med preskusom, druga napajalna domena pa je nezasedena.

  Primer 2: določena rezinska omara podpira do 16 rezinskih strežnikov z enojno širino v štirih napajalnih domenah. Vsaka od štirih napajalnih domen podpira 4 rezinske strežnike. V tem primeru sta dve napajalni domeni popolnoma zasedeni med preskusom, drugi dve napajalni domeni pa sta nezasedeni. |
| --- | --- |

(2)

Pri rezinskih omarah z več napajalnimi domenami izberite število napajalnih domen, ki je najbližje polovični zasedenosti omare. Če sta na voljo dve možnosti, ki sta enako blizu polovični zasedenosti omare, opravite preskus z domeno ali kombinacijo domen, ki uporabijo večje število rezinskih strežnikov.

Primer 1: določena rezinska omara podpira do 7 rezinskih strežnikov z enojno širino v dveh napajalnih domenah. Ena napajalna domena podpira 3 rezinske strežnike, druga pa 4. V tem primeru je napajalna domena, ki podpira 4 rezinske strežnike, popolnoma zasedena med preskusom, druga napajalna domena pa je nezasedena.

Primer 2: določena rezinska omara podpira do 16 rezinskih strežnikov z enojno širino v štirih napajalnih domenah. Vsaka od štirih napajalnih domen podpira 4 rezinske strežnike. V tem primeru sta dve napajalni domeni popolnoma zasedeni med preskusom, drugi dve napajalni domeni pa sta nezasedeni.

| (3) | Upoštevajte vsa priporočila glede delne zasedenosti omare, navedena v uporabniškem priročniku ali ki jih je navedel proizvajalec, kar lahko vključuje odklop nekaterih napajalnikov in hladilnih ventilatorjev za nezasedene napajalne domene. |
| --- | --- |

(3)

Upoštevajte vsa priporočila glede delne zasedenosti omare, navedena v uporabniškem priročniku ali ki jih je navedel proizvajalec, kar lahko vključuje odklop nekaterih napajalnikov in hladilnih ventilatorjev za nezasedene napajalne domene.

| (4) | Če priporočila v uporabniškem priročniku niso na voljo ali so nepopolna, upoštevajte naslednja navodila:






  (i) | Popolnoma zasedite napajalne domene. |
| --- | --- | --- |

(4)

Če priporočila v uporabniškem priročniku niso na voljo ali so nepopolna, upoštevajte naslednja navodila:

(i)

Popolnoma zasedite napajalne domene.

| (ii) | Če je mogoče, odklopite napajalnike in hladilne ventilatorje za nezasedene napajalne domene. |
| --- | --- |

(ii)

Če je mogoče, odklopite napajalnike in hladilne ventilatorje za nezasedene napajalne domene.

| (iii) | Med preskusom zapolnite vse prazne predale s slepimi ploščami ali enakovredno blokado pretoka zraka. |
| --- | --- |

(iii)

Med preskusom zapolnite vse prazne predale s slepimi ploščami ali enakovredno blokado pretoka zraka.

| (c) | Popolna zasedenost omare (neobvezno)
  Zasedite vse razpoložljive predale v omari. Vsi napajalniki in hladilni ventilatorji so priklopljeni. Nadaljujte z vsemi zahtevanimi preskusi preskusnega postopka, kot je navedeno v oddelku 6. |
| --- | --- |

(c)

Popolna zasedenost omare (neobvezno)

Zasedite vse razpoložljive predale v omari. Vsi napajalniki in hladilni ventilatorji so priklopljeni. Nadaljujte z vsemi zahtevanimi preskusi preskusnega postopka, kot je navedeno v oddelku 6.

| 5.2.5 | Priklopite UUT na aktivni ethernetni (IEEE 802.3) omrežni preklopnik. Aktivna povezava mora biti vzpostavljena med celotnim preskusom, razen nekaj kratkih trenutkov, potrebnih za spremembo hitrosti povezave. |
| --- | --- |

5.2.5

Priklopite UUT na aktivni ethernetni (IEEE 802.3) omrežni preklopnik. Aktivna povezava mora biti vzpostavljena med celotnim preskusom, razen nekaj kratkih trenutkov, potrebnih za spremembo hitrosti povezave.

| 5.2.6 | Krmilniški sistem, potreben za zagotovitev nadzora izrabe delovne obremenitve SERT, pridobitve podatkov ali druge podpore za preskušanje UUT, je priklopljen na isti omrežni preklopnik kot UUT in izpolnjuje vse druge zahteve omrežja UUT. UUT in krmilniški sistem sta konfigurirana za komunikacijo prek omrežja. |
| --- | --- |

5.2.6

Krmilniški sistem, potreben za zagotovitev nadzora izrabe delovne obremenitve SERT, pridobitve podatkov ali druge podpore za preskušanje UUT, je priklopljen na isti omrežni preklopnik kot UUT in izpolnjuje vse druge zahteve omrežja UUT. UUT in krmilniški sistem sta konfigurirana za komunikacijo prek omrežja.

| 5.2.7 | Priklopite merilnik moči na vir izmenične napetosti, nastavljen na ustrezno napetost in frekvenco za preskus, kot je določeno v oddelku 4. |
| --- | --- |

5.2.7

Priklopite merilnik moči na vir izmenične napetosti, nastavljen na ustrezno napetost in frekvenco za preskus, kot je določeno v oddelku 4.

| 5.2.8 | Priklopite UUT v merilno vtičnico na merilniku moči v skladu s smernicami v oddelku 5.1.2 |
| --- | --- |

5.2.8

Priklopite UUT v merilno vtičnico na merilniku moči v skladu s smernicami v oddelku 5.1.2

| 5.2.9 | Priklopite vmesnik za izhod podatkov merilnika moči in temperaturni senzor na ustrezni vhod krmilniškega sistema. |
| --- | --- |

5.2.9

Priklopite vmesnik za izhod podatkov merilnika moči in temperaturni senzor na ustrezni vhod krmilniškega sistema.

| 5.2.10 | Preverite, ali je UUT v tovarniški konfiguraciji. |
| --- | --- |

5.2.10

Preverite, ali je UUT v tovarniški konfiguraciji.

| 5.2.11 | Preverite, ali sta krmilniški sistem in UUT povezana prek ethernetnega omrežnega preklopnika v istem notranjem omrežju. |
| --- | --- |

5.2.11

Preverite, ali sta krmilniški sistem in UUT povezana prek ethernetnega omrežnega preklopnika v istem notranjem omrežju.

| 5.2.12 | Uporabite običajni ukaz za preverjanje dosegljivosti, da preverite, ali lahko krmilniški sistem in UUT komunicirata drug z drugim. |
| --- | --- |

5.2.12

Uporabite običajni ukaz za preverjanje dosegljivosti, da preverite, ali lahko krmilniški sistem in UUT komunicirata drug z drugim.

| 5.2.13 | Namestite orodje SERT 1.0.0 v UUT in krmilniški sistem, kot je določeno v navodilih za uporabo orodja SERT 1.0.0 (15). |
| --- | --- |

5.2.13

Namestite orodje SERT 1.0.0 v UUT in krmilniški sistem, kot je določeno v navodilih za uporabo orodja SERT 1.0.0 (15).

6.   Preskusni postopki za vse izdelke

6.1   Preskus v stanju nedejavnosti

| 6.1.1 | Vklopite UUT s stikalom za vklop ali priklopom na omrežno napajanje. |
| --- | --- |

6.1.1

Vklopite UUT s stikalom za vklop ali priklopom na omrežno napajanje.

| 6.1.2 | Vklopite krmilniški sistem. |
| --- | --- |

6.1.2

Vklopite krmilniški sistem.

| 6.1.3 | Začnite meriti pretečeni čas. |
| --- | --- |

6.1.3

Začnite meriti pretečeni čas.

| 6.1.4 | 5 do 15 minut po dokončanju začetnega zagona ali prijavi nastavite merilnik moči, tako da začne zapisovati vrednosti moči v stanju nedejavnosti v intervalih najmanj enega odčitavanja na sekundo. |
| --- | --- |

6.1.4

5 do 15 minut po dokončanju začetnega zagona ali prijavi nastavite merilnik moči, tako da začne zapisovati vrednosti moči v stanju nedejavnosti v intervalih najmanj enega odčitavanja na sekundo.

| 6.1.5 | Vrednosti moči v stanju nedejavnosti zapisujte 30 minut. UUT mora v tem času ostati v stanju nedejavnosti in ne sme preiti v stanja z manjšo porabo energije in omejeno funkcionalnostjo (npr. v pripravljenost ali mirovanje). |
| --- | --- |

6.1.5

Vrednosti moči v stanju nedejavnosti zapisujte 30 minut. UUT mora v tem času ostati v stanju nedejavnosti in ne sme preiti v stanja z manjšo porabo energije in omejeno funkcionalnostjo (npr. v pripravljenost ali mirovanje).

| 6.1.6 | Zapišite povprečno moč v stanju nedejavnosti (aritmetično sredino) v 30-minutnem preskusnem obdobju. |
| --- | --- |

6.1.6

Zapišite povprečno moč v stanju nedejavnosti (aritmetično sredino) v 30-minutnem preskusnem obdobju.

| 6.1.7 | Pri preskusu večvozliščnega ali rezinskega sistema izračunajte moč enega vozlišča ali enega rezinskega strežnika na naslednji način:






  (a) | delite izmerjeno skupno moč v stanju nedejavnosti iz oddelka 6.1.6 s številom vozlišč/rezinskih strežnikov, nameščenih za preskus; |
| --- | --- | --- |

6.1.7

Pri preskusu večvozliščnega ali rezinskega sistema izračunajte moč enega vozlišča ali enega rezinskega strežnika na naslednji način:

(a)

delite izmerjeno skupno moč v stanju nedejavnosti iz oddelka 6.1.6 s številom vozlišč/rezinskih strežnikov, nameščenih za preskus;

| (b) | zapišite izmerjeno skupno vrednost moči in vrednost moči na vozlišče/na rezinski strežnik, izračunano v oddelku 6.1.7(a), za vsako merjenje. |
| --- | --- |

(b)

zapišite izmerjeno skupno vrednost moči in vrednost moči na vozlišče/na rezinski strežnik, izračunano v oddelku 6.1.7(a), za vsako merjenje.

6.2   Preskus v aktivnem stanju z orodjem SERT

| 6.2.1 | Znova zaženite UUT. |
| --- | --- |

6.2.1

Znova zaženite UUT.

| 6.2.2 | 5 do 15 minut po dokončanju začetnega zagona ali prijavi v skladu z navodili za uporabo orodja SERT 1.0.0 aktivirajte orodje SERT. |
| --- | --- |

6.2.2

5 do 15 minut po dokončanju začetnega zagona ali prijavi v skladu z navodili za uporabo orodja SERT 1.0.0 aktivirajte orodje SERT.

| 6.2.3 | Upoštevajte vse korake, navedene v navodilih za uporabo orodja SERT 1.0.0, da uspešno zaženete orodje SERT. |
| --- | --- |

6.2.3

Upoštevajte vse korake, navedene v navodilih za uporabo orodja SERT 1.0.0, da uspešno zaženete orodje SERT.

| 6.2.4 | Med delovanjem orodja SERT je prepovedano ročno posegati v krmilniški sistem, UUT ali notranje/zunanje okolje ali jih optimizirati. |
| --- | --- |

6.2.4

Med delovanjem orodja SERT je prepovedano ročno posegati v krmilniški sistem, UUT ali notranje/zunanje okolje ali jih optimizirati.

| 6.2.5 | Ko je postopek preskusa z orodjem SERT dokončan, vsem rezultatom preskusa priložite naslednje izhodne datoteke:






  (a) | results.xml; |
| --- | --- | --- |

6.2.5

Ko je postopek preskusa z orodjem SERT dokončan, vsem rezultatom preskusa priložite naslednje izhodne datoteke:

(a)

results.xml;

| (b) | results.html; |
| --- | --- |

(b)

results.html;

| (c) | results.txt; |
| --- | --- |

(c)

results.txt;

| (d) | vse datoteke png z grafi rezultatov (npr. results-chart0.png, results-chart1.png itd.); |
| --- | --- |

(d)

vse datoteke png z grafi rezultatov (npr. results-chart0.png, results-chart1.png itd.);

| (e) | results-details.html; |
| --- | --- |

(e)

results-details.html;

| (f) | results-details.txt; |
| --- | --- |

(f)

results-details.txt;

| (g) | vse datoteke png z grafi podrobnosti rezultatov (npr. results-details-chart0.png, results-details-chart1.png itd.). |
| --- | --- |

(g)

vse datoteke png z grafi podrobnosti rezultatov (npr. results-details-chart0.png, results-details-chart1.png itd.).

IV.   SPECIFIKACIJE ZA OPREMO ZA PRESLIKOVANJE (RAZLIČICA 2.0)

1.   Opredelitve pojmov

| 1.1 | Vrste izdelkov:






  1.1.1 | Tiskalnik: izdelek, katerega glavna funkcija je izdelava papirnega izpisa iz elektronskih podatkov. Tiskalnik lahko prejema podatke iz enouporabniških ali omrežnih računalnikov ali drugih vnosnih naprav (npr. digitalnih fotoaparatov). Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot tiskalniki in tiskalniki, ki jih je mogoče na kraju samem nadgraditi, tako da ustrezajo opredelitvi večnamenske naprave. |
| --- | --- | --- |

1.1

Vrste izdelkov:

1.1.1

Tiskalnik: izdelek, katerega glavna funkcija je izdelava papirnega izpisa iz elektronskih podatkov. Tiskalnik lahko prejema podatke iz enouporabniških ali omrežnih računalnikov ali drugih vnosnih naprav (npr. digitalnih fotoaparatov). Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot tiskalniki in tiskalniki, ki jih je mogoče na kraju samem nadgraditi, tako da ustrezajo opredelitvi večnamenske naprave.

| 1.1.2 | Optični bralnik: izdelek, katerega glavna funkcija je pretvorba papirnih izvirnikov v elektronske slike, ki jih je mogoče shraniti, urejati, pretvarjati ali prenašati predvsem v okolju osebnih računalnikov. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot optični bralniki. |
| --- | --- |

1.1.2

Optični bralnik: izdelek, katerega glavna funkcija je pretvorba papirnih izvirnikov v elektronske slike, ki jih je mogoče shraniti, urejati, pretvarjati ali prenašati predvsem v okolju osebnih računalnikov. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot optični bralniki.

| 1.1.3 | Kopirni stroj: izdelek, katerega edina funkcija je izdelava papirnih kopij iz papirnih izvirnikov. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot kopirni stroji in nadgradljivi digitalni kopirni stroji. |
| --- | --- |

1.1.3

Kopirni stroj: izdelek, katerega edina funkcija je izdelava papirnih kopij iz papirnih izvirnikov. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot kopirni stroji in nadgradljivi digitalni kopirni stroji.

| 1.1.4 | Telefaks: izdelek, katerega glavni funkciji sta (1) optično branje papirnih izvirnikov za elektronski prenos v oddaljene enote in (2) prejemanje elektronskih prenosov za pretvorbo v papirni izpis. Telefaks je zmožen izdelati tudi papirne kopije. Elektronski prenos se izvaja predvsem prek javnega telefonskega sistema, lahko pa tudi prek računalniškega omrežja ali interneta. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot telefaksi. |
| --- | --- |

1.1.4

Telefaks: izdelek, katerega glavni funkciji sta (1) optično branje papirnih izvirnikov za elektronski prenos v oddaljene enote in (2) prejemanje elektronskih prenosov za pretvorbo v papirni izpis. Telefaks je zmožen izdelati tudi papirne kopije. Elektronski prenos se izvaja predvsem prek javnega telefonskega sistema, lahko pa tudi prek računalniškega omrežja ali interneta. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot telefaksi.

| 1.1.5 | Večnamenska naprava: izdelek, ki opravlja dve ali več glavnih funkcij tiskalnika, optičnega bralnika, kopirnega stroja ali telefaksa. Večnamenska naprava je lahko fizično združena enota ali sklop funkcionalno združenih sestavnih delov. Funkcija kopiranja, ki jo opravlja večnamenska naprava, se šteje za drugačno od priročnega kopiranja posameznih listov, ki ga ponujajo nekateri telefaksi. Ta opredelitev vključuje izdelke, ki se tržijo kot večnamenske naprave in „večnamenski izdelki“. |
| --- | --- |

1.1.5

Večnamenska naprava: izdelek, ki opravlja dve ali več glavnih funkcij tiskalnika, optičnega bralnika, kopirnega stroja ali telefaksa. Večnamenska naprava je lahko fizično združena enota ali sklop funkcionalno združenih sestavnih delov. Funkcija kopiranja, ki jo opravlja večnamenska naprava, se šteje za drugačno od priročnega kopiranja posameznih listov, ki ga ponujajo nekateri telefaksi. Ta opredelitev vključuje izdelke, ki se tržijo kot večnamenske naprave in „večnamenski izdelki“.

| 1.1.6 | Digitalni razmnoževalnik: izdelek, ki se prodaja kot popolnoma samodejni razmnoževalni sistem z metodo matričnega razmnoževanja s funkcionalnostjo digitalne reprodukcije. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot digitalni razmnoževalniki. |
| --- | --- |

1.1.6

Digitalni razmnoževalnik: izdelek, ki se prodaja kot popolnoma samodejni razmnoževalni sistem z metodo matričnega razmnoževanja s funkcionalnostjo digitalne reprodukcije. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot digitalni razmnoževalniki.

| 1.1.7 | Frankirni stroj: izdelek, katerega glavna funkcija je frankiranje poštnih pošiljk. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot frankirni stroji. |
| --- | --- |

1.1.7

Frankirni stroj: izdelek, katerega glavna funkcija je frankiranje poštnih pošiljk. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot frankirni stroji.

| 1.2 | Tehnologije označevanja:






  1.2.1 | Neposredna termična (NT): tehnologija označevanja, ki med prehodom čez segreto tiskalno glavo na prevlečen tiskalni medij zapiše pike. Izdelki s to tehnologijo ne uporabljajo trakov. |
| --- | --- | --- |

1.2

Tehnologije označevanja:

1.2.1

Neposredna termična (NT): tehnologija označevanja, ki med prehodom čez segreto tiskalno glavo na prevlečen tiskalni medij zapiše pike. Izdelki s to tehnologijo ne uporabljajo trakov.

| 1.2.2 | Sublimacija barve (SB): tehnologija označevanja, pri kateri se barva nanaša (sublimira) na tiskalni medij z dovodom energije v grelne elemente. |
| --- | --- |

1.2.2

Sublimacija barve (SB): tehnologija označevanja, pri kateri se barva nanaša (sublimira) na tiskalni medij z dovodom energije v grelne elemente.

| 1.2.3 | Elektrofotografija (EF): tehnologija označevanja, za katero so značilni razsvetljava razvijalne enote v vzorcu, ki predstavlja želeno izhodno sliko prek svetlobnega vira, razvoj slike z delci tonerja z uporabo skrite podobe na razvijalni enoti za določitev prisotnosti ali odsotnosti tonerja na dani lokaciji, prenos tonerja na končni tiskalni medij in taljenje, zaradi česar postane izpis trajen. Za namene te specifikacije barvni elektrofotografski izdelki ponujajo tri ali več različnih barv tonerja naenkrat, enobarvni elektrofotografski izdelki pa ponujajo eno ali dve različni barvi tonerja naenkrat. Ta opredelitev vključuje tehnologije razsvetljave z laserjem, svetlečimi diodami (LED) in tekočimi kristali (LCD). |
| --- | --- |

1.2.3

Elektrofotografija (EF): tehnologija označevanja, za katero so značilni razsvetljava razvijalne enote v vzorcu, ki predstavlja želeno izhodno sliko prek svetlobnega vira, razvoj slike z delci tonerja z uporabo skrite podobe na razvijalni enoti za določitev prisotnosti ali odsotnosti tonerja na dani lokaciji, prenos tonerja na končni tiskalni medij in taljenje, zaradi česar postane izpis trajen. Za namene te specifikacije barvni elektrofotografski izdelki ponujajo tri ali več različnih barv tonerja naenkrat, enobarvni elektrofotografski izdelki pa ponujajo eno ali dve različni barvi tonerja naenkrat. Ta opredelitev vključuje tehnologije razsvetljave z laserjem, svetlečimi diodami (LED) in tekočimi kristali (LCD).

| 1.2.4 | Vtiskovanje: tehnologija označevanja, za katero je značilno, da se želena izhodna slika izdela s prenosom barvila s „traku“ na tiskalni medij s postopkom vtiskovanja. Ta opredelitev vključuje vtiskovanje v obliki pike in vtiskovanje v polni obliki. |
| --- | --- |

1.2.4

Vtiskovanje: tehnologija označevanja, za katero je značilno, da se želena izhodna slika izdela s prenosom barvila s „traku“ na tiskalni medij s postopkom vtiskovanja. Ta opredelitev vključuje vtiskovanje v obliki pike in vtiskovanje v polni obliki.

| 1.2.5 | Brizgalno tiskanje (BT): tehnologija označevanja, za katero je značilno nanašanje barvila v majhnih kapljicah neposredno na tiskalni medij na matrični način. Za namene te specifikacije izdelki za barvno brizgalno tiskanje ponujajo dve ali več različnih barvil naenkrat, izdelki za enobarvno brizgalno tiskanje pa ponujajo eno barvilo naenkrat. Ta opredelitev vključuje piezoelektrično brizgalno tiskanje, BT-sublimacijo in toplotno brizgalno tiskanje. Ta opredelitev ne vključuje visokozmogljivega brizgalnega tiskanja. |
| --- | --- |

1.2.5

Brizgalno tiskanje (BT): tehnologija označevanja, za katero je značilno nanašanje barvila v majhnih kapljicah neposredno na tiskalni medij na matrični način. Za namene te specifikacije izdelki za barvno brizgalno tiskanje ponujajo dve ali več različnih barvil naenkrat, izdelki za enobarvno brizgalno tiskanje pa ponujajo eno barvilo naenkrat. Ta opredelitev vključuje piezoelektrično brizgalno tiskanje, BT-sublimacijo in toplotno brizgalno tiskanje. Ta opredelitev ne vključuje visokozmogljivega brizgalnega tiskanja.

| 1.2.6 | Visokozmogljivo BT: tehnologija označevanja z brizgalnim tiskanjem, ki vključuje šobne matrice, ki obsegajo širino strani, in/ali zmožnost, da se črnilo na tiskalnem mediju suši z dodatnimi grelnimi mehanizmi. Izdelki za visokozmogljivo BT se uporabljajo v poslovnih aplikacijah, ki običajno uporabljajo izdelke za elektrofotografsko označevanje. |
| --- | --- |

1.2.6

Visokozmogljivo BT: tehnologija označevanja z brizgalnim tiskanjem, ki vključuje šobne matrice, ki obsegajo širino strani, in/ali zmožnost, da se črnilo na tiskalnem mediju suši z dodatnimi grelnimi mehanizmi. Izdelki za visokozmogljivo BT se uporabljajo v poslovnih aplikacijah, ki običajno uporabljajo izdelke za elektrofotografsko označevanje.

| 1.2.7 | Trdno črnilo (TČ): tehnologija označevanja, za katero je značilno črnilo, ki je pri sobni temperaturi v trdni obliki, ko je segreto na brizgalno temperaturo, pa tekoče. Ta opredelitev vključuje neposredni prenos in ofsetni prenos prek vmesnega bobna ali traku. |
| --- | --- |

1.2.7

Trdno črnilo (TČ): tehnologija označevanja, za katero je značilno črnilo, ki je pri sobni temperaturi v trdni obliki, ko je segreto na brizgalno temperaturo, pa tekoče. Ta opredelitev vključuje neposredni prenos in ofsetni prenos prek vmesnega bobna ali traku.

| 1.2.8 | Matrica: tehnologija označevanja, za katero je značilen prenos slik na tiskalni medij z matrice, nameščene okoli črnilnega valja. |
| --- | --- |

1.2.8

Matrica: tehnologija označevanja, za katero je značilen prenos slik na tiskalni medij z matrice, nameščene okoli črnilnega valja.

| 1.2.9 | Toplotni prenos (TP): tehnologija označevanja, za katero je značilno nanašanje majhnih kapljic trdnega barvila (običajno obarvanega voska) v stopljenem/tekočem stanju neposredno na tiskalni medij na matrični način. Toplotni prenos se od brizgalnega tiskanja razlikuje v tem, da je črnilo pri sobni temperaturi v trdnem stanju in ob prisotnosti toplote postane tekoče. |
| --- | --- |

1.2.9

Toplotni prenos (TP): tehnologija označevanja, za katero je značilno nanašanje majhnih kapljic trdnega barvila (običajno obarvanega voska) v stopljenem/tekočem stanju neposredno na tiskalni medij na matrični način. Toplotni prenos se od brizgalnega tiskanja razlikuje v tem, da je črnilo pri sobni temperaturi v trdnem stanju in ob prisotnosti toplote postane tekoče.

| 1.3 | Načini delovanja:






  1.3.1 | Način vklopa:






  (a) | Aktivno stanje: stanje porabe energije, ko je izdelek priključen na vir napajanja in aktivno proizvaja izpise ter opravlja katero izmed drugih glavnih funkcij. |
| --- | --- | --- | --- |

1.3

Načini delovanja:

1.3.1

Način vklopa:

(a)

Aktivno stanje: stanje porabe energije, ko je izdelek priključen na vir napajanja in aktivno proizvaja izpise ter opravlja katero izmed drugih glavnih funkcij.

| (b) | Stanje pripravljenosti: stanje porabe energije, ko izdelek ne proizvaja izpisov, je dosegel pogoje za delovanje, še ni prešel v nobenega od načinov nizke porabe energije in lahko preide v aktivno stanje z minimalno zakasnitvijo. V tem stanju je mogoče omogočiti vse funkcije izdelka in izdelek se lahko vrne v aktivno stanje tako, da se odzove na vse morebitne vnose, vključno z zunanjim električnim dražljajem (npr. dražljaj iz omrežja, faksni klic ali daljinsko upravljanje), in neposredne fizične posege (npr. aktiviranje fizičnega stikala ali gumba). |
| --- | --- |

(b)

Stanje pripravljenosti: stanje porabe energije, ko izdelek ne proizvaja izpisov, je dosegel pogoje za delovanje, še ni prešel v nobenega od načinov nizke porabe energije in lahko preide v aktivno stanje z minimalno zakasnitvijo. V tem stanju je mogoče omogočiti vse funkcije izdelka in izdelek se lahko vrne v aktivno stanje tako, da se odzove na vse morebitne vnose, vključno z zunanjim električnim dražljajem (npr. dražljaj iz omrežja, faksni klic ali daljinsko upravljanje), in neposredne fizične posege (npr. aktiviranje fizičnega stikala ali gumba).

| 1.3.2 | Način izklopa: stanje porabe energije, v katerega izdelek preide, potem ko je bil ročno ali samodejno izklopljen, vendar je še vedno priklopljen in povezan z električnim omrežjem. Izdelek zapusti ta način, ko zazna vnos za prehod v stanje pripravljenosti, na primer z ročnim stikalom za vklop ali uro. Kadar je to stanje posledica ročnega posega uporabnika, se pogosto imenuje ročni izklop, kadar pa je stanje posledica samodejnega ali vnaprej določenega dražljaja (npr. zakasnilnega časa ali ure), se pogosto imenuje samodejni izklop (16). |
| --- | --- |

1.3.2

Način izklopa: stanje porabe energije, v katerega izdelek preide, potem ko je bil ročno ali samodejno izklopljen, vendar je še vedno priklopljen in povezan z električnim omrežjem. Izdelek zapusti ta način, ko zazna vnos za prehod v stanje pripravljenosti, na primer z ročnim stikalom za vklop ali uro. Kadar je to stanje posledica ročnega posega uporabnika, se pogosto imenuje ročni izklop, kadar pa je stanje posledica samodejnega ali vnaprej določenega dražljaja (npr. zakasnilnega časa ali ure), se pogosto imenuje samodejni izklop (16).

| 1.3.3 | Način mirovanja: stanje zmanjšane porabe energije, v katerega izdelek samodejno preide po obdobju nedejavnosti (tj. privzeti zakasnilni čas), v odziv na uporabnikov ročni poseg (npr. ob uporabnikovi časovni nastavitvi, v odziv na uporabnikovo aktiviranje fizičnega stikala ali gumba) ali v odziv na zunanji električni dražljaj (npr. dražljaj iz omrežja, faksni klic, daljinsko upravljanje). Pri izdelkih, ocenjenih s preskusno metodo TPE, način mirovanja omogoča delovanje vseh funkcij izdelka (vključno z ohranjanjem omrežne povezljivosti), čeprav z možno zakasnitvijo pri prehodu v aktivno stanje. Pri izdelkih, ocenjenih s preskusno metodo RD, način mirovanja omogoča delovanje enega aktivnega omrežnega vmesnika in faksne povezave, če je na voljo, čeprav z možno zakasnitvijo pri prehodu v aktivno stanje. |
| --- | --- |

1.3.3

Način mirovanja: stanje zmanjšane porabe energije, v katerega izdelek samodejno preide po obdobju nedejavnosti (tj. privzeti zakasnilni čas), v odziv na uporabnikov ročni poseg (npr. ob uporabnikovi časovni nastavitvi, v odziv na uporabnikovo aktiviranje fizičnega stikala ali gumba) ali v odziv na zunanji električni dražljaj (npr. dražljaj iz omrežja, faksni klic, daljinsko upravljanje). Pri izdelkih, ocenjenih s preskusno metodo TPE, način mirovanja omogoča delovanje vseh funkcij izdelka (vključno z ohranjanjem omrežne povezljivosti), čeprav z možno zakasnitvijo pri prehodu v aktivno stanje. Pri izdelkih, ocenjenih s preskusno metodo RD, način mirovanja omogoča delovanje enega aktivnega omrežnega vmesnika in faksne povezave, če je na voljo, čeprav z možno zakasnitvijo pri prehodu v aktivno stanje.

| 1.3.4 | Pripravljenost: stanje najnižje porabe energije, ki ga uporabnik ne more izklopiti (vplivati nanj) in lahko traja nedoločen čas, če je izdelek priključen na glavno električno napajanje in se uporablja v skladu z navodili proizvajalca (17). V stanju pripravljenosti izdelek porablja najmanj energije. Pri izdelkih za preslikovanje, obravnavanih v tej specifikaciji, način „pripravljenosti“ običajno ustreza načinu izklopa, lahko pa ustreza tudi stanju pripravljenosti ali načinu mirovanja. Izdelek ne more zapustiti stanja pripravljenosti in doseči stanja nizke porabe energije, če ni fizično izklopljen iz glavnega električnega napajanja kot posledica ročnega upravljanja. |
| --- | --- |

1.3.4

Pripravljenost: stanje najnižje porabe energije, ki ga uporabnik ne more izklopiti (vplivati nanj) in lahko traja nedoločen čas, če je izdelek priključen na glavno električno napajanje in se uporablja v skladu z navodili proizvajalca (17). V stanju pripravljenosti izdelek porablja najmanj energije. Pri izdelkih za preslikovanje, obravnavanih v tej specifikaciji, način „pripravljenosti“ običajno ustreza načinu izklopa, lahko pa ustreza tudi stanju pripravljenosti ali načinu mirovanja. Izdelek ne more zapustiti stanja pripravljenosti in doseči stanja nizke porabe energije, če ni fizično izklopljen iz glavnega električnega napajanja kot posledica ročnega upravljanja.

| 1.4 | Format medija:






  1.4.1 | Veliki format: izdelki, zasnovani za medije velikosti A2 in večje, vključno s tistimi, zasnovanimi za delo z mediji z nepretrgano obliko pri širini 406 mm ali več. Izdelki za veliki format so lahko zmožni tiskati tudi na medije standardne velikosti ali majhnega formata. |
| --- | --- | --- |

1.4

Format medija:

1.4.1

Veliki format: izdelki, zasnovani za medije velikosti A2 in večje, vključno s tistimi, zasnovanimi za delo z mediji z nepretrgano obliko pri širini 406 mm ali več. Izdelki za veliki format so lahko zmožni tiskati tudi na medije standardne velikosti ali majhnega formata.

| 1.4.2 | Standardni format: izdelki, zasnovani za medije standardne velikosti (npr. Letter, Legal, Ledger, A3, A4, B4), vključno s tistimi, zasnovanimi za delo z mediji z nepretrgano obliko pri širini med 210 mm in 406 mm. Izdelki za standardne velikosti so lahko zmožni tiskati tudi na medije majhnega formata.
  S podporo za A3: izdelki za standardni format s širino poti papirja 275 mm ali več. |
| --- | --- |

1.4.2

Standardni format: izdelki, zasnovani za medije standardne velikosti (npr. Letter, Legal, Ledger, A3, A4, B4), vključno s tistimi, zasnovanimi za delo z mediji z nepretrgano obliko pri širini med 210 mm in 406 mm. Izdelki za standardne velikosti so lahko zmožni tiskati tudi na medije majhnega formata.

S podporo za A3: izdelki za standardni format s širino poti papirja 275 mm ali več.

| 1.4.3 | Majhni format: izdelki, zasnovani za delo z mediji manjših velikosti od standardnih (npr. A6, 4′′ ×6′′, mikrofilm), vključno s tistimi, zasnovanimi za delo z mediji z nepretrgano obliko pri širini, manjši od 210 mm. |
| --- | --- |

1.4.3

Majhni format: izdelki, zasnovani za delo z mediji manjših velikosti od standardnih (npr. A6, 4′′ ×6′′, mikrofilm), vključno s tistimi, zasnovanimi za delo z mediji z nepretrgano obliko pri širini, manjši od 210 mm.

| 1.4.4 | Nepretrgana oblika: izdelki, ki ne uporabljajo rezanega formata medija in so zasnovani na primer za tiskanje črtnih kod, nalepk, računov, trakov in tehničnih risb. Izdelki za delo z mediji z nepretrgano obliko so lahko majhnega, standardnega ali velikega formata. |
| --- | --- |

1.4.4

Nepretrgana oblika: izdelki, ki ne uporabljajo rezanega formata medija in so zasnovani na primer za tiskanje črtnih kod, nalepk, računov, trakov in tehničnih risb. Izdelki za delo z mediji z nepretrgano obliko so lahko majhnega, standardnega ali velikega formata.

| 1.5 | Dodatni pojmi:






  1.5.1 | Samodejno dvostransko delovanje: zmožnost kopirnega stroja, telefaksa, večnamenske naprave ali tiskalnika, da slike natisne na obe strani izhodnega lista papirja, ne da bi bilo kot vmesni korak potrebno ročno upravljanje izhodnega lista papirja. Izdelek se šteje kot opremljen s samodejnim dvostranskim delovanjem samo, če ob odpremi vključuje ves pribor, potreben za dvostranski izpis. |
| --- | --- | --- |

1.5

Dodatni pojmi:

1.5.1

Samodejno dvostransko delovanje: zmožnost kopirnega stroja, telefaksa, večnamenske naprave ali tiskalnika, da slike natisne na obe strani izhodnega lista papirja, ne da bi bilo kot vmesni korak potrebno ročno upravljanje izhodnega lista papirja. Izdelek se šteje kot opremljen s samodejnim dvostranskim delovanjem samo, če ob odpremi vključuje ves pribor, potreben za dvostranski izpis.

| 1.5.2 | Podatkovna povezava: povezava, ki omogoča izmenjavo podatkov med opremo za preslikovanje in eno zunanjo napravo z lastnim napajanjem ali medijem za shranjevanje. |
| --- | --- |

1.5.2

Podatkovna povezava: povezava, ki omogoča izmenjavo podatkov med opremo za preslikovanje in eno zunanjo napravo z lastnim napajanjem ali medijem za shranjevanje.

| 1.5.3 | Privzeti zakasnilni čas: čas, ki ga nastavi proizvajalec pred odpremo in ki določa, kdaj bo izdelek prešel v način nizke porabe (npr. mirovanje, samodejni izklop) po dokončanju glavne funkcije. |
| --- | --- |

1.5.3

Privzeti zakasnilni čas: čas, ki ga nastavi proizvajalec pred odpremo in ki določa, kdaj bo izdelek prešel v način nizke porabe (npr. mirovanje, samodejni izklop) po dokončanju glavne funkcije.

| 1.5.4 | Digitalni čelni strežnik (DFE): funkcionalno združen strežnik, ki gosti druge računalnike in aplikacije ter deluje kot vmesnik za opremo za preslikovanje. DFE omogoča večjo funkcionalnost opreme za preslikovanje.






  (a) | DFE ponuja vsaj tri od naslednjih naprednih funkcij:






  (1) | omrežna povezljivost v različnih okoljih; |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.4

Digitalni čelni strežnik (DFE): funkcionalno združen strežnik, ki gosti druge računalnike in aplikacije ter deluje kot vmesnik za opremo za preslikovanje. DFE omogoča večjo funkcionalnost opreme za preslikovanje.

(a)

DFE ponuja vsaj tri od naslednjih naprednih funkcij:

(1)

omrežna povezljivost v različnih okoljih;

| (2) | funkcija poštnega predala; |
| --- | --- |

(2)

funkcija poštnega predala;

| (3) | upravljanje čakalne vrste opravil; |
| --- | --- |

(3)

upravljanje čakalne vrste opravil;

| (4) | upravljanje naprave (npr. zbujanje opreme za preslikovanje iz stanja zmanjšane porabe); |
| --- | --- |

(4)

upravljanje naprave (npr. zbujanje opreme za preslikovanje iz stanja zmanjšane porabe);

| (5) | napreden grafični uporabniški vmesnik; |
| --- | --- |

(5)

napreden grafični uporabniški vmesnik;

| (6) | zmožnost sprožiti komunikacijo z drugimi gostiteljskimi strežniki in odjemalskimi računalniki (npr. optično branje za e-pošto, iskanje oddaljenih poštnih predalov za opravila) ali |
| --- | --- |

(6)

zmožnost sprožiti komunikacijo z drugimi gostiteljskimi strežniki in odjemalskimi računalniki (npr. optično branje za e-pošto, iskanje oddaljenih poštnih predalov za opravila) ali

| (7) | zmožnost naknadne obdelave strani (npr. preureditev strani pred tiskanjem). |
| --- | --- |

(7)

zmožnost naknadne obdelave strani (npr. preureditev strani pred tiskanjem).

| (b) | DFE tipa 1: DFE, ki dobiva enosmerno napajanje iz lastnega (notranjega ali zunanjega) izmeničnega napajalnika, ki je ločen od napajalnika, ki napaja opremo za preslikovanje. Takšen DFE lahko dobiva izmenično napajanje neposredno iz stenske vtičnice ali iz izmeničnega napajanja, povezanega z notranjim napajalnikom opreme za preslikovanje. DFE tipa 1 se lahko prodaja serijsko priložen izdelku za preslikovanje ali kot pribor. |
| --- | --- |

(b)

DFE tipa 1: DFE, ki dobiva enosmerno napajanje iz lastnega (notranjega ali zunanjega) izmeničnega napajalnika, ki je ločen od napajalnika, ki napaja opremo za preslikovanje. Takšen DFE lahko dobiva izmenično napajanje neposredno iz stenske vtičnice ali iz izmeničnega napajanja, povezanega z notranjim napajalnikom opreme za preslikovanje. DFE tipa 1 se lahko prodaja serijsko priložen izdelku za preslikovanje ali kot pribor.

| (c) | DFE tipa 2: DFE, ki dobiva enosmerno napajanje iz istega napajalnika kot oprema za preslikovanje, s katero deluje. DFE tipa 2 mora imeti ploščo ali sklop z ločeno procesno enoto, ki je zmožna sprožiti dejavnost prek omrežja in jo je mogoče fizično sneti, izolirati ali onemogočiti z uporabo običajnih inženirskih praks, da se omogoči merjenje moči. |
| --- | --- |

(c)

DFE tipa 2: DFE, ki dobiva enosmerno napajanje iz istega napajalnika kot oprema za preslikovanje, s katero deluje. DFE tipa 2 mora imeti ploščo ali sklop z ločeno procesno enoto, ki je zmožna sprožiti dejavnost prek omrežja in jo je mogoče fizično sneti, izolirati ali onemogočiti z uporabo običajnih inženirskih praks, da se omogoči merjenje moči.

| (d) | Pomožni procesorski pospeševalnik (APA): dodatna računalniška razširitvena kartica, nameščena v splošnonamenski razširitveni reži DFE-ja (npr. kartica GPGPU, nameščena v reži PCI). |
| --- | --- |

(d)

Pomožni procesorski pospeševalnik (APA): dodatna računalniška razširitvena kartica, nameščena v splošnonamenski razširitveni reži DFE-ja (npr. kartica GPGPU, nameščena v reži PCI).

| 1.5.5 | Omrežna povezava: povezava, ki omogoča izmenjavo podatkov med opremo za preslikovanje in eno ali več zunanjimi napravami z lastnim napajanjem. |
| --- | --- |

1.5.5

Omrežna povezava: povezava, ki omogoča izmenjavo podatkov med opremo za preslikovanje in eno ali več zunanjimi napravami z lastnim napajanjem.

| 1.5.6 | Funkcionalni seštevalnik: podatkovni ali omrežni vmesnik ali drug sestavni del, ki doda funkcionalnost markirnemu stroju izdelka za preslikovanje in zagotovi dodelitev moči pri ocenjevanju izdelkov v skladu z metodo RD. |
| --- | --- |

1.5.6

Funkcionalni seštevalnik: podatkovni ali omrežni vmesnik ali drug sestavni del, ki doda funkcionalnost markirnemu stroju izdelka za preslikovanje in zagotovi dodelitev moči pri ocenjevanju izdelkov v skladu z metodo RD.

| 1.5.7 | Način delovanja (RD): za namene te specifikacije je to metoda primerjanja porabe energije izdelka na podlagi ocene moči (izmerjene v wattih) v različnih stanjih delovanja, kot je določeno v oddelku 9 preskusne metode ENERGY STAR za opremo za preslikovanje. |
| --- | --- |

1.5.7

Način delovanja (RD): za namene te specifikacije je to metoda primerjanja porabe energije izdelka na podlagi ocene moči (izmerjene v wattih) v različnih stanjih delovanja, kot je določeno v oddelku 9 preskusne metode ENERGY STAR za opremo za preslikovanje.

| 1.5.8 | Tipična poraba električne energije (TPE): za namene te specifikacije je to metoda primerjanja porabe energije izdelka na podlagi ocene tipične porabe električne energije (izmerjene v kilowattnih urah) med običajnim delovanjem v določenem obdobju, kot je določeno v oddelku 8 preskusne metode ENERGY STAR za opremo za preslikovanje. |
| --- | --- |

1.5.8

Tipična poraba električne energije (TPE): za namene te specifikacije je to metoda primerjanja porabe energije izdelka na podlagi ocene tipične porabe električne energije (izmerjene v kilowattnih urah) med običajnim delovanjem v določenem obdobju, kot je določeno v oddelku 8 preskusne metode ENERGY STAR za opremo za preslikovanje.

| 1.5.9 | Markirni stroj: osnovni stroj izdelka za preslikovanje, ki poganja izdelavo slik. Markirni stroj je pri zmožnosti komunikacije in obdelave slik odvisen od funkcionalnih seštevalnikov. Brez funkcionalnih seštevalnikov in drugih sestavnih delov markirni stroj ne more pridobiti slikovnih podatkov za obdelavo in je nefunkcionalen. |
| --- | --- |

1.5.9

Markirni stroj: osnovni stroj izdelka za preslikovanje, ki poganja izdelavo slik. Markirni stroj je pri zmožnosti komunikacije in obdelave slik odvisen od funkcionalnih seštevalnikov. Brez funkcionalnih seštevalnikov in drugih sestavnih delov markirni stroj ne more pridobiti slikovnih podatkov za obdelavo in je nefunkcionalen.

| 1.5.10 | Osnovni izdelek: najosnovnejša konfiguracija določenega modela izdelka, ki ima najmanjše število razpoložljivih funkcionalnih seštevalnikov. Dodatni sestavni deli in pribor se ne štejejo za del osnovnega izdelka. |
| --- | --- |

1.5.10

Osnovni izdelek: najosnovnejša konfiguracija določenega modela izdelka, ki ima najmanjše število razpoložljivih funkcionalnih seštevalnikov. Dodatni sestavni deli in pribor se ne štejejo za del osnovnega izdelka.

| 1.5.11 | Pribor: kos zunanje opreme, ki ni nujen za delovanje osnovnega izdelka, vendar ga je mogoče dodati pred odpremo ali po njej za dodajanje funkcij. Pribor se lahko prodaja ločeno pod lastno številko modela ali skupaj z osnovnim izdelkom kot del kompleta ali konfiguracije. |
| --- | --- |

1.5.11

Pribor: kos zunanje opreme, ki ni nujen za delovanje osnovnega izdelka, vendar ga je mogoče dodati pred odpremo ali po njej za dodajanje funkcij. Pribor se lahko prodaja ločeno pod lastno številko modela ali skupaj z osnovnim izdelkom kot del kompleta ali konfiguracije.

| 1.5.12 | Model izdelka: izdelek za preslikovanje, ki se prodaja ali trži pod lastno številko modela ali tržnim imenom. Model izdelka je lahko sestavljen iz osnovnega izdelka ali osnovnega izdelka in pribora. |
| --- | --- |

1.5.12

Model izdelka: izdelek za preslikovanje, ki se prodaja ali trži pod lastno številko modela ali tržnim imenom. Model izdelka je lahko sestavljen iz osnovnega izdelka ali osnovnega izdelka in pribora.

| 1.5.13 | Družina izdelkov: skupina modelov izdelkov, ki (1) jih je izdelal isti proizvajalec, (2) izpolnjujejo enaka merila za dodelitev oznake ENERGY STAR in (3) imajo skupno osnovno zasnovo. Modeli izdelkov v družini se med sabo razlikujejo glede na eno ali več značilnosti ali funkcij, ki (1) ne vplivajo na učinkovitost izdelka glede meril za dodelitev oznake ENERGY STAR ali (2) so v tem dokumentu navedene kot sprejemljive razlike v družini izdelkov. Sprejemljive razlike v družini izdelkov v primeru opreme za preslikovanje vključujejo:






  (a) | barvo; |
| --- | --- | --- |

1.5.13

Družina izdelkov: skupina modelov izdelkov, ki (1) jih je izdelal isti proizvajalec, (2) izpolnjujejo enaka merila za dodelitev oznake ENERGY STAR in (3) imajo skupno osnovno zasnovo. Modeli izdelkov v družini se med sabo razlikujejo glede na eno ali več značilnosti ali funkcij, ki (1) ne vplivajo na učinkovitost izdelka glede meril za dodelitev oznake ENERGY STAR ali (2) so v tem dokumentu navedene kot sprejemljive razlike v družini izdelkov. Sprejemljive razlike v družini izdelkov v primeru opreme za preslikovanje vključujejo:

(a)

barvo;

| (b) | ohišje; |
| --- | --- |

(b)

ohišje;

| (c) | pribor za vhod ali izhod papirja; |
| --- | --- |

(c)

pribor za vhod ali izhod papirja;

| (d) | elektronske sestavne dele, ki niso povezani z markirnim strojem izdelka za preslikovanje, vključno z DFE-ji tipa 1 in tipa 2. |
| --- | --- |

(d)

elektronske sestavne dele, ki niso povezani z markirnim strojem izdelka za preslikovanje, vključno z DFE-ji tipa 1 in tipa 2.

2.   Področje uporabe

2.1   Vključeni izdelki

| 2.1.1 | Komercialno dostopni izdelki, ki ustrezajo eni od opredelitev opreme za preslikovanje v oddelku 1.1 in se lahko napajajo iz (1) stenske vtičnice, (2) podatkovne ali omrežne povezave ali (3) stenske vtičnice in podatkovne ali omrežne povezave, so upravičeni do oznake ENERGY STAR, z izjemo izdelkov, navedenih v oddelku 2.2. |
| --- | --- |

2.1.1

Komercialno dostopni izdelki, ki ustrezajo eni od opredelitev opreme za preslikovanje v oddelku 1.1 in se lahko napajajo iz (1) stenske vtičnice, (2) podatkovne ali omrežne povezave ali (3) stenske vtičnice in podatkovne ali omrežne povezave, so upravičeni do oznake ENERGY STAR, z izjemo izdelkov, navedenih v oddelku 2.2.

| 2.1.2 | Izdelek za preslikovanje mora biti razvrščen še v kategorijo „TPE“ ali „RD“ v tabeli 1 spodaj, odvisno od metode ocenjevanja ENERGY STAR.

  Tabela 1


  Metode ocenjevanja za opremo za preslikovanje









  Vrsta opreme | Format medija | Tehnologije označevanja | Metoda ocenjevanja ENERGY STAR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| kopirni stroj | standardni | NT, SB, EF, TČ, TP | TPE |
| veliki | NT, SB, EF, TČ, TP | RD |
| digitalni razmnoževalnik | standardni | matrica | TPE |
| telefaks | standardni | NT, SB, EF, TČ, TP | TPE |
| BT | RD |
| frankirni stroj | vsi | NT, EF, BT, TP | RD |
| večnamenska naprava | standardni | visokozmogljivo BT, NT, SB, EF, TČ, TP | TPE |
| BT, vtiskovanje | RD |
| veliki | NT, SB, EF, BT, TČ, TP | RD |
| tiskalnik | standardni | visokozmogljivo BT, NT, SB, EF, TČ, TP | TPE |
| BT, vtiskovanje | RD |
| veliki ali mali | NT, SB, EF, vtiskovanje, BT, TČ, TP | RD |
| mali | visokozmogljivo BT | TPE |
| optični bralnik | vsi | n. r. | RD |

2.1.2

Izdelek za preslikovanje mora biti razvrščen še v kategorijo „TPE“ ali „RD“ v tabeli 1 spodaj, odvisno od metode ocenjevanja ENERGY STAR.

Tabela 1

Metode ocenjevanja za opremo za preslikovanje

Vrsta opreme

Format medija

Tehnologije označevanja

Metoda ocenjevanja ENERGY STAR

kopirni stroj

standardni

NT, SB, EF, TČ, TP

TPE

veliki

NT, SB, EF, TČ, TP

RD

digitalni razmnoževalnik

standardni

matrica

TPE

telefaks

standardni

NT, SB, EF, TČ, TP

TPE

BT

RD

frankirni stroj

vsi

NT, EF, BT, TP

RD

večnamenska naprava

standardni

visokozmogljivo BT, NT, SB, EF, TČ, TP

TPE

BT, vtiskovanje

RD

veliki

NT, SB, EF, BT, TČ, TP

RD

tiskalnik

standardni

visokozmogljivo BT, NT, SB, EF, TČ, TP

TPE

BT, vtiskovanje

RD

veliki ali mali

NT, SB, EF, vtiskovanje, BT, TČ, TP

RD

mali

visokozmogljivo BT

TPE

optični bralnik

vsi

n. r.

RD

2.2   Izključeni izdelki

| 2.2.1 | Izdelki, ki jih zajemajo druge specifikacije izdelkov ENERGY STAR, niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo. Seznam trenutno veljavnih specifikacij je na voljo na spletnem mestu www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1

Izdelki, ki jih zajemajo druge specifikacije izdelkov ENERGY STAR, niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo. Seznam trenutno veljavnih specifikacij je na voljo na spletnem mestu www.eu-energystar.org.

| 2.2.2 | Izdelki, ki izpolnjujejo enega ali več naslednjih pogojev, niso upravičeni do oznake ENERGY STAR v skladu s to specifikacijo:
  izdelki, ki so zasnovani za neposredno delovanje na trifazno napajanje. |
| --- | --- |

2.2.2

Izdelki, ki izpolnjujejo enega ali več naslednjih pogojev, niso upravičeni do oznake ENERGY STAR v skladu s to specifikacijo:

izdelki, ki so zasnovani za neposredno delovanje na trifazno napajanje.

3.   Merila za dodelitev oznake

3.1   Signifikantne števke in zaokroževanje

| 3.1.1 | Vsi izračuni se opravijo z neposredno izmerjenimi (nezaokroženimi) vrednostmi. |
| --- | --- |

3.1.1

Vsi izračuni se opravijo z neposredno izmerjenimi (nezaokroženimi) vrednostmi.

| 3.1.2 | Skladnost z mejnimi vrednostmi specifikacije se ocenjuje z neposredno izmerjenimi ali izračunanimi vrednostmi brez zaokroževanja, razen če ni navedeno drugače. |
| --- | --- |

3.1.2

Skladnost z mejnimi vrednostmi specifikacije se ocenjuje z neposredno izmerjenimi ali izračunanimi vrednostmi brez zaokroževanja, razen če ni navedeno drugače.

| 3.1.3 | Neposredno izmerjene ali izračunane vrednosti, predložene za objavo na spletnem mestu ENERGY STAR, se zaokrožijo na najbližjo signifikantno števko, kot določajo mejne vrednosti ustrezne specifikacije. |
| --- | --- |

3.1.3

Neposredno izmerjene ali izračunane vrednosti, predložene za objavo na spletnem mestu ENERGY STAR, se zaokrožijo na najbližjo signifikantno števko, kot določajo mejne vrednosti ustrezne specifikacije.

3.2   Splošne zahteve

| 3.2.1 | Zunanji napajalnik:
  Če je izdelek opremljen z enonapetostnim zunanjim napajalnikom, mora zunanji napajalnik izpolnjevati zahteve zmogljivosti stopnje V v skladu z Mednarodnim protokolom za označevanje učinkovitosti in vključevati oznako stopnje V. Dodatne informacije o Protokolu za označevanje so na voljo na spletnem mestu www.energystar.gov/powersupplies.






  — | Zunanji napajalniki z enim izhodom morajo pri preskusu s preskusno metodo za izračun energijske učinkovitosti enonapetostnih zunanjih napajalnikov AC-DC in AC-AC izpolnjevati zahteve stopnje V (11. avgust 2004). |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Zunanji napajalnik:

Če je izdelek opremljen z enonapetostnim zunanjim napajalnikom, mora zunanji napajalnik izpolnjevati zahteve zmogljivosti stopnje V v skladu z Mednarodnim protokolom za označevanje učinkovitosti in vključevati oznako stopnje V. Dodatne informacije o Protokolu za označevanje so na voljo na spletnem mestu www.energystar.gov/powersupplies.

—

Zunanji napajalniki z enim izhodom morajo pri preskusu s preskusno metodo za izračun energijske učinkovitosti enonapetostnih zunanjih napajalnikov AC-DC in AC-AC izpolnjevati zahteve stopnje V (11. avgust 2004).

| — | Zunanji napajalniki z več izhodi morajo pri preskusu s Splošnim protokolom za preskus učinkovitosti notranjih napajalnikov EPRI 306 (revizija 6.6) izpolnjevati zahteve stopnje V. Sprejemljivi so tudi podatki o napajalnikih, ustvarjeni z revizijo 6.4.2 (kot zahteva različica 1.2), pod pogojem, da je bil preskus opravljen pred datumom začetka veljavnosti različice 2.0. |
| --- | --- |

—

Zunanji napajalniki z več izhodi morajo pri preskusu s Splošnim protokolom za preskus učinkovitosti notranjih napajalnikov EPRI 306 (revizija 6.6) izpolnjevati zahteve stopnje V. Sprejemljivi so tudi podatki o napajalnikih, ustvarjeni z revizijo 6.4.2 (kot zahteva različica 1.2), pod pogojem, da je bil preskus opravljen pred datumom začetka veljavnosti različice 2.0.

| 3.2.2 | Dodatna brezžična slušalka: telefaksi in večnamenske naprave s funkcijo telefaksa, ki se prodajajo z dodatnimi brezžičnimi slušalkami, uporabljajo slušalko, ki je upravičena do oznake ENERGY STAR, ali slušalko, ki pri preskušanju s preskusno metodo ENERGY STAR na dan, ko izdelek za preslikovanje dobi oznako ENERGY STAR, ustreza specifikacijam za žično telefonijo. Specifikacije in preskusne metode za ENERGY STAR za izdelke za žično telefonijo najdete na www.energystar.gov/products. |
| --- | --- |

3.2.2

Dodatna brezžična slušalka: telefaksi in večnamenske naprave s funkcijo telefaksa, ki se prodajajo z dodatnimi brezžičnimi slušalkami, uporabljajo slušalko, ki je upravičena do oznake ENERGY STAR, ali slušalko, ki pri preskušanju s preskusno metodo ENERGY STAR na dan, ko izdelek za preslikovanje dobi oznako ENERGY STAR, ustreza specifikacijam za žično telefonijo. Specifikacije in preskusne metode za ENERGY STAR za izdelke za žično telefonijo najdete na www.energystar.gov/products.

| 3.2.3 | Funkcionalno združena večnamenska naprava: če je večnamenska naprava sestavljena iz sklopa funkcionalno združenih sestavnih delov (tj. večnamenska naprava ni ena fizična naprava), mora biti vsota izmerjene porabe energije ali moči za vse sestavne dele manjša od ustreznih zahtev za porabo energije ali moč za dodelitev oznake ENERGY STAR. |
| --- | --- |

3.2.3

Funkcionalno združena večnamenska naprava: če je večnamenska naprava sestavljena iz sklopa funkcionalno združenih sestavnih delov (tj. večnamenska naprava ni ena fizična naprava), mora biti vsota izmerjene porabe energije ali moči za vse sestavne dele manjša od ustreznih zahtev za porabo energije ali moč za dodelitev oznake ENERGY STAR.

| 3.2.4 | Zahteve za DFE: tipična poraba električne energije (TPEDFE) DFE tipa 1 ali tipa 2, ki se prodaja z izdelkom za preslikovanje v času prodaje, se izračuna z enačbo 1 za DFE brez načina mirovanja ali z enačbo 2 za DFE z načinom mirovanja. Izračunana TPEDFE mora biti manjša ali enaka zahtevi za največjo TPEDFE, navedeni v tabeli 2 za dani tip DFE.






  (a) | Vrednost TPE ali moč v stanju pripravljenosti DFE, ki izpolnjuje zahteve za največjo vrednost TPEDFE, je treba izključiti ali odšteti od meritev energije TPE in moči RD izdelka za preslikovanje, kot je ustrezno. |
| --- | --- | --- |

3.2.4

Zahteve za DFE: tipična poraba električne energije (TPEDFE) DFE tipa 1 ali tipa 2, ki se prodaja z izdelkom za preslikovanje v času prodaje, se izračuna z enačbo 1 za DFE brez načina mirovanja ali z enačbo 2 za DFE z načinom mirovanja. Izračunana TPEDFE mora biti manjša ali enaka zahtevi za največjo TPEDFE, navedeni v tabeli 2 za dani tip DFE.

(a)

Vrednost TPE ali moč v stanju pripravljenosti DFE, ki izpolnjuje zahteve za največjo vrednost TPEDFE, je treba izključiti ali odšteti od meritev energije TPE in moči RD izdelka za preslikovanje, kot je ustrezno.

| (b) | V oddelku 3.3.2 so navedene dodatne podrobnosti o odštevanju vrednosti TPEDFE od izdelkov TPE. |
| --- | --- |

(b)

V oddelku 3.3.2 so navedene dodatne podrobnosti o odštevanju vrednosti TPEDFE od izdelkov TPE.

| (c) | V oddelku 3.4.2 so navedene dodatne podrobnosti o izključevanju DFE iz stanj mirovanja in pripravljenosti RD. |
| --- | --- |

(c)

V oddelku 3.4.2 so navedene dodatne podrobnosti o izključevanju DFE iz stanj mirovanja in pripravljenosti RD.

Enačba 1: Izračun TPEDFE za digitalne čelne strežnike brez načina mirovanja

Formula

Kjer je:

| — | TPEDFE tipična tedenska poraba energije za DFE, izražena v kilowattnih urah (kWh) in zaokrožena na najbližjo desetino kilowattne ure, |
| --- | --- |

—

TPEDFE tipična tedenska poraba energije za DFE, izražena v kilowattnih urah (kWh) in zaokrožena na najbližjo desetino kilowattne ure,

| — | PDFE_READY moč v stanju pripravljenosti, izmerjena v preskusnem postopku in izražena v wattih. |
| --- | --- |

—

PDFE_READY moč v stanju pripravljenosti, izmerjena v preskusnem postopku in izražena v wattih.

Enačba 2: Izračun TPEDFE za digitalne čelne strežnike z načinom mirovanja

Formula

Kjer je:

| — | TPEDFE tipična tedenska poraba energije za DFE, izražena v kilowattnih urah (kWh) in zaokrožena na najbližjo desetino kilowattne ure, |
| --- | --- |

—

TPEDFE tipična tedenska poraba energije za DFE, izražena v kilowattnih urah (kWh) in zaokrožena na najbližjo desetino kilowattne ure,

| — | PDFE_READY moč v stanju pripravljenosti DFE-ja, izmerjena v preskusnem postopku in izražena v wattih, |
| --- | --- |

—

PDFE_READY moč v stanju pripravljenosti DFE-ja, izmerjena v preskusnem postopku in izražena v wattih,

| — | PDFE_SLEEP moč v načinu mirovanja DFE-ja, izmerjena v preskusnem postopku in izražena v wattih. |
| --- | --- |

—

PDFE_SLEEP moč v načinu mirovanja DFE-ja, izmerjena v preskusnem postopku in izražena v wattih.

Tabela 2

Zahteve za največjo TPEDFE za DFE tipa 1 in tipa 2

| Kategorija DFE | Opis kategorije | Največja TPEDFE

  (kWh/teden, zaokrožena na najbližjo desetino kilowattne ure/teden za poročanje) |
| --- | --- | --- |
| DFE tipa 1 | DFE tipa 2 |
| A | Vsi DFE, ki ne ustrezajo opredelitvi kategorije B, so za dodelitev oznake ENERGY STAR uvrščeni v kategorijo A. | 10,9 | 8,7 |
| B | Za uvrstitev v kategorijo B morajo DFE imeti:
  dve ali več fizičnih CPE ali eno CPE in najmanj en ločeni pomožni procesorski pospeševalnik (APA). | 22,7 | 18,2 |

Kategorija DFE

Opis kategorije

Največja TPEDFE

(kWh/teden, zaokrožena na najbližjo desetino kilowattne ure/teden za poročanje)

DFE tipa 1

DFE tipa 2

A

Vsi DFE, ki ne ustrezajo opredelitvi kategorije B, so za dodelitev oznake ENERGY STAR uvrščeni v kategorijo A.

10,9

8,7

B

Za uvrstitev v kategorijo B morajo DFE imeti:

dve ali več fizičnih CPE ali eno CPE in najmanj en ločeni pomožni procesorski pospeševalnik (APA).

22,7

18,2

3.3   Zahteve za izdelke TPE

| 3.3.1 | Samodejno dvostransko delovanje:






  (a) | Vsi kopirni stroji, večnamenske naprave in tiskalniki, za katere se uporablja preskusna metoda TPE, morajo biti pri nakupu opremljeni s samodejnim dvostranskim delovanjem, kot je določeno v tabeli 3 in tabeli 4. Ta zahteva ne velja za tiskalnike, predvidene za tiskanje na posebne enostranske medije z namenom enostranskega tiskanja (npr. gladek premazan papir za nalepke, mediji za neposredno termično tiskanje ipd.).

  Tabela 3


  Zahteve za samodejno dvostransko delovanje za vse barvne kopirne stroje, večnamenske naprave in tiskalnike TPE







  Enobarvna hitrost izdelka, s, izračunana s preskusno metodo (s/min) | Zahteva za samodejno dvostransko delovanje |
| --- | --- | --- | --- |
| s ≤ 19 | je ni |
| 19 < s < 35 | vgrajeno v osnovni izdelek ali dodatni pribor |
| s ≥ 35 | vgrajeno v osnovni izdelek |

3.3.1

Samodejno dvostransko delovanje:

(a)

Vsi kopirni stroji, večnamenske naprave in tiskalniki, za katere se uporablja preskusna metoda TPE, morajo biti pri nakupu opremljeni s samodejnim dvostranskim delovanjem, kot je določeno v tabeli 3 in tabeli 4. Ta zahteva ne velja za tiskalnike, predvidene za tiskanje na posebne enostranske medije z namenom enostranskega tiskanja (npr. gladek premazan papir za nalepke, mediji za neposredno termično tiskanje ipd.).

Tabela 3

Zahteve za samodejno dvostransko delovanje za vse barvne kopirne stroje, večnamenske naprave in tiskalnike TPE

Enobarvna hitrost izdelka, s, izračunana s preskusno metodo (s/min)

Zahteva za samodejno dvostransko delovanje

s ≤ 19

je ni

19 < s < 35

vgrajeno v osnovni izdelek ali dodatni pribor

s ≥ 35

vgrajeno v osnovni izdelek

Tabela 4

Zahteve za samodejno dvostransko delovanje za vse enobarvne kopirne stroje, večnamenske naprave in tiskalnike TPE

| Enobarvna hitrost izdelka, s, izračunana s preskusno metodo (s/min) | Zahteva za samodejno dvostransko delovanje |
| --- | --- |
| s ≤ 24 | je ni |
| 24 < s < 37 | vgrajeno v osnovni izdelek ali dodatni pribor |
| s ≥ 37 | vgrajeno v osnovni izdelek |

Enobarvna hitrost izdelka, s, izračunana s preskusno metodo (s/min)

Zahteva za samodejno dvostransko delovanje

s ≤ 24

je ni

24 < s < 37

vgrajeno v osnovni izdelek ali dodatni pribor

s ≥ 37

vgrajeno v osnovni izdelek

| (b) | Če obstaja verjetnost, da izdelku ni priložen pladenj za samodejno dvostransko delovanje, mora partner jasno navesti v dokumentaciji za izdelek, na svojem spletnem mestu in v institucionalni prodajni dokumentaciji, da izdelek sicer izpolnjuje zahteve za energijsko učinkovitost programa ENERGY STAR, vendar popolnoma izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR samo, če mu je priložen pladenj za dvostransko delovanje ali če se uporablja z njim. EPA in Evropska komisija zahtevata, da partnerji to sporočilo prenesejo uporabnikom z naslednjim besedilom: ‚Dosega prihranek energije, ki ga zahteva program ENERGY STAR; izdelek popolnoma izpolnjuje zahteve, če mu je priložen pladenj za dvostransko delovanje (ali če se uporablja z njim).‘ |
| --- | --- |

(b)

Če obstaja verjetnost, da izdelku ni priložen pladenj za samodejno dvostransko delovanje, mora partner jasno navesti v dokumentaciji za izdelek, na svojem spletnem mestu in v institucionalni prodajni dokumentaciji, da izdelek sicer izpolnjuje zahteve za energijsko učinkovitost programa ENERGY STAR, vendar popolnoma izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR samo, če mu je priložen pladenj za dvostransko delovanje ali če se uporablja z njim. EPA in Evropska komisija zahtevata, da partnerji to sporočilo prenesejo uporabnikom z naslednjim besedilom: ‚Dosega prihranek energije, ki ga zahteva program ENERGY STAR; izdelek popolnoma izpolnjuje zahteve, če mu je priložen pladenj za dvostransko delovanje (ali če se uporablja z njim).‘

| 3.3.2 | Tipična poraba električne energije: izračunana tipična poraba energije (TPE) z enačbo 3 ali enačbo 4, mora biti manjša ali enaka zahtevi za največjo TPE (TPEMAX), izračunani z enačbo 6.






  (a) | Pri opremi za preslikovanje z DFE tipa 2, ki izpolnjuje zahtevo za največjo TPEDFE za DFE tipa 2 v tabeli 2, se izmerjena poraba energije DFE deli z 0,80, da se upoštevajo izgube notranjega napajalnika, in nato izključi pri primerjavi izmerjene vrednosti TPE izdelka s TPEMAX. DFE ne sme vplivati na zmožnost prehajanja opreme za preslikovanje v načine nižje porabe energije ali izhoda iz njih. Porabo energije DFE je mogoče izključiti samo, če ustreza opredelitvi DFE v oddelku 1 in če je ločena procesna enota, ki je zmožna sprožiti dejavnost prek omrežja.

  Primer: skupni rezultat TPE tiskalnika je 24,50 kWh/teden, vrednost TPEDFE za tip 2, izračunana v oddelku 3.2.4, pa je 9,0 kWh/teden. Vrednost TPEDFE se nato deli z 0,80, da se upoštevajo izgube notranjega napajalnika, ko je oprema za preslikovanje v stanju pripravljenosti, končni rezultat pa znaša 11,25 kWh/teden. Vrednost, prilagojena zaradi napajalnika, se odšteje od preskušene vrednosti TPE: 24,50 kWh/teden – 11,25 kWh/teden = 13,25 kWh/teden. Rezultat 13,25 kWh/teden se nato primerja z ustrezno TPEMAX, da se določi ustreznost. |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Tipična poraba električne energije: izračunana tipična poraba energije (TPE) z enačbo 3 ali enačbo 4, mora biti manjša ali enaka zahtevi za največjo TPE (TPEMAX), izračunani z enačbo 6.

(a)

Pri opremi za preslikovanje z DFE tipa 2, ki izpolnjuje zahtevo za največjo TPEDFE za DFE tipa 2 v tabeli 2, se izmerjena poraba energije DFE deli z 0,80, da se upoštevajo izgube notranjega napajalnika, in nato izključi pri primerjavi izmerjene vrednosti TPE izdelka s TPEMAX. DFE ne sme vplivati na zmožnost prehajanja opreme za preslikovanje v načine nižje porabe energije ali izhoda iz njih. Porabo energije DFE je mogoče izključiti samo, če ustreza opredelitvi DFE v oddelku 1 in če je ločena procesna enota, ki je zmožna sprožiti dejavnost prek omrežja.

Primer: skupni rezultat TPE tiskalnika je 24,50 kWh/teden, vrednost TPEDFE za tip 2, izračunana v oddelku 3.2.4, pa je 9,0 kWh/teden. Vrednost TPEDFE se nato deli z 0,80, da se upoštevajo izgube notranjega napajalnika, ko je oprema za preslikovanje v stanju pripravljenosti, končni rezultat pa znaša 11,25 kWh/teden. Vrednost, prilagojena zaradi napajalnika, se odšteje od preskušene vrednosti TPE: 24,50 kWh/teden – 11,25 kWh/teden = 13,25 kWh/teden. Rezultat 13,25 kWh/teden se nato primerja z ustrezno TPEMAX, da se določi ustreznost.

| (b) | Za tiskalnike, telefakse, digitalne razmnoževalnike z možnostjo tiskanja in večnamenske naprave z možnostjo tiskanja se TPE izračuna z enačbo 3.

  Enačba 3: Izračun TPE za tiskalnike, telefakse, digitalne razmnoževalnike z možnostjo tiskanja in večnamenske naprave z možnostjo tiskanja

  ,
  Kjer je:






  — | TPE tipična tedenska poraba energije za tiskalnike, telefakse, digitalne razmnoževalnike z možnostjo tiskanja in večnamenske naprave z možnostjo tiskanja, izražena v kilowattnih urah (kWh) in zaokrožena na najbližjo desetino kilowattne ure, |
| --- | --- | --- |

(b)

Za tiskalnike, telefakse, digitalne razmnoževalnike z možnostjo tiskanja in večnamenske naprave z možnostjo tiskanja se TPE izračuna z enačbo 3.

Enačba 3: Izračun TPE za tiskalnike, telefakse, digitalne razmnoževalnike z možnostjo tiskanja in večnamenske naprave z možnostjo tiskanja

Formula,

Kjer je:

—

TPE tipična tedenska poraba energije za tiskalnike, telefakse, digitalne razmnoževalnike z možnostjo tiskanja in večnamenske naprave z možnostjo tiskanja, izražena v kilowattnih urah (kWh) in zaokrožena na najbližjo desetino kilowattne ure,

| — | EJOB_DAILY dnevna energija za opravilo, izračunana z enačbo 5, v kWh, |
| --- | --- |

—

EJOB_DAILY dnevna energija za opravilo, izračunana z enačbo 5, v kWh,

| — | EFINAL končna energija, izmerjena s preskusnim postopkom, pretvorjena v kWh, |
| --- | --- |

—

EFINAL končna energija, izmerjena s preskusnim postopkom, pretvorjena v kWh,

| — | NJOBS število opravil na dan, izračunano s preskusnim postopkom, |
| --- | --- |

—

NJOBS število opravil na dan, izračunano s preskusnim postopkom,

| — | tFINAL končni čas do mirovanja, izmerjen s preskusnim postopkom, pretvorjen v ure, |
| --- | --- |

—

tFINAL končni čas do mirovanja, izmerjen s preskusnim postopkom, pretvorjen v ure,

| — | ESLEEP poraba energije v mirovanju, izmerjena s preskusnim postopkom, pretvorjena v kWh, in |
| --- | --- |

—

ESLEEP poraba energije v mirovanju, izmerjena s preskusnim postopkom, pretvorjena v kWh, in

| — | tSLEEP čas mirovanja, izmerjen s preskusnim postopkom, pretvorjen v ure. |
| --- | --- |

—

tSLEEP čas mirovanja, izmerjen s preskusnim postopkom, pretvorjen v ure.

| (c) | Za kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike brez možnosti tiskanja in večnamenske naprave brez možnosti tiskanja se TPE izračuna z enačbo 4.

  Enačba 4: Izračun TPE za kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike brez možnosti tiskanja in večnamenske naprave brez možnosti tiskanja

  ,
  Kjer je:






  — | TPE tipična tedenska poraba energije za kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike brez možnosti tiskanja in večnamenske naprave brez možnosti tiskanja, izražena v kilowattnih urah (kWh) in zaokrožena na najbližjo desetino kilowattne ure, |
| --- | --- | --- |

(c)

Za kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike brez možnosti tiskanja in večnamenske naprave brez možnosti tiskanja se TPE izračuna z enačbo 4.

Enačba 4: Izračun TPE za kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike brez možnosti tiskanja in večnamenske naprave brez možnosti tiskanja

Formula,

Kjer je:

—

TPE tipična tedenska poraba energije za kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike brez možnosti tiskanja in večnamenske naprave brez možnosti tiskanja, izražena v kilowattnih urah (kWh) in zaokrožena na najbližjo desetino kilowattne ure,

| — | EJOB_DAILY dnevna energija za opravilo, izračunana z enačbo 5, v kWh, |
| --- | --- |

—

EJOB_DAILY dnevna energija za opravilo, izračunana z enačbo 5, v kWh,

| — | EFINAL končna energija, izmerjena s preskusnim postopkom, pretvorjena v kWh, |
| --- | --- |

—

EFINAL končna energija, izmerjena s preskusnim postopkom, pretvorjena v kWh,

| — | NJOBS število opravil na dan, izračunano s preskusnim postopkom, |
| --- | --- |

—

NJOBS število opravil na dan, izračunano s preskusnim postopkom,

| — | tFINAL končni čas do mirovanja, izmerjen s preskusnim postopkom, pretvorjen v ure, |
| --- | --- |

—

tFINAL končni čas do mirovanja, izmerjen s preskusnim postopkom, pretvorjen v ure,

| — | EAUTO poraba energije med samodejnim izklopom, izmerjena s preskusnim postopkom, pretvorjena v kWh, in |
| --- | --- |

—

EAUTO poraba energije med samodejnim izklopom, izmerjena s preskusnim postopkom, pretvorjena v kWh, in

| — | tAUTO čas samodejnega izklopa, izmerjen s preskusnim postopkom, pretvorjen v ure. |
| --- | --- |

—

tAUTO čas samodejnega izklopa, izmerjen s preskusnim postopkom, pretvorjen v ure.

| (d) | Dnevna energija za opravilo se izračuna z enačbo 5.

  Enačba 5: Izračun dnevne energije za opravilo za izdelke TPE

  ,
  Kjer je:






  — | EJOB_DAILY dnevna energija za opravilo, izražena v kilowattnih urah (kWh), |
| --- | --- | --- |

(d)

Dnevna energija za opravilo se izračuna z enačbo 5.

Enačba 5: Izračun dnevne energije za opravilo za izdelke TPE

Formula,

Kjer je:

—

EJOB_DAILY dnevna energija za opravilo, izražena v kilowattnih urah (kWh),

| — | EJOBi energija i-tega opravila, izmerjena s preskusnim postopkom, pretvorjena v kWh, in |
| --- | --- |

—

EJOBi energija i-tega opravila, izmerjena s preskusnim postopkom, pretvorjena v kWh, in

| — | NJOBS število opravil na dan, izračunano s preskusnim postopkom. |
| --- | --- |

—

NJOBS število opravil na dan, izračunano s preskusnim postopkom.

Enačba 6: Izračun zahteve za največjo TPE

Formula,

Kjer je:

| — | TPEMAX zahteva za največjo TPE v kilowattnih urah na teden (kWh/teden), zaokrožena na najbližjo desetino kilowattne ure/teden za poročanje, |
| --- | --- |

—

TPEMAX zahteva za največjo TPE v kilowattnih urah na teden (kWh/teden), zaokrožena na najbližjo desetino kilowattne ure/teden za poročanje,

| — | TPEREQ zahteva za TPE, navedena v tabeli 5, v kWh, in |
| --- | --- |

—

TPEREQ zahteva za TPE, navedena v tabeli 5, v kWh, in

| — | seštevalnikA3 dodelitev 0,3 kWh/teden za izdelke s podporo za A3. |
| --- | --- |

—

seštevalnikA3 dodelitev 0,3 kWh/teden za izdelke s podporo za A3.

Tabela 5

Zahteva za TPE pred dodelitvijo za podporo za A3 (če je ustrezno)

| Barvna zmožnost | Enobarvna hitrost izdelka, s, izračunana s preskusno metodo (s/min) | TPEREQ

  (kWh/teden, zaokrožena na najbližjo desetino kilowattne ure/teden za poročanje) |
| --- | --- | --- |
| enobarvno, ni večnamenska naprava | s ≤ 5 | 0,3 |
| 5 < s ≤ 20 | |
| 20 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 40 | |
| 40 < s ≤ 65 | |
| 65 < s ≤ 90 | |
| s > 90 | |
| enobarvno, večnamenska naprava | s ≤ 5 | 0,4 |
| 5 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 50 | |
| 50 < s ≤ 80 | |
| s > 80 | |
| barvno, ni večnamenska naprava | s ≤ 10 | 1,3 |
| 10 < s ≤ 15 | |
| 15 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 75 | |
| s > 75 | |
| barvno, večnamenska naprava | s ≤ 10 | 1,5 |
| 10 < s ≤ 15 | |
| 15 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 70 | |
| 70 < s ≤ 80 | |
| s > 80 | |

Barvna zmožnost

Enobarvna hitrost izdelka, s, izračunana s preskusno metodo (s/min)

TPEREQ

(kWh/teden, zaokrožena na najbližjo desetino kilowattne ure/teden za poročanje)

enobarvno, ni večnamenska naprava

s ≤ 5

0,3

5 < s ≤ 20

Formula

20 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 40

Formula

40 < s ≤ 65

Formula

65 < s ≤ 90

Formula

s > 90

Formula

enobarvno, večnamenska naprava

s ≤ 5

0,4

5 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 50

Formula

50 < s ≤ 80

Formula

s > 80

Formula

barvno, ni večnamenska naprava

s ≤ 10

1,3

10 < s ≤ 15

Formula

15 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 75

Formula

s > 75

Formula

barvno, večnamenska naprava

s ≤ 10

1,5

10 < s ≤ 15

Formula

15 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 70

Formula

70 < s ≤ 80

Formula

s > 80

Formula

| 3.3.3 | Dodatne zahteve za poročanje rezultatov preskusa:






  (a) | Za vse izdelke, preskušene s preskusno metodo TPE, se poročajo časi obnovitve delovanja iz različnih načinov (časi aktivni 0, aktivni 1, aktivni 2) in privzeti zakasnilni čas. |
| --- | --- | --- |

3.3.3

Dodatne zahteve za poročanje rezultatov preskusa:

(a)

Za vse izdelke, preskušene s preskusno metodo TPE, se poročajo časi obnovitve delovanja iz različnih načinov (časi aktivni 0, aktivni 1, aktivni 2) in privzeti zakasnilni čas.

| (b) | Za vse DFE tipa 1, prodane z izdelkom za preslikovanje, vključno s tistimi, ki niso preskušeni z izdelkom za preslikovanje kot del konfiguracije z največjo porabo energije v skladu z oddelkom 4.2.1(c), se poročajo ime/številka modela DFE, moč v stanju pripravljenosti, moč v načinu mirovanja in TPEDFE. |
| --- | --- |

(b)

Za vse DFE tipa 1, prodane z izdelkom za preslikovanje, vključno s tistimi, ki niso preskušeni z izdelkom za preslikovanje kot del konfiguracije z največjo porabo energije v skladu z oddelkom 4.2.1(c), se poročajo ime/številka modela DFE, moč v stanju pripravljenosti, moč v načinu mirovanja in TPEDFE.

3.4   Zahteve za izdelke RD (način delovanja)

| 3.4.1 | Več načinov mirovanja: če je izdelek zmožen samodejno preiti v več zaporednih načinov mirovanja, se za določitev ustreznosti v skladu z zahtevami za privzeti zakasnilni čas do mirovanja, navedenimi v oddelku 3.4.3, in zahtevami za moč v načinu mirovanja, navedenimi v oddelku 3.4.4, uporabi isti način mirovanja. |
| --- | --- |

3.4.1

Več načinov mirovanja: če je izdelek zmožen samodejno preiti v več zaporednih načinov mirovanja, se za določitev ustreznosti v skladu z zahtevami za privzeti zakasnilni čas do mirovanja, navedenimi v oddelku 3.4.3, in zahtevami za moč v načinu mirovanja, navedenimi v oddelku 3.4.4, uporabi isti način mirovanja.

| 3.4.2 | Zahteve za DFE: pri opremi za preslikovanje s funkcionalno združenim DFE, ki je glede napajanja odvisen od opreme za preslikovanje in ki izpolnjuje ustrezno zahtevo za največjo TPEDFE, navedeno v tabeli 2, se moč DFE izključi v skladu z naslednjimi pogoji:






  (a) | moč v stanju pripravljenosti DFE, izmerjena s preskusno metodo, se deli z 0,60, da se upoštevajo izgube notranjega napajalnika.






  (1) | Zahteve za način mirovanja: če je izračunana moč v odstavku (a) zgoraj manjša ali enaka moči v stanju pripravljenosti ali načinu mirovanja opreme za preslikovanje, se pri primerjanju z zahtevami za način mirovanja v oddelku 3.4.4 spodaj moč izključi iz izmerjene moči v stanju pripravljenosti ali načinu mirovanja opreme za preslikovanje. V nasprotnem primeru se moč v načinu mirovanja DFEa, izmerjena s preskusno metodo, deli z 0,60 in izključi iz moči v načinu pripravljenosti ali mirovanja opreme za preslikovanje za primerjavo z zahtevami. |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2

Zahteve za DFE: pri opremi za preslikovanje s funkcionalno združenim DFE, ki je glede napajanja odvisen od opreme za preslikovanje in ki izpolnjuje ustrezno zahtevo za največjo TPEDFE, navedeno v tabeli 2, se moč DFE izključi v skladu z naslednjimi pogoji:

(a)

moč v stanju pripravljenosti DFE, izmerjena s preskusno metodo, se deli z 0,60, da se upoštevajo izgube notranjega napajalnika.

(1)

Zahteve za način mirovanja: če je izračunana moč v odstavku (a) zgoraj manjša ali enaka moči v stanju pripravljenosti ali načinu mirovanja opreme za preslikovanje, se pri primerjanju z zahtevami za način mirovanja v oddelku 3.4.4 spodaj moč izključi iz izmerjene moči v stanju pripravljenosti ali načinu mirovanja opreme za preslikovanje. V nasprotnem primeru se moč v načinu mirovanja DFEa, izmerjena s preskusno metodo, deli z 0,60 in izključi iz moči v načinu pripravljenosti ali mirovanja opreme za preslikovanje za primerjavo z zahtevami.

| (2) | Zahteve za stanje pripravljenosti: če je izračunana moč v odstavku (a) zgoraj manjša ali enaka moči v stanju pripravljenosti, načinu mirovanja ali načinu izklopa opreme za preslikovanje, se pri primerjanju z zahtevami za stanje pripravljenosti v oddelku 3.4.5 spodaj moč izključi iz moči v stanju pripravljenosti, načinu mirovanja ali načinu izklopa opreme za preslikovanje. V nasprotnem primeru se moč v načinu mirovanja DFE, izmerjena s preskusno metodo, deli z 0,60 in izključi iz moči v stanju pripravljenosti, načinu mirovanja ali načinu izklopa opreme za preslikovanje za primerjavo z zahtevami. |
| --- | --- |

(2)

Zahteve za stanje pripravljenosti: če je izračunana moč v odstavku (a) zgoraj manjša ali enaka moči v stanju pripravljenosti, načinu mirovanja ali načinu izklopa opreme za preslikovanje, se pri primerjanju z zahtevami za stanje pripravljenosti v oddelku 3.4.5 spodaj moč izključi iz moči v stanju pripravljenosti, načinu mirovanja ali načinu izklopa opreme za preslikovanje. V nasprotnem primeru se moč v načinu mirovanja DFE, izmerjena s preskusno metodo, deli z 0,60 in izključi iz moči v stanju pripravljenosti, načinu mirovanja ali načinu izklopa opreme za preslikovanje za primerjavo z zahtevami.

| (b) | DFE ne sme vplivati na zmožnost prehajanja opreme za preslikovanje v načine nižje porabe energije ali izhoda iz njih. |
| --- | --- |

(b)

DFE ne sme vplivati na zmožnost prehajanja opreme za preslikovanje v načine nižje porabe energije ali izhoda iz njih.

| (c) | Da se izkoristi ta izključitev, mora DFE ustrezati opredelitvi iz oddelka 1 in biti ločena procesna enota, ki je zmožna sprožiti dejavnost prek omrežja.

  Primeri: izdelek 1 je izdelek za preslikovanje z DFE tipa 2, ki nima posebnega načina mirovanja. Izmerjena moč v stanju pripravljenosti in načinu mirovanja DFE tipa 2 znaša v obeh primerih 30 wattov. Izmerjena moč v načinu mirovanja izdelka znaša 53 wattov. Če se odšteje 50 wattov (30 wattov/0,60) od izmerjene moči v načinu mirovanja izdelka, ki znaša 53 wattov, je rezultat (3 watti) moč v načinu mirovanja izdelka za uporabo v mejnih vrednostih meril spodaj.
  Izdelek 2 je izdelek za preslikovanje, opremljen z DFE tipa 2, ki preide v mirovanje, ko oprema za preslikovanje preide v mirovanje med preskusom. Izmerjena moč v stanju pripravljenosti in načinu mirovanja DFE tipa 2 znaša 30 wattov oziroma 5 wattov. Izmerjena moč v načinu mirovanja izdelka znaša 12 wattov. Če se odšteje 50 wattov (30 wattov/0,60) od izmerjene moči v načinu mirovanja izdelka, ki znaša 12 wattov, je rezultat –38 wattov. V tem primeru se namesto tega odšteje 8,33 watta (5 wattov/0,60) od izmerjene moči v načinu mirovanja izdelka, ki znaša 12 wattov. Rezultat (3,67 watta) se uporabi v mejnih vrednostih meril spodaj. |
| --- | --- |

(c)

Da se izkoristi ta izključitev, mora DFE ustrezati opredelitvi iz oddelka 1 in biti ločena procesna enota, ki je zmožna sprožiti dejavnost prek omrežja.

Primeri: izdelek 1 je izdelek za preslikovanje z DFE tipa 2, ki nima posebnega načina mirovanja. Izmerjena moč v stanju pripravljenosti in načinu mirovanja DFE tipa 2 znaša v obeh primerih 30 wattov. Izmerjena moč v načinu mirovanja izdelka znaša 53 wattov. Če se odšteje 50 wattov (30 wattov/0,60) od izmerjene moči v načinu mirovanja izdelka, ki znaša 53 wattov, je rezultat (3 watti) moč v načinu mirovanja izdelka za uporabo v mejnih vrednostih meril spodaj.

Izdelek 2 je izdelek za preslikovanje, opremljen z DFE tipa 2, ki preide v mirovanje, ko oprema za preslikovanje preide v mirovanje med preskusom. Izmerjena moč v stanju pripravljenosti in načinu mirovanja DFE tipa 2 znaša 30 wattov oziroma 5 wattov. Izmerjena moč v načinu mirovanja izdelka znaša 12 wattov. Če se odšteje 50 wattov (30 wattov/0,60) od izmerjene moči v načinu mirovanja izdelka, ki znaša 12 wattov, je rezultat –38 wattov. V tem primeru se namesto tega odšteje 8,33 watta (5 wattov/0,60) od izmerjene moči v načinu mirovanja izdelka, ki znaša 12 wattov. Rezultat (3,67 watta) se uporabi v mejnih vrednostih meril spodaj.

| 3.4.3 | Privzeti zakasnilni čas: izmerjeni privzeti zakasnilni čas do mirovanja (tSLEEP) mora biti krajši ali enak zahtevi za zahtevani privzeti zakasnilni čas do mirovanja (tSLEEP_REQ), navedeni v tabeli 6, v skladu z naslednjimi pogoji:






  (a) | Uporabnik ne sme nastaviti privzetega zakasnilnega časa do mirovanja na vrednost, ki je večja od najdaljšega strojnega zakasnilnega časa. Najdaljši strojni zakasnilni čas nastavi proizvajalec na največ 4 ure. |
| --- | --- | --- |

3.4.3

Privzeti zakasnilni čas: izmerjeni privzeti zakasnilni čas do mirovanja (tSLEEP) mora biti krajši ali enak zahtevi za zahtevani privzeti zakasnilni čas do mirovanja (tSLEEP_REQ), navedeni v tabeli 6, v skladu z naslednjimi pogoji:

(a)

Uporabnik ne sme nastaviti privzetega zakasnilnega časa do mirovanja na vrednost, ki je večja od najdaljšega strojnega zakasnilnega časa. Najdaljši strojni zakasnilni čas nastavi proizvajalec na največ 4 ure.

| (b) | Kadar partnerji poročajo o podatkih in ustreznih izdelkih, ki lahko v način mirovanja preidejo na več načinov, bi se morali sklicevati na raven mirovanja, ki jo je mogoče doseči samodejno. Če je izdelek zmožen samodejno preiti v več zaporednih ravni mirovanja, lahko proizvajalec izbere, katero od teh ravni bo uporabil za dodelitev oznake; navedeni privzeti zakasnilni čas pa mora ustrezati ravni, s katero je uporabljen. |
| --- | --- |

(b)

Kadar partnerji poročajo o podatkih in ustreznih izdelkih, ki lahko v način mirovanja preidejo na več načinov, bi se morali sklicevati na raven mirovanja, ki jo je mogoče doseči samodejno. Če je izdelek zmožen samodejno preiti v več zaporednih ravni mirovanja, lahko proizvajalec izbere, katero od teh ravni bo uporabil za dodelitev oznake; navedeni privzeti zakasnilni čas pa mora ustrezati ravni, s katero je uporabljen.

| (c) | Privzeti zakasnilni čas se ne uporablja za izdelke RD, ki izpolnjujejo zahteve za način mirovanja v stanju pripravljenosti.

  Tabela 6


  Zahtevani privzeti zakasnilni čas do mirovanja za izdelke RD









  Vrsta izdelka | Format medija | Enobarvna hitrost izdelka, s, izračunana s preskusno metodo
  (s/min ali pp/min) | Zahtevani privzeti zakasnilni čas do mirovanja, tSLEEP_REQ


  (minute) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| kopirni stroj | veliki | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| telefaks | majhni ali standardni | vsi | 5 |
| večnamenska naprava | majhni ali standardni | s ≤ 10 | 15 |
| 10 < s ≤ 20 | 30 |
| s > 20 | 60 |
| veliki | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| tiskalnik | majhni ali standardni | s ≤ 10 | 5 |
| 10 < s ≤ 20 | 15 |
| 20 < s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| veliki | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| optični bralnik | vsi | vsi | 15 |
| frankirni stroj | vsi | s ≤ 50 | 20 |
| 50 < s ≤ 100 | 30 |
| 100 < s ≤ 150 | 40 |
| s > 150 | 60 |

(c)

Privzeti zakasnilni čas se ne uporablja za izdelke RD, ki izpolnjujejo zahteve za način mirovanja v stanju pripravljenosti.

Tabela 6

Zahtevani privzeti zakasnilni čas do mirovanja za izdelke RD

Vrsta izdelka

Format medija

Enobarvna hitrost izdelka, s, izračunana s preskusno metodo

(s/min ali pp/min)

Zahtevani privzeti zakasnilni čas do mirovanja, tSLEEP_REQ

(minute)

kopirni stroj

veliki

s ≤ 30

30

s > 30

60

telefaks

majhni ali standardni

vsi

5

večnamenska naprava

majhni ali standardni

s ≤ 10

15

10 < s ≤ 20

30

s > 20

60

veliki

s ≤ 30

30

s > 30

60

tiskalnik

majhni ali standardni

s ≤ 10

5

10 < s ≤ 20

15

20 < s ≤ 30

30

s > 30

60

veliki

s ≤ 30

30

s > 30

60

optični bralnik

vsi

vsi

15

frankirni stroj

vsi

s ≤ 50

20

50 < s ≤ 100

30

100 < s ≤ 150

40

s > 150

60

| 3.4.4 | Moč v načinu mirovanja: izmerjena moč v načinu mirovanja (PSLEEP) je manjša ali enaka zahtevi za največjo moč v načinu mirovanja (PSLEEP_MAX), določeni z enačbo 7, v skladu z naslednjimi pogoji:






  (a) | Samo vmesniki, ki so nameščeni in uporabljeni med preskusom, vključno z vmesniki za telefaks, se lahko štejejo za funkcionalne seštevalnike. |
| --- | --- | --- |

3.4.4

Moč v načinu mirovanja: izmerjena moč v načinu mirovanja (PSLEEP) je manjša ali enaka zahtevi za največjo moč v načinu mirovanja (PSLEEP_MAX), določeni z enačbo 7, v skladu z naslednjimi pogoji:

(a)

Samo vmesniki, ki so nameščeni in uporabljeni med preskusom, vključno z vmesniki za telefaks, se lahko štejejo za funkcionalne seštevalnike.

| (b) | Funkcionalnost izdelka, ki jo ponuja DFE, se ne šteje za funkcionalni seštevalnik. |
| --- | --- |

(b)

Funkcionalnost izdelka, ki jo ponuja DFE, se ne šteje za funkcionalni seštevalnik.

| (c) | Enojni vmesnik, ki opravlja več funkcij, se lahko šteje samo enkrat. |
| --- | --- |

(c)

Enojni vmesnik, ki opravlja več funkcij, se lahko šteje samo enkrat.

| (d) | Vmesnik, ki ustreza več kot eni opredelitvi vrste vmesnika, se razvrsti glede na funkcionalnost, uporabljeno med preskusom. |
| --- | --- |

(d)

Vmesnik, ki ustreza več kot eni opredelitvi vrste vmesnika, se razvrsti glede na funkcionalnost, uporabljeno med preskusom.

| (e) | Pri izdelkih, ki v stanju pripravljenosti izpolnjujejo zahtevo za moč v načinu mirovanja, za izpolnjevanje zahtev za način mirovanja niso potrebna nadaljnja samodejna zmanjšanja moči. |
| --- | --- |

(e)

Pri izdelkih, ki v stanju pripravljenosti izpolnjujejo zahtevo za moč v načinu mirovanja, za izpolnjevanje zahtev za način mirovanja niso potrebna nadaljnja samodejna zmanjšanja moči.

Enačba 7: Izračun zahteve za največjo moč v načinu mirovanja za izdelke RD

Formula

Kjer je:

| — | PSLEEP_MAX zahteva za največjo moč v načinu mirovanja, izražena v wattih (W) in zaokrožena na najbližjo desetino watta, |
| --- | --- |

—

PSLEEP_MAX zahteva za največjo moč v načinu mirovanja, izražena v wattih (W) in zaokrožena na najbližjo desetino watta,

| — | PMAX_BASE največja dodelitev moč v načinu mirovanja za osnovni markirni stroj, določena v tabeli 7, v wattih, |
| --- | --- |

—

PMAX_BASE največja dodelitev moč v načinu mirovanja za osnovni markirni stroj, določena v tabeli 7, v wattih,

| — | seštevalnikINTERFACE dodelitev moči za funkcionalne seštevalnike vmesnikov, uporabljene med preskusom, vključno s funkcijo telefaksa, in kot je izbral proizvajalec v tabeli 8, v wattih, |
| --- | --- |

—

seštevalnikINTERFACE dodelitev moči za funkcionalne seštevalnike vmesnikov, uporabljene med preskusom, vključno s funkcijo telefaksa, in kot je izbral proizvajalec v tabeli 8, v wattih,

| — | n število dodelitev, zahtevanih za funkcionalne seštevalnike vmesnikov, uporabljene med preskusom, vključno s funkcijo telefaksa, in znaša največ 2, |
| --- | --- |

—

n število dodelitev, zahtevanih za funkcionalne seštevalnike vmesnikov, uporabljene med preskusom, vključno s funkcijo telefaksa, in znaša največ 2,

| — | seštevalnikOTHER dodelitev moči za funkcionalne seštevalnike, ki niso vmesniki in ki so v uporabi med preskusom, kot je izbral proizvajalec v tabeli 8, v wattih, in |
| --- | --- |

—

seštevalnikOTHER dodelitev moči za funkcionalne seštevalnike, ki niso vmesniki in ki so v uporabi med preskusom, kot je izbral proizvajalec v tabeli 8, v wattih, in

| — | m število dodelitev, zahtevanih za funkcionalne seštevalnike, ki niso vmesniki in ki so v uporabi med preskusom; je neomejeno. |
| --- | --- |

—

m število dodelitev, zahtevanih za funkcionalne seštevalnike, ki niso vmesniki in ki so v uporabi med preskusom; je neomejeno.

Tabela 7

Dodelitev moči v načinu mirovanja za osnovni markirni stroj

| Vrsta izdelka | Format medija | Tehnologije označevanja | PMAX_BASE

  (v wattih) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vtiskovanje | Brizgalno tiskanje | Vse druge | Ni relevantno |
| kopirni stroj | veliki | | | x | | 8,2 |
| telefaks | standardni | | x | | | 0,6 |
| frankirni stroj | n. r. | | x | x | | 5,0 |
| večnamenska naprava | standardni | x | x | | | 0,6 |
| veliki | | x | | | 4,9 |
| | | x | | 8,2 |
| tiskalnik | majnni | x | x | x | | 4,0 |
| standardni | x | x | | | 0,6 |
| veliki | x | | x | | 2,5 |
| | x | | | 4,9 |
| optični bralnik | kateri koli | | | | x | 2,5 |

Vrsta izdelka

Format medija

Tehnologije označevanja

PMAX_BASE

(v wattih)

Vtiskovanje

Brizgalno tiskanje

Vse druge

Ni relevantno

kopirni stroj

veliki

x

8,2

telefaks

standardni

x

0,6

frankirni stroj

n. r.

x

x

5,0

večnamenska naprava

standardni

x

x

0,6

veliki

x

4,9

x

8,2

tiskalnik

majnni

x

x

x

4,0

standardni

x

x

0,6

veliki

x

x

2,5

x

4,9

optični bralnik

kateri koli

x

2,5

Tabela 8

Dodelitve moči v načinu mirovanja za funkcionalne seštevalnike

| Vrsta seštevalnika | Vrsta povezave | Največja podatkovna hitrost, r

  (Mbit/s) | Podrobnosti | Dodelitev za funkcionalni seštevalnik
  (v wattih) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vmesnik | žična | r < 20 | Vključuje: USB 1.x, IEEE 488, IEEE 1284/vzporedni/Centronics, RS232. | 0,2 |
| 20 ≤ r < 500 | Vključuje: USB 2.x, IEEE 1394/FireWire/i.LINK, 100-megabitni ethernet. | 0,4 |
| r ≥ 500 | Vključuje: USB 3.x, enogigabitni ethernet. | 0,5 |
| katera koli | Vključuje: bralniki bliskovnih pomnilniških kartic/pametnih kartic, vmesniki za kamero, PictBridge. | 0,2 |
| faks-modem | katera koli | Uporablja se samo za telefakse in večnamenske naprave. | 0,2 |
| brezžična, radiofrekvenčna (RF) | katera koli | Vključuje: Bluetooth, 802.11. | 2,0 |
| brezžična, infrardeča (IR) | katera koli | Vključuje: IrDA. | 0,1 |
| brezžična slušalka | n. r. | n. r. | Zmožnost opreme za preslikovanje, da komunicira z brezžično slušalko. Uporabi se samo enkrat, ne glede na število brezžičnih slušalk, ki jih podpira izdelek. Se ne nanaša na zahteve za moč same brezžične slušalke. | 0,8 |
| pomnilnik | n. r. | n. r. | Uporablja se za notranjo zmogljivost opreme za preslikovanje za shranjevanje podatkov. Uporablja se za vse nosilce notranjega pomnilnika in ga je treba ustrezno prilagoditi za RAM. Ta seštevalnik se ne uporablja za trdi disk ali bliskovni pomnilnik. | 0,5/GB |
| optični bralnik | n. r. | n. r. | Uporablja se samo za večnamenske naprave in kopirne stroje.
  Vključuje: tehnologijo CCFL (Cold Cathode Fluorescent Lamp) ali drugo tehnologijo, kot so svetleče diode (LED), halogen, HCFT (Hot-Cathode Fluorescent Tube), ksenon ali TL (Tubular Fluorescent). (Uporabi se samo enkrat, ne glede na velikost sijalke ali število sijalk/žarnic.) | 0,5 |
| napajalnik | n. r. | n. r. | Uporablja se za notranje in zunanje napajalnike frankirnih strojev in izdelkov standardnega formata, ki uporabljajo tehnologije označevanja z brizgalnim tiskanjem in vtiskovanjem, z nazivno izhodno močjo (POUT) nad 10 wattov. | 0,02 x
  (POUT – 10,0) |
| prikazovalnik z zaslonom na dotik | n. r. | n. r. | Uporablja se za enobarvne in barvne prikazovalnike z zaslonom na dotik. | 0,2 |
| notranji diskovni pogoni | n. r. | n. r. | Vključuje visokozmogljive izdelke za shranjevanje, vključno s trdimi diski in polprevodniškimi pogoni. Ne vključuje vmesnikov za zunanje pogone. | 0,15 |

Vrsta seštevalnika

Vrsta povezave

Največja podatkovna hitrost, r

(Mbit/s)

Podrobnosti

Dodelitev za funkcionalni seštevalnik

(v wattih)

vmesnik

žična

r < 20

Vključuje: USB 1.x, IEEE 488, IEEE 1284/vzporedni/Centronics, RS232.

0,2

20 ≤ r < 500

Vključuje: USB 2.x, IEEE 1394/FireWire/i.LINK, 100-megabitni ethernet.

0,4

r ≥ 500

Vključuje: USB 3.x, enogigabitni ethernet.

0,5

katera koli

Vključuje: bralniki bliskovnih pomnilniških kartic/pametnih kartic, vmesniki za kamero, PictBridge.

0,2

faks-modem

katera koli

Uporablja se samo za telefakse in večnamenske naprave.

0,2

brezžična, radiofrekvenčna (RF)

katera koli

Vključuje: Bluetooth, 802.11.

2,0

brezžična, infrardeča (IR)

katera koli

Vključuje: IrDA.

0,1

brezžična slušalka

n. r.

n. r.

Zmožnost opreme za preslikovanje, da komunicira z brezžično slušalko. Uporabi se samo enkrat, ne glede na število brezžičnih slušalk, ki jih podpira izdelek. Se ne nanaša na zahteve za moč same brezžične slušalke.

0,8

pomnilnik

n. r.

n. r.

Uporablja se za notranjo zmogljivost opreme za preslikovanje za shranjevanje podatkov. Uporablja se za vse nosilce notranjega pomnilnika in ga je treba ustrezno prilagoditi za RAM. Ta seštevalnik se ne uporablja za trdi disk ali bliskovni pomnilnik.

0,5/GB

optični bralnik

n. r.

n. r.

Uporablja se samo za večnamenske naprave in kopirne stroje.

Vključuje: tehnologijo CCFL (Cold Cathode Fluorescent Lamp) ali drugo tehnologijo, kot so svetleče diode (LED), halogen, HCFT (Hot-Cathode Fluorescent Tube), ksenon ali TL (Tubular Fluorescent). (Uporabi se samo enkrat, ne glede na velikost sijalke ali število sijalk/žarnic.)

0,5

napajalnik

n. r.

n. r.

Uporablja se za notranje in zunanje napajalnike frankirnih strojev in izdelkov standardnega formata, ki uporabljajo tehnologije označevanja z brizgalnim tiskanjem in vtiskovanjem, z nazivno izhodno močjo (POUT) nad 10 wattov.

0,02 x

(POUT – 10,0)

prikazovalnik z zaslonom na dotik

n. r.

n. r.

Uporablja se za enobarvne in barvne prikazovalnike z zaslonom na dotik.

0,2

notranji diskovni pogoni

n. r.

n. r.

Vključuje visokozmogljive izdelke za shranjevanje, vključno s trdimi diski in polprevodniškimi pogoni. Ne vključuje vmesnikov za zunanje pogone.

0,15

| 3.4.5 | Moč v pripravljenosti: moč v načinu pripravljenosti, ki je manjša od moči v stanju pripravljenosti, moči v načinu mirovanja in moči v načinu izklopa, kot je izmerjeno s preskusnim postopkom, je manjša ali enaka največji moči v pripravljenosti, navedeni v tabeli 9, v skladu z naslednjim pogojem.
  Oprema za preslikovanje izpolnjuje zahtevo za moč v pripravljenosti ne glede na stanje drugih naprav (npr. gostiteljskega računalnika), s katerimi je povezana.

  Tabela 9


  Zahteva za največjo moč v pripravljenosti







  Vrsta izdelka | Največja moč v pripravljenosti
  (v wattih) |
| --- | --- | --- |
| Vsi izdelki RD | 0,5 |

3.4.5

Moč v pripravljenosti: moč v načinu pripravljenosti, ki je manjša od moči v stanju pripravljenosti, moči v načinu mirovanja in moči v načinu izklopa, kot je izmerjeno s preskusnim postopkom, je manjša ali enaka največji moči v pripravljenosti, navedeni v tabeli 9, v skladu z naslednjim pogojem.

Oprema za preslikovanje izpolnjuje zahtevo za moč v pripravljenosti ne glede na stanje drugih naprav (npr. gostiteljskega računalnika), s katerimi je povezana.

Tabela 9

Zahteva za največjo moč v pripravljenosti

Vrsta izdelka

Največja moč v pripravljenosti

(v wattih)

Vsi izdelki RD

0,5

4.   Preskušanje

4.1   Preskusne metode

Pri preskušanju izdelkov za preslikovanje se za določitev ustreznosti za oznako ENERGY STAR uporabijo preskusne metode, navedene v tabeli 10.

Tabela 10

Preskusne metode za dodelitev oznake ENERGY STAR

| Vrsta izdelka | Preskusna metoda |
| --- | --- |
| Vsi izdelki | Preskusna metoda ENERGY STAR za opremo za preslikovanje, revizija maj 2012 |

Vrsta izdelka

Preskusna metoda

Vsi izdelki

Preskusna metoda ENERGY STAR za opremo za preslikovanje, revizija maj 2012

4.2   Število enot, potrebnih za preskus

| 4.2.1 | Vzorčni modeli za preskus se izberejo v skladu z naslednjimi zahtevami:






  (a) | pri dodelitvi oznake posameznemu modelu izdelka se za vzorčni model šteje konfiguracija izdelka, enakovredna tisti, ki se bo tržila z oznako ENERGY STAR in bo z njo označena; |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Vzorčni modeli za preskus se izberejo v skladu z naslednjimi zahtevami:

(a)

pri dodelitvi oznake posameznemu modelu izdelka se za vzorčni model šteje konfiguracija izdelka, enakovredna tisti, ki se bo tržila z oznako ENERGY STAR in bo z njo označena;

| (b) | Pri dodelitvi oznake družini izdelkov, ki ne vključuje DFE tipa 1, se za vzorčni model šteje konfiguracija, ki ima največjo porabo energije v družini. Morebitni neuspehi pri poznejšem preskušanju (npr. v okviru preverjanja) katerega koli modela v družini imajo posledice za vse modele v družini. |
| --- | --- |

(b)

Pri dodelitvi oznake družini izdelkov, ki ne vključuje DFE tipa 1, se za vzorčni model šteje konfiguracija, ki ima največjo porabo energije v družini. Morebitni neuspehi pri poznejšem preskušanju (npr. v okviru preverjanja) katerega koli modela v družini imajo posledice za vse modele v družini.

| (c) | Pri dodelitvi oznake družini izdelkov, ki vključuje DFE tipa 1, se za dodelitev oznake preskusita konfiguracija opreme za preslikovanje z največjo porabo energije in DFE z največjo porabo energije v družini. Morebitni neuspehi pri poznejšem preskušanju (npr. v okviru preverjanja) katerega koli modela v družini in vseh vrst DFE tipa 1, ki se prodajajo z opremo za preslikovanje, vključno s tistimi, ki niso preskušeni z izdelkom za preslikovanje, imajo posledice za vse modele v družini. Izdelkov za preslikovanje, ki ne vključujejo DFE tipa 1, ni mogoče dodati v to družino izdelkov za dodelitev oznake in se morajo ovrednotiti kot ločena družina brez DFE tipa 1. |
| --- | --- |

(c)

Pri dodelitvi oznake družini izdelkov, ki vključuje DFE tipa 1, se za dodelitev oznake preskusita konfiguracija opreme za preslikovanje z največjo porabo energije in DFE z največjo porabo energije v družini. Morebitni neuspehi pri poznejšem preskušanju (npr. v okviru preverjanja) katerega koli modela v družini in vseh vrst DFE tipa 1, ki se prodajajo z opremo za preslikovanje, vključno s tistimi, ki niso preskušeni z izdelkom za preslikovanje, imajo posledice za vse modele v družini. Izdelkov za preslikovanje, ki ne vključujejo DFE tipa 1, ni mogoče dodati v to družino izdelkov za dodelitev oznake in se morajo ovrednotiti kot ločena družina brez DFE tipa 1.

| 4.2.2 | Za preskus se izbere ena enota vsakega vzorčnega modela. |
| --- | --- |

4.2.2

Za preskus se izbere ena enota vsakega vzorčnega modela.

4.3   Dodelitev oznake za mednarodni trg

Izdelki se preskusijo za dodelitev oznake pri ustrezni kombinaciji vhodne napetosti/frekvence za vsak trg, na katerem se bodo prodajali in oglaševali kot izdelki z oznako ENERGY STAR.

5.   Uporabniški vmesnik

Proizvajalce se spodbuja, naj snujejo izdelke v skladu s standardom za uporabniške vmesnike IEEE 1621: standard za elemente uporabniškega vmesnika pri nadzoru napajanja elektronskih naprav, ki se uporabljajo v poslovnih/domačih okoljih. Za podrobnosti glej http://eetd.LBL.gov/Controls.

6.   Datum začetka veljavnosti

Datum začetka veljavnosti: različica 2.0 specifikacije za opremo za preslikovanje ENERGY STAR začne veljati 1. januarja 2014. Da bi bil model izdelka upravičen do oznake ENERGY STAR, mora ustrezati specifikaciji ENERGY STAR, ki velja na dan proizvodnje modela. Datum proizvodnje se razlikuje za vsako napravo in pomeni datum, ko se naprava šteje za v celoti sestavljeno.

| 6.1 | Prihodnje spremembe specifikacije: EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe te specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah specifikacije posvetujeta z deležniki. V primeru spremembe specifikacije je treba vedeti, da se oznaka ENERGY STAR ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela izdelka. |
| --- | --- |

6.1

Prihodnje spremembe specifikacije: EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe te specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah specifikacije posvetujeta z deležniki. V primeru spremembe specifikacije je treba vedeti, da se oznaka ENERGY STAR ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela izdelka.

| 6.2 | Premisleki glede prihodnjih sprememb:






  (a) | Spremembe preskusne metode: EPA, ameriško ministrstvo za energijo in Evropska komisija bodo še naprej spremljali izvajanje delovanja prek posredniškega strežnika v strojni opremi za preslikovanje in obravnavali razvoj preskusne metode za določitev prisotnosti omrežnega posredniškega strežnika (npr. takšnega, ki je skladen s standardom „ECMA-393 ProxZzzy for Sleeping Hosts“). EPA, ameriško ministrstvo za energijo in Evropska komisija bodo tudi ocenili možnost merjenja in poročanja tovarniške hitrosti izdelka, časa obnovitve delovanja iz načina mirovanja ali izklopa za izdelke RD in bujenja iz načina mirovanja, ki ga povzročijo običajni dogodki v omrežju. |
| --- | --- | --- |

6.2

Premisleki glede prihodnjih sprememb:

(a)

Spremembe preskusne metode: EPA, ameriško ministrstvo za energijo in Evropska komisija bodo še naprej spremljali izvajanje delovanja prek posredniškega strežnika v strojni opremi za preslikovanje in obravnavali razvoj preskusne metode za določitev prisotnosti omrežnega posredniškega strežnika (npr. takšnega, ki je skladen s standardom „ECMA-393 ProxZzzy for Sleeping Hosts“). EPA, ameriško ministrstvo za energijo in Evropska komisija bodo tudi ocenili možnost merjenja in poročanja tovarniške hitrosti izdelka, časa obnovitve delovanja iz načina mirovanja ali izklopa za izdelke RD in bujenja iz načina mirovanja, ki ga povzročijo običajni dogodki v omrežju.

| (b) | Zahteve za TPE v kilowattnih urah na leto: EPA in Evropska komisija sta v tabele za TPE dodali stolpce, ki poleg trenutno uporabljenih kilowattnih ur na teden izražajo zahteve v kilowattnih urah na leto. Čeprav je to samo informativno, bosta EPA in Evropska komisija premislili o tem, da bi ta enota postala edini način za izražanje TPE v prihodnji spremembi specifikacije z namenom odpraviti težave glede točnosti poročanja in primerjav med drugimi izdelki ENERGY STAR (s porabo, običajno izraženo v kilowattnih urah/leto). |
| --- | --- |

(b)

Zahteve za TPE v kilowattnih urah na leto: EPA in Evropska komisija sta v tabele za TPE dodali stolpce, ki poleg trenutno uporabljenih kilowattnih ur na teden izražajo zahteve v kilowattnih urah na leto. Čeprav je to samo informativno, bosta EPA in Evropska komisija premislili o tem, da bi ta enota postala edini način za izražanje TPE v prihodnji spremembi specifikacije z namenom odpraviti težave glede točnosti poročanja in primerjav med drugimi izdelki ENERGY STAR (s porabo, običajno izraženo v kilowattnih urah/leto).

| (c) | Oprema za tiskanje na medije, ki niso papir, in optično branje z njih: EPA in Evropska komisija prejmeta veliko vprašanj o ocenjevanju izdelkov, ki tiskajo na medije, ki niso papir, ali optično berejo z njih (npr. blago, mikrofilm itd.), in pozdravljata poročanje o njihovi porabi energije. Takšni podatki bi podprli razvoj zahtev za te izdelke v prihodnji različici specifikacije. |
| --- | --- |

(c)

Oprema za tiskanje na medije, ki niso papir, in optično branje z njih: EPA in Evropska komisija prejmeta veliko vprašanj o ocenjevanju izdelkov, ki tiskajo na medije, ki niso papir, ali optično berejo z njih (npr. blago, mikrofilm itd.), in pozdravljata poročanje o njihovi porabi energije. Takšni podatki bi podprli razvoj zahtev za te izdelke v prihodnji različici specifikacije.

| (d) | Profesionalni izdelki (hitrodelujoči izdelki TPE za tiskanje na težji in večji papir): EPA in Evropska komisija sta ugotovili, da imajo nekateri hitrodelujoči izdelki TPE dodatne zahteve za delo z večjim in težjim papirjem. EPA in Evropska komisija bosta razmislili o tem, da bi v prihodnji različici specifikacije te izdelke uvrstili v ločeno kategorijo. |
| --- | --- |

(d)

Profesionalni izdelki (hitrodelujoči izdelki TPE za tiskanje na težji in večji papir): EPA in Evropska komisija sta ugotovili, da imajo nekateri hitrodelujoči izdelki TPE dodatne zahteve za delo z večjim in težjim papirjem. EPA in Evropska komisija bosta razmislili o tem, da bi v prihodnji različici specifikacije te izdelke uvrstili v ločeno kategorijo.

| (e) | Ločene zahteve za kategorije TPE: v različicah 1 in 2 specifikacij za opremo za preslikovanje sta EPA in Evropska komisija predvidevali, da imajo barvni izdelki zaradi dodatne kompleksnosti večjo TPE kot enobarvni izdelki in da imajo večnamenske naprave večjo TPE kot enonamenske naprave. Zahteve za TPE so bile oblikovane tako, da so izražale to razmerje. EPA in Evropska komisija pa sta nedavno ugotovili, da je mogoče v barvne večnamenske naprave, ki so vrhunski izdelki, vgraditi funkcije za varčevanje z energijo, s pomočjo katerih porabijo manj energije kot enobarvne naprave, ki niso večnamenske. EPA in Evropska komisija bosta zato razmislili o ločitvi zahtev za TPE v prihodnosti, da bi prepoznali najučinkovitejše izdelke v vseh kategorijah TPE. |
| --- | --- |

(e)

Ločene zahteve za kategorije TPE: v različicah 1 in 2 specifikacij za opremo za preslikovanje sta EPA in Evropska komisija predvidevali, da imajo barvni izdelki zaradi dodatne kompleksnosti večjo TPE kot enobarvni izdelki in da imajo večnamenske naprave večjo TPE kot enonamenske naprave. Zahteve za TPE so bile oblikovane tako, da so izražale to razmerje. EPA in Evropska komisija pa sta nedavno ugotovili, da je mogoče v barvne večnamenske naprave, ki so vrhunski izdelki, vgraditi funkcije za varčevanje z energijo, s pomočjo katerih porabijo manj energije kot enobarvne naprave, ki niso večnamenske. EPA in Evropska komisija bosta zato razmislili o ločitvi zahtev za TPE v prihodnosti, da bi prepoznali najučinkovitejše izdelke v vseh kategorijah TPE.

| (f) | Vnovična ocena področja uporabe: EPA in Evropska komisija lahko znova ocenita trenutni trg za opremo za preslikovanje, da bi ugotovili, ali je trenutno področje uporabe za vključene izdelke še vedno ustrezno in ali oznaka ENERGY STAR še vedno zagotavlja razlikovanje na trgu za vse razrede izdelkov, ki jih zajema področje uporabe. |
| --- | --- |

(f)

Vnovična ocena področja uporabe: EPA in Evropska komisija lahko znova ocenita trenutni trg za opremo za preslikovanje, da bi ugotovili, ali je trenutno področje uporabe za vključene izdelke še vedno ustrezno in ali oznaka ENERGY STAR še vedno zagotavlja razlikovanje na trgu za vse razrede izdelkov, ki jih zajema področje uporabe.

| (g) | Razširitev zahtev za dvostransko delovanje: EPA in Evropska komisija lahko znova ocenita zahteve za prisotnost dvostranskega delovanja kot vgrajenega v osnovni izdelek in presodita, kako bi lahko neobvezne zahteve postale strožje. S spremembo zahtev za večjo pokritost izdelkov z dvostranskim delovanjem, vgrajenim v osnovni markirni stroj, bi lahko dosegli zmanjšanje porabe papirja. |
| --- | --- |

(g)

Razširitev zahtev za dvostransko delovanje: EPA in Evropska komisija lahko znova ocenita zahteve za prisotnost dvostranskega delovanja kot vgrajenega v osnovni izdelek in presodita, kako bi lahko neobvezne zahteve postale strožje. S spremembo zahtev za večjo pokritost izdelkov z dvostranskim delovanjem, vgrajenim v osnovni markirni stroj, bi lahko dosegli zmanjšanje porabe papirja.

Dodatek D

Preskusna metoda za določanje porabe energije opreme za preslikovanje

1.   Pregled

Naslednja preskusna metoda se uporabi za določanje skladnosti izdelkov z zahtevami meril upravičenosti do oznake ENERGY STAR za opremo za preslikovanje.

2.   Uporaba

Zahteve preskusa ENERGY STAR so odvisne od opremljenosti ocenjevanih izdelkov s funkcijami. Na podlagi tabele 11 se določi uporaba posameznih oddelkov tega dokumenta.

Tabela 11

Uporaba preskusnega postopka

| Vrsta izdelka | Format medija | Tehnologije označevanja | Metoda ocenjevanja ENERGY STAR |
| --- | --- | --- | --- |
| kopirni stroj | standardni | neposredna termična (NT), sublimacija barve (SB), elektrofotografija (EF), trdno črnilo (TČ), toplotni prenos (TP) | tipična poraba energije (TPE) |
| veliki | NT, SB, EF, TČ, TP | način delovanja (RD) |
| digitalni razmnoževalnik | standardni | matrica | TPE |
| telefaks | standardni | NT, SB, EF, TČ, TP | TPE |
| brizgalno tiskanje (BT) | RD |
| frankirni stroj | vsi | NT, EF, BT, TP | RD |
| večnamenska naprava | standardni | visokozmogljivo BT, NT, SB, EF, TČ, TP | TPE |
| BT, vtiskovanje | RD |
| veliki | NT, SB, EF, BT, TČ, TP | RD |
| tiskalnik | standardni | visokozmogljivo BT, NT, SB, EF, TČ, TP | TPE |
| BT, vtiskovanje | RD |
| veliki ali mali | NT, SB, EF, vtiskovanje, BT, TČ, TP | RD |
| mali | visokozmogljivo BT | TPE |
| optični bralnik | vsi | n. r. | RD |

Vrsta izdelka

Format medija

Tehnologije označevanja

Metoda ocenjevanja ENERGY STAR

kopirni stroj

standardni

neposredna termična (NT), sublimacija barve (SB), elektrofotografija (EF), trdno črnilo (TČ), toplotni prenos (TP)

tipična poraba energije (TPE)

veliki

NT, SB, EF, TČ, TP

način delovanja (RD)

digitalni razmnoževalnik

standardni

matrica

TPE

telefaks

standardni

NT, SB, EF, TČ, TP

TPE

brizgalno tiskanje (BT)

RD

frankirni stroj

vsi

NT, EF, BT, TP

RD

večnamenska naprava

standardni

visokozmogljivo BT, NT, SB, EF, TČ, TP

TPE

BT, vtiskovanje

RD

veliki

NT, SB, EF, BT, TČ, TP

RD

tiskalnik

standardni

visokozmogljivo BT, NT, SB, EF, TČ, TP

TPE

BT, vtiskovanje

RD

veliki ali mali

NT, SB, EF, vtiskovanje, BT, TČ, TP

RD

mali

visokozmogljivo BT

TPE

optični bralnik

vsi

n. r.

RD

3.   Opredelitev pojmov

Če ni določeno drugače, so vsi izrazi v tem dokumentu skladni z opredelitvami pojmov iz meril upravičenosti do oznake ENERGY STAR za opremo za preslikovanje.

4.   Preskusna nastavitev

Splošna preskusna nastavitev

| 4.1 | Preskusna nastavitev in naprave: preskusna nastavitev in naprave za vse dele tega postopka morajo biti v skladu z zahtevami standarda 62301 (izdaja 2.0): „Merjenje moči gospodinjskih aparatov v stanju pripravljenosti“, oddelek 4, „Splošni pogoji za merjenje“, ki ga je izdala Mednarodna elektrotehniška komisija (IEC). V primeru nasprotujočih si zahtev ima prednost preskusna metoda ENERGY STAR. |
| --- | --- |

4.1

Preskusna nastavitev in naprave: preskusna nastavitev in naprave za vse dele tega postopka morajo biti v skladu z zahtevami standarda 62301 (izdaja 2.0): „Merjenje moči gospodinjskih aparatov v stanju pripravljenosti“, oddelek 4, „Splošni pogoji za merjenje“, ki ga je izdala Mednarodna elektrotehniška komisija (IEC). V primeru nasprotujočih si zahtev ima prednost preskusna metoda ENERGY STAR.

| 4.2 | Izmenično vhodno napajanje: izdelke, zasnovane za napajanje iz izmeničnega električnega omrežja, je treba priklopiti na vir napetosti, ustrezen za ciljni trg, kot je navedeno v tabeli 12 ali tabeli 13.






  (a) | Izdelke, opremljene z zunanjimi napajalniki, je treba najprej priklopiti na zunanji napajalnik in nato na vir napetosti, naveden v tabeli 12 ali tabeli 13. |
| --- | --- | --- |

4.2

Izmenično vhodno napajanje: izdelke, zasnovane za napajanje iz izmeničnega električnega omrežja, je treba priklopiti na vir napetosti, ustrezen za ciljni trg, kot je navedeno v tabeli 12 ali tabeli 13.

(a)

Izdelke, opremljene z zunanjimi napajalniki, je treba najprej priklopiti na zunanji napajalnik in nato na vir napetosti, naveden v tabeli 12 ali tabeli 13.

| (b) | Če je izdelek zasnovan za delovanje na določenem trgu pri kombinaciji napetosti/frekvence, ki se razlikuje od kombinacije napetosti/frekvence za ta trg (npr. 230 voltov (V), 60 hertzov (Hz) v Severni Ameriki), je treba enoto preskusiti pri kombinaciji nazivne napetosti/frekvence, ki ju je za to enoto navedel proizvajalec. Navedeta se uporabljena napetost in frekvenca.

  Tabela 12


  Zahteve za vhodno napajanje za izdelke z nazivno močjo največ 1 500 W











  Trg | Napetost | Dovoljeno odstopanje napetosti | Največje celotno harmonsko popačenje | Frekvenca | Dovoljeno odstopanje frekvence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Severna Amerika, Tajvan | 115 V AC | +/– 1,0 % | 2,0 % | 60 Hz | +/– 1,0 % |
| Evropa, Avstralija, Nova Zelandija | 230 V AC | +/– 1,0 % | 2,0 % | 50 Hz | +/– 1,0 % |
| Japonska | 100 V AC | +/– 1,0 % | 2,0 % | 50 Hz/60 Hz | +/– 1,0 % |

(b)

Če je izdelek zasnovan za delovanje na določenem trgu pri kombinaciji napetosti/frekvence, ki se razlikuje od kombinacije napetosti/frekvence za ta trg (npr. 230 voltov (V), 60 hertzov (Hz) v Severni Ameriki), je treba enoto preskusiti pri kombinaciji nazivne napetosti/frekvence, ki ju je za to enoto navedel proizvajalec. Navedeta se uporabljena napetost in frekvenca.

Tabela 12

Zahteve za vhodno napajanje za izdelke z nazivno močjo največ 1 500 W

Trg

Napetost

Dovoljeno odstopanje napetosti

Največje celotno harmonsko popačenje

Frekvenca

Dovoljeno odstopanje frekvence

Severna Amerika, Tajvan

115 V AC

+/– 1,0 %

2,0 %

60 Hz

+/– 1,0 %

Evropa, Avstralija, Nova Zelandija

230 V AC

+/– 1,0 %

2,0 %

50 Hz

+/– 1,0 %

Japonska

100 V AC

+/– 1,0 %

2,0 %

50 Hz/60 Hz

+/– 1,0 %

Tabela 13

Zahteve za vhodno napajanje za izdelke z nazivno močjo nad 1 500 W

| Trg | Napetost | Dovoljeno odstopanje napetosti | Največje celotno harmonsko popačenje | Frekvenca | Dovoljeno odstopanje frekvence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Severna Amerika, Tajvan | 115 V AC | +/– 4,0 % | 5,0 % | 60 Hz | +/– 1,0 % |
| Evropa, Avstralija, Nova Zelandija | 230 V AC | +/– 4,0 % | 5,0 % | 50 Hz | +/– 1,0 % |
| Japonska | 100 V AC | +/– 4,0 % | 5,0 % | 50 Hz/60 Hz | +/– 1,0 % |

Trg

Napetost

Dovoljeno odstopanje napetosti

Največje celotno harmonsko popačenje

Frekvenca

Dovoljeno odstopanje frekvence

Severna Amerika, Tajvan

115 V AC

+/– 4,0 %

5,0 %

60 Hz

+/– 1,0 %

Evropa, Avstralija, Nova Zelandija

230 V AC

+/– 4,0 %

5,0 %

50 Hz

+/– 1,0 %

Japonska

100 V AC

+/– 4,0 %

5,0 %

50 Hz/60 Hz

+/– 1,0 %

| 4.3 | Nizkonapetostno enosmerno vhodno napajanje:






  (a) | Izdelki se lahko napajajo iz nizkonapetostnega vira enosmernega toka (npr. prek omrežne ali podatkovne povezave) samo, če je vir enosmernega toka edini sprejemljivi vir napajanja izdelka (tj. napajalni vtič ali zunanji napajalnik ni na voljo). |
| --- | --- | --- |

4.3

Nizkonapetostno enosmerno vhodno napajanje:

(a)

Izdelki se lahko napajajo iz nizkonapetostnega vira enosmernega toka (npr. prek omrežne ali podatkovne povezave) samo, če je vir enosmernega toka edini sprejemljivi vir napajanja izdelka (tj. napajalni vtič ali zunanji napajalnik ni na voljo).

| (b) | Izdelki, ki se napajajo z nizkonapetostnim enosmernim tokom, se konfigurirajo z izmeničnim virom enosmernega napajanja za preskus (npr. vozlišče USB z izmeničnim napajanjem).
  Izmenični vir enosmernega napajanja, uporabljen za preskus, se zabeleži in navede za vse preskuse. |
| --- | --- |

(b)

Izdelki, ki se napajajo z nizkonapetostnim enosmernim tokom, se konfigurirajo z izmeničnim virom enosmernega napajanja za preskus (npr. vozlišče USB z izmeničnim napajanjem).

Izmenični vir enosmernega napajanja, uporabljen za preskus, se zabeleži in navede za vse preskuse.

| (c) | Napajanje za UUT vključuje naslednje, kot je izmerjeno v oddelku 5 te metode:






  (1) | zahtevano izmenično moč nizkonapetostnega vira enosmernega toka z UUT kot bremenom (PL); in |
| --- | --- | --- |

(c)

Napajanje za UUT vključuje naslednje, kot je izmerjeno v oddelku 5 te metode:

(1)

zahtevano izmenično moč nizkonapetostnega vira enosmernega toka z UUT kot bremenom (PL); in

| (2) | zahtevano izmenično moč nizkonapetostnega vira enosmernega toka brez bremena (PS). |
| --- | --- |

(2)

zahtevano izmenično moč nizkonapetostnega vira enosmernega toka brez bremena (PS).

| 4.4 | Temperatura okolice: temperatura okolice znaša 23 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

4.4

Temperatura okolice: temperatura okolice znaša 23 °C ± 5 °C.

| 4.5 | Relativna vlažnost: relativna vlažnost je v območju med 10 % in 80 %. |
| --- | --- |

4.5

Relativna vlažnost: relativna vlažnost je v območju med 10 % in 80 %.

| 4.6 | Merilnik moči: merilniki moči imajo naslednje lastnosti:






  (a) | Najmanjši frekvenčni odziv: 3,0 kHz. |
| --- | --- | --- |

4.6

Merilnik moči: merilniki moči imajo naslednje lastnosti:

(a)

Najmanjši frekvenčni odziv: 3,0 kHz.

| (b) | Najmanjša ločljivost:






  (1) | 0,01 W za merjenje vrednosti pod 10 W; |
| --- | --- | --- |

(b)

Najmanjša ločljivost:

(1)

0,01 W za merjenje vrednosti pod 10 W;

| (2) | 0,1 W za merjenje vrednosti od 10 W do 100 W; |
| --- | --- |

(2)

0,1 W za merjenje vrednosti od 10 W do 100 W;

| (3) | 1 W za merjenje vrednosti od 100 W do 1,5 kW; in |
| --- | --- |

(3)

1 W za merjenje vrednosti od 100 W do 1,5 kW; in

| (4) | 10 W za merjenje vrednosti nad 1,5 kW. |
| --- | --- |

(4)

10 W za merjenje vrednosti nad 1,5 kW.

| (5) | Meritve nakopičene energije imajo ločljivosti, ki so v splošnem skladne s temi vrednostmi, ko so pretvorjene v povprečno moč. Pri meritvah nakopičene energije je merilo kakovosti za določitev zahtevane točnosti največja vrednost moči med obdobjem merjenja, ne pa povprečna, saj je največja vrednost tista, ki določa merilno opremo in nastavitev. |
| --- | --- |

(5)

Meritve nakopičene energije imajo ločljivosti, ki so v splošnem skladne s temi vrednostmi, ko so pretvorjene v povprečno moč. Pri meritvah nakopičene energije je merilo kakovosti za določitev zahtevane točnosti največja vrednost moči med obdobjem merjenja, ne pa povprečna, saj je največja vrednost tista, ki določa merilno opremo in nastavitev.

| 4.7 | Merilna negotovost (18):






  (a) | Pri meritvah v vrednosti najmanj 0,5 W je negotovost 2 % ali boljša pri stopnji zaupanja 95 %. |
| --- | --- | --- |

4.7

Merilna negotovost (18):

(a)

Pri meritvah v vrednosti najmanj 0,5 W je negotovost 2 % ali boljša pri stopnji zaupanja 95 %.

| (b) | Pri meritvah v vrednosti manj kot 0,5 W je negotovost 0,02 W ali boljša pri stopnji zaupanja 95 %. |
| --- | --- |

(b)

Pri meritvah v vrednosti manj kot 0,5 W je negotovost 0,02 W ali boljša pri stopnji zaupanja 95 %.

| 4.8 | Merjenje časa: merjenje časa se lahko izvaja s standardno štoparico ali drugo napravo za merjenje časa z vsaj enosekundno ločljivostjo. |
| --- | --- |

4.8

Merjenje časa: merjenje časa se lahko izvaja s standardno štoparico ali drugo napravo za merjenje časa z vsaj enosekundno ločljivostjo.

| 4.9 | Specifikacije papirja:






  (a) | izdelki za standardni format se preskusijo v skladu s tabelo 14. |
| --- | --- | --- |

4.9

Specifikacije papirja:

(a)

izdelki za standardni format se preskusijo v skladu s tabelo 14.

| (b) | Izdelki za veliki, mali in nepretrgani format se preskusijo z uporabo ustrezno velikega papirja.

  Tabela 14


  Zahteve za velikost in težo papirja








  Trg | Velikost papirja | Osnovna teža
  (g/m2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Severna Amerika/Tajvan | 8.5′′ × 11′′ | 75 |
| Evropa/Avstralija/Nova Zelandija | A4 | 80 |
| Japonska | A4 | 64 |

(b)

Izdelki za veliki, mali in nepretrgani format se preskusijo z uporabo ustrezno velikega papirja.

Tabela 14

Zahteve za velikost in težo papirja

Trg

Velikost papirja

Osnovna teža

(g/m2)

Severna Amerika/Tajvan

8.5′′ × 11′′

75

Evropa/Avstralija/Nova Zelandija

A4

80

Japonska

A4

64

5.   Merjenje nizkonapetostnega vira enosmernega toka za vse izdelke

| 5.1 | Priklopite vir enosmernega toka na merilnik moči in ustrezno izmenično napajanje, kot je navedeno v tabeli 12. |
| --- | --- |

5.1

Priklopite vir enosmernega toka na merilnik moči in ustrezno izmenično napajanje, kot je navedeno v tabeli 12.

| 5.2 | Preverite, ali je vir enosmernega toka neobremenjen. |
| --- | --- |

5.2

Preverite, ali je vir enosmernega toka neobremenjen.

| -5.50 | Počakajte najmanj 30 minut, da se vir enosmernega toka stabilizira. |
| --- | --- |

-5.50

Počakajte najmanj 30 minut, da se vir enosmernega toka stabilizira.

| 5.4 | Izmerite in zabeležite zahtevano moč neobremenjenega vira enosmernega toka v skladu s standardom IEC 62301, izdaja 1.0. |
| --- | --- |

5.4

Izmerite in zabeležite zahtevano moč neobremenjenega vira enosmernega toka v skladu s standardom IEC 62301, izdaja 1.0.

6.   Konfiguracija UUT pred preskusom za vse izdelke

6.1   Splošna konfiguracija

| 6.1.1 | Hitrost izdelka za izračune in poročanje: hitrost izdelka za vse izračune in poročanje mora biti največja, kot jo navede proizvajalec glede na naslednja merila, in izražena v slikah na minuto (s/min) ter zaokrožena na najbližje celo število:






  (a) | Sliki na minuto (s/min) za izdelke za standardne velikosti v splošnem ustreza en list A4 ali 8,5′′ × 11′′, ki je tiskan/kopiran/optično prebran na eni strani v minuti.
  Pri dvostranskem delovanju en list A4 ali 8,5′′ × 11′′, ki je tiskan/kopiran/optično prebran na obeh straneh v minuti, ustreza dvema slikama na minuto. |
| --- | --- | --- |

6.1.1

Hitrost izdelka za izračune in poročanje: hitrost izdelka za vse izračune in poročanje mora biti največja, kot jo navede proizvajalec glede na naslednja merila, in izražena v slikah na minuto (s/min) ter zaokrožena na najbližje celo število:

(a)

Sliki na minuto (s/min) za izdelke za standardne velikosti v splošnem ustreza en list A4 ali 8,5′′ × 11′′, ki je tiskan/kopiran/optično prebran na eni strani v minuti.

Pri dvostranskem delovanju en list A4 ali 8,5′′ × 11′′, ki je tiskan/kopiran/optično prebran na obeh straneh v minuti, ustreza dvema slikama na minuto.

| (b) | Pri vseh izdelkih hitrost izdelka temelji na:






  (1) | nazivni hitrosti tiskanja, ki jo je navedel proizvajalec, razen če izdelek ne more tiskati; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pri vseh izdelkih hitrost izdelka temelji na:

(1)

nazivni hitrosti tiskanja, ki jo je navedel proizvajalec, razen če izdelek ne more tiskati;

| (2) | nazivni hitrosti kopiranja, ki jo je navedel proizvajalec, razen če izdelek ne more tiskati ali kopirati; |
| --- | --- |

(2)

nazivni hitrosti kopiranja, ki jo je navedel proizvajalec, razen če izdelek ne more tiskati ali kopirati;

| (3) | nazivni hitrosti optičnega branja, ki jo je navedel proizvajalec. |
| --- | --- |

(3)

nazivni hitrosti optičnega branja, ki jo je navedel proizvajalec.

| (4) | Če namerava proizvajalec pridobiti oznako za izdelek na določenem trgu z uporabo rezultatov preskusa, na podlagi katerih je izdelek dobil oznako na drugem trgu z uporabo drugih velikosti papirja (npr. A4 v primerjavi z 8,5′′ × 11′′), in če se največje navedene hitrosti, določene v tabeli 15, razlikujejo pri izdelavi slik na različno velikem papirju, se uporabi največja hitrost.

  Tabela 15


  Izračun hitrosti izdelka za izdelke za standardni, mali in veliki format z izjemo frankirnih strojev








  Format medija | Velikost medija | Hitrost izdelka, s
  (s/min)

  Kjer je:


  sP največja nazivna enobarvna hitrost v slikah na minuto pri obdelavi danega medija;


  w širina medija v metrih (m);

  l dolžina medija v metrih (m). |
| --- | --- | --- | --- |
| standardni | 8,5′′ × 11′′ | sP |
| A4 | sP |
| mali | 4′′ × 6′′ | 0,25 × sP |
| A6 | 0,25 × sP |
| manjši od A6 ali 4′′ × 6′′ | 16 × w × l × sP |
| veliki | A2 | 4 × sP |
| A0 | 16 × sP |

(4)

Če namerava proizvajalec pridobiti oznako za izdelek na določenem trgu z uporabo rezultatov preskusa, na podlagi katerih je izdelek dobil oznako na drugem trgu z uporabo drugih velikosti papirja (npr. A4 v primerjavi z 8,5′′ × 11′′), in če se največje navedene hitrosti, določene v tabeli 15, razlikujejo pri izdelavi slik na različno velikem papirju, se uporabi največja hitrost.

Tabela 15

Izračun hitrosti izdelka za izdelke za standardni, mali in veliki format z izjemo frankirnih strojev

Format medija

Velikost medija

Hitrost izdelka, s

(s/min)

Kjer je:

sP največja nazivna enobarvna hitrost v slikah na minuto pri obdelavi danega medija;

w širina medija v metrih (m);

l dolžina medija v metrih (m).

standardni

8,5′′ × 11′′

sP

A4

sP

mali

4′′ × 6′′

0,25 × sP

A6

0,25 × sP

manjši od A6 ali 4′′ × 6′′

16 × w × l × sP

veliki

A2

4 × sP

A0

16 × sP

| (c) | Pri izdelkih za nepretrgano obliko se hitrost izdelka izračuna z enačbo 8.

  Enačba 8: Izračun hitrosti izdelka

  Kjer je:






  — | s hitrost izdelka v s/min, |
| --- | --- | --- |

(c)

Pri izdelkih za nepretrgano obliko se hitrost izdelka izračuna z enačbo 8.

Enačba 8: Izračun hitrosti izdelka

Kjer je:

—

s hitrost izdelka v s/min,

| — | w širina medija v metrih (m), |
| --- | --- |

—

w širina medija v metrih (m),

| — | sL največja nazivna enobarvna hitrost v metrih na minuto. |
| --- | --- |

—

sL največja nazivna enobarvna hitrost v metrih na minuto.

| (d) | Pri frankirnih strojih se hitrost izdelka navede v poštnih pošiljkah na minuto (pp/min). |
| --- | --- |

(d)

Pri frankirnih strojih se hitrost izdelka navede v poštnih pošiljkah na minuto (pp/min).

| (e) | Hitrost izdelka, uporabljena za vse izračune in dodelitev oznake, kot je izračunana zgoraj, ne sme biti enaka kot hitrost izdelka, uporabljena za preskus. |
| --- | --- |

(e)

Hitrost izdelka, uporabljena za vse izračune in dodelitev oznake, kot je izračunana zgoraj, ne sme biti enaka kot hitrost izdelka, uporabljena za preskus.

| 6.1.2 | Barve: barvni izdelki se preskusijo glede izdelave enobarvnih (črnih) slik.






  (a) | Pri izdelkih brez črnega črnila se uporabi sestavljena črna.
  Omrežne povezave: Izdelki, ki so ob odpremi opremljeni za omrežno povezavo, se priključijo na omrežje. |
| --- | --- | --- |

6.1.2

Barve: barvni izdelki se preskusijo glede izdelave enobarvnih (črnih) slik.

(a)

Pri izdelkih brez črnega črnila se uporabi sestavljena črna.

Omrežne povezave: Izdelki, ki so ob odpremi opremljeni za omrežno povezavo, se priključijo na omrežje.

| (b) | Izdelki se med preskusom priključijo na samo eno omrežno ali podatkovno povezavo.
  Z UUT je lahko neposredno ali prek omrežja povezan samo en računalnik. |
| --- | --- |

(b)

Izdelki se med preskusom priključijo na samo eno omrežno ali podatkovno povezavo.

Z UUT je lahko neposredno ali prek omrežja povezan samo en računalnik.

| (c) | Vrsta omrežne povezave je odvisna od značilnosti UUT in mora biti najvišja povezava, navedena v tabeli 16, ki je na voljo na enoti ob odpremi.

  Tabela 16


  Omrežne ali podatkovne povezave za uporabo pri preskusu







  Prednostni vrstni red za uporabo pri preskusu (odvisno od opremljenosti UUT) | Povezave za vse izdelke |
| --- | --- | --- |
| 1 | ethernet – 1 Gb/s |
| 2 | ethernet – 100/10 Mb/s |
| 3 | USB 3.x |
| 4 | USB 2.x |
| 5 | USB 1.x |
| 6 | RS232 |
| 7 | IEEE 1284 (19) |
| 8 | Wi-Fi |
| 9 | druge žične – po prednostnem vrstnem redu od najhitrejše do najpočasnejše |
| 10 | druge brezžične – po prednostnem vrstnem redu od najhitrejše do najpočasnejše |
| 11 | če naprava ni opremljena z nobeno od zgornjih povezav, opravite preskus s katero koli drugo povezavo, ki jo ponuja naprava (ali brez povezave) |

(c)

Vrsta omrežne povezave je odvisna od značilnosti UUT in mora biti najvišja povezava, navedena v tabeli 16, ki je na voljo na enoti ob odpremi.

Tabela 16

Omrežne ali podatkovne povezave za uporabo pri preskusu

Prednostni vrstni red za uporabo pri preskusu (odvisno od opremljenosti UUT)

Povezave za vse izdelke

1

ethernet – 1 Gb/s

2

ethernet – 100/10 Mb/s

3

USB 3.x

4

USB 2.x

5

USB 1.x

6

RS232

7

IEEE 1284 (19)

8

Wi-Fi

9

druge žične – po prednostnem vrstnem redu od najhitrejše do najpočasnejše

10

druge brezžične – po prednostnem vrstnem redu od najhitrejše do najpočasnejše

11

če naprava ni opremljena z nobeno od zgornjih povezav, opravite preskus s katero koli drugo povezavo, ki jo ponuja naprava (ali brez povezave)

| (d) | Izdelki, povezani z ethernetom v skladu z odstavkom 6.1.2(c) zgoraj in ki podpirajo energijsko učinkoviti ethernet (standard IEEE 802.3az) (20), se med preskusom priključijo na omrežni preklopnik ali usmerjevalnik, ki prav tako podpira energijsko učinkoviti ethernet. |
| --- | --- |

(d)

Izdelki, povezani z ethernetom v skladu z odstavkom 6.1.2(c) zgoraj in ki podpirajo energijsko učinkoviti ethernet (standard IEEE 802.3az) (20), se med preskusom priključijo na omrežni preklopnik ali usmerjevalnik, ki prav tako podpira energijsko učinkoviti ethernet.

| (e) | V vseh primerih je treba navesti vrsto povezave, uporabljene med preskusom.
  Servisni/vzdrževalni način: UUT med preskusom ne sme biti v servisnem/vzdrževalnem načinu, vključno z umerjanjem barv. |
| --- | --- |

(e)

V vseh primerih je treba navesti vrsto povezave, uporabljene med preskusom.

Servisni/vzdrževalni način: UUT med preskusom ne sme biti v servisnem/vzdrževalnem načinu, vključno z umerjanjem barv.

| (f) | Pred preskusom je treba onemogočiti servisni/vzdrževalni način. |
| --- | --- |

(f)

Pred preskusom je treba onemogočiti servisni/vzdrževalni način.

| (g) | Proizvajalci zagotovijo podrobna navodila za onemogočanje servisnega/vzdrževalnega načina, če te informacije niso vključene v dokumentaciji izdelka, priloženi UUT, ali objavljene na spletu. |
| --- | --- |

(g)

Proizvajalci zagotovijo podrobna navodila za onemogočanje servisnega/vzdrževalnega načina, če te informacije niso vključene v dokumentaciji izdelka, priloženi UUT, ali objavljene na spletu.

| (h) | Če ni mogoče onemogočiti servisnega/vzdrževalnega načina in izdelek preide v servisni/vzdrževalni način med opravilom, ki ni prvo opravilo, se lahko rezultati opravila s servisnim/vzdrževalnim načinom zamenjajo z rezultati nadomestnega opravila. V tem primeru se nadomestno opravilo vstavi v preskusni postopek takoj za opravilom 4 in treba je navesti vključitev nadomestnega opravila. Vsako opravilo traja 15 minut. |
| --- | --- |

(h)

Če ni mogoče onemogočiti servisnega/vzdrževalnega načina in izdelek preide v servisni/vzdrževalni način med opravilom, ki ni prvo opravilo, se lahko rezultati opravila s servisnim/vzdrževalnim načinom zamenjajo z rezultati nadomestnega opravila. V tem primeru se nadomestno opravilo vstavi v preskusni postopek takoj za opravilom 4 in treba je navesti vključitev nadomestnega opravila. Vsako opravilo traja 15 minut.

6.2   Konfiguracija za telefakse

Vsi telefaksi in večnamenske naprave s funkcijo telefaksa, zasnovani za priključitev na telefonsko linijo, se med preskusom priključijo na telefonsko linijo, poleg omrežne povezave, navedene v tabeli 16, če UUT podpira omrežje.

| (a) | Če delujoča telefonska povezava ni na voljo, se lahko namesto tega uporabi simulator linije. |
| --- | --- |

(a)

Če delujoča telefonska povezava ni na voljo, se lahko namesto tega uporabi simulator linije.

| (b) | Z uporabo funkcije telefaksa se preskusijo samo telefaksi. |
| --- | --- |

(b)

Z uporabo funkcije telefaksa se preskusijo samo telefaksi.

Telefakse se preskuša z eno sliko na opravilo.

6.3   Konfiguracija za digitalne razmnoževalnike

Digitalni razmnoževalniki se konfigurirajo in preskusijo kot tiskalniki, kopirni stroji ali večnamenske naprave, odvisno od njihovih zmogljivosti ob odpremi, razen kot je navedeno spodaj.

| (a) | Digitalni razmnoževalniki se preskusijo pri največji nazivni hitrosti, ki se uporabi tudi pri določanju obsega opravila za izvajanje preskusa, in ne pri privzeti tovarniški hitrosti, če je ta drugačna. |
| --- | --- |

(a)

Digitalni razmnoževalniki se preskusijo pri največji nazivni hitrosti, ki se uporabi tudi pri določanju obsega opravila za izvajanje preskusa, in ne pri privzeti tovarniški hitrosti, če je ta drugačna.

| (b) | Pri digitalnih razmnoževalnikih se uporabi samo ena izvirna slika. |
| --- | --- |

(b)

Pri digitalnih razmnoževalnikih se uporabi samo ena izvirna slika.

7.   Inicializacija UUT pred preskusom za vse izdelke

Splošna inicializacija

Pred začetkom preskusa se UUT inicializira na naslednji način:

| (a) | Nastavite UUT v skladu z navodili v navodilih ali dokumentaciji proizvajalca.






  (1) | Pribor, na primer vir papirja, ki je odpremljen z osnovnim izdelkom in zasnovan tako, da ga namesti ali pritrdi končni uporabnik, se namesti, kot je predvideno za model izdelka. Papir se namesti v vse vire papirja, namenjene shranjevanju papirja, določenega za preskus, UUT pa jemlje papir iz privzetega vira papirja, z uporabo tovarniških nastavitev za vir papirja. |
| --- | --- | --- |

(a)

Nastavite UUT v skladu z navodili v navodilih ali dokumentaciji proizvajalca.

(1)

Pribor, na primer vir papirja, ki je odpremljen z osnovnim izdelkom in zasnovan tako, da ga namesti ali pritrdi končni uporabnik, se namesti, kot je predvideno za model izdelka. Papir se namesti v vse vire papirja, namenjene shranjevanju papirja, določenega za preskus, UUT pa jemlje papir iz privzetega vira papirja, z uporabo tovarniških nastavitev za vir papirja.

| (2) | Če je izdelek neposredno ali prek omrežja povezan z računalnikom, mora biti v računalniku med preskusom nameščena najnovejša različica proizvajalčevega privzetega gonilnika, ki je na voljo v času preskusa, z nastavitvami, ki ustrezajo privzetim nastavitvam ob odpremi, razen če je drugače določeno v tej preskusni metodi. Zabeleži se različica gonilnika tiskalnika, uporabljenega za preskus.






  (i) | Če nastavitev nima privzete vrednosti in ni določena v tej preskusni metodi, se nastavi po presoji preskuševalca in zabeleži. |
| --- | --- | --- |

(2)

Če je izdelek neposredno ali prek omrežja povezan z računalnikom, mora biti v računalniku med preskusom nameščena najnovejša različica proizvajalčevega privzetega gonilnika, ki je na voljo v času preskusa, z nastavitvami, ki ustrezajo privzetim nastavitvam ob odpremi, razen če je drugače določeno v tej preskusni metodi. Zabeleži se različica gonilnika tiskalnika, uporabljenega za preskus.

(i)

Če nastavitev nima privzete vrednosti in ni določena v tej preskusni metodi, se nastavi po presoji preskuševalca in zabeleži.

| (ii) | Če je povezava vzpostavljena prek omrežja in je v omrežje priključenih več računalnikov, se nastavitve gonilnika tiskalnika uporabijo samo za računalnik, ki pošilja tiskalna opravila v UUT. |
| --- | --- |

(ii)

Če je povezava vzpostavljena prek omrežja in je v omrežje priključenih več računalnikov, se nastavitve gonilnika tiskalnika uporabijo samo za računalnik, ki pošilja tiskalna opravila v UUT.

| (3) | Pri izdelkih, ki so zasnovani tako, da delujejo na baterijsko napajanje, če niso priključeni na omrežno napajanje, se pri vseh preskusih baterija odstrani. Pri UUT, kjer konfiguracija ne podpira delovanja brez baterijskega sklopa, se preskus opravi z nameščenim(-i) polnim(-i) baterijskim(-i) sklopom(-i); v rezultatih preskusa mora biti navedena takšna konfiguracija. Z naslednjimi koraki zagotovite, da je baterija povsem napolnjena:






  (i) | Pri UUT, opremljenih z indikatorjem, ki prikazuje, da je baterija povsem napolnjena, nadaljujte polnjenje še dodatnih 5 ur po prikazu indikatorja. |
| --- | --- | --- |

(3)

Pri izdelkih, ki so zasnovani tako, da delujejo na baterijsko napajanje, če niso priključeni na omrežno napajanje, se pri vseh preskusih baterija odstrani. Pri UUT, kjer konfiguracija ne podpira delovanja brez baterijskega sklopa, se preskus opravi z nameščenim(-i) polnim(-i) baterijskim(-i) sklopom(-i); v rezultatih preskusa mora biti navedena takšna konfiguracija. Z naslednjimi koraki zagotovite, da je baterija povsem napolnjena:

(i)

Pri UUT, opremljenih z indikatorjem, ki prikazuje, da je baterija povsem napolnjena, nadaljujte polnjenje še dodatnih 5 ur po prikazu indikatorja.

| (ii) | Če ni indikatorja polnjenja, a navodila proizvajalca vključujejo oceno časa, po katerem naj bi bilo polnjenje te baterije ali te zmogljivosti baterije dokončano, nadaljujte polnjenje še dodatnih 5 ur po preteku tega časa, ki ga navaja proizvajalec. |
| --- | --- |

(ii)

Če ni indikatorja polnjenja, a navodila proizvajalca vključujejo oceno časa, po katerem naj bi bilo polnjenje te baterije ali te zmogljivosti baterije dokončano, nadaljujte polnjenje še dodatnih 5 ur po preteku tega časa, ki ga navaja proizvajalec.

| (iii) | Če ni indikatorja in ocene časa v navodilih, naj polnjenje traja 24 ur. |
| --- | --- |

(iii)

Če ni indikatorja in ocene časa v navodilih, naj polnjenje traja 24 ur.

| (b) | Priključite UUT na vir napajanja. |
| --- | --- |

(b)

Priključite UUT na vir napajanja.

| (c) | Vklopite UUT in opravite začetno konfiguracijo sistema, kot je ustrezno. Preverite, ali so privzeti zakasnilni časi konfigurirani v skladu s specifikacijami izdelka in/ali priporočili proizvajalca.






  (1) | Hitrost izdelka za preskus: izdelek se preskusi s privzeto tovarniško konfiguracijo nastavitev hitrosti. |
| --- | --- | --- |

(c)

Vklopite UUT in opravite začetno konfiguracijo sistema, kot je ustrezno. Preverite, ali so privzeti zakasnilni časi konfigurirani v skladu s specifikacijami izdelka in/ali priporočili proizvajalca.

(1)

Hitrost izdelka za preskus: izdelek se preskusi s privzeto tovarniško konfiguracijo nastavitev hitrosti.

| (2) | Samodejni izklop za izdelke TPE: če ima tiskalnik, digitalni razmnoževalnik, telefaks ali večnamenska naprava z možnostjo tiskanja možnost samodejnega izklopa in je ta ob odpremi omogočena, se pred preskusom onemogoči. |
| --- | --- |

(2)

Samodejni izklop za izdelke TPE: če ima tiskalnik, digitalni razmnoževalnik, telefaks ali večnamenska naprava z možnostjo tiskanja možnost samodejnega izklopa in je ta ob odpremi omogočena, se pred preskusom onemogoči.

| (3) | Samodejni izklop za izdelke RD: če ima izdelek ob odpremi omogočen način samodejnega izklopa, mora ta med preskusom ostati omogočen. |
| --- | --- |

(3)

Samodejni izklop za izdelke RD: če ima izdelek ob odpremi omogočen način samodejnega izklopa, mora ta med preskusom ostati omogočen.

| (d) | Razvlažilne funkcije, ki jih upravlja uporabnik, se med preskusom izklopijo ali onemogočijo. |
| --- | --- |

(d)

Razvlažilne funkcije, ki jih upravlja uporabnik, se med preskusom izklopijo ali onemogočijo.

| (e) | Predkondicioniranje: preklopite UUT v način izklopa in UUT naj bo nato 15 minut v stanju nedejavnosti.






  (1) | Pri izdelkih EF-TPE pustite UUT v načinu izklopa dodatnih 105 minut, skupaj torej najmanj 120 minut (dve uri). |
| --- | --- | --- |

(e)

Predkondicioniranje: preklopite UUT v način izklopa in UUT naj bo nato 15 minut v stanju nedejavnosti.

(1)

Pri izdelkih EF-TPE pustite UUT v načinu izklopa dodatnih 105 minut, skupaj torej najmanj 120 minut (dve uri).

| (2) | Predkondicioniranje je potrebno samo pred začetkom prvega preskusa posamezne UUT. |
| --- | --- |

(2)

Predkondicioniranje je potrebno samo pred začetkom prvega preskusa posamezne UUT.

8.   Preskusni postopek tipične porabe energije (TPE)

8.1   Struktura opravil

| 8.1.1 | Število opravil na dan: število opravil na dan (NJOBS) je navedeno v tabeli 17.

  Tabela 17


  Število opravil na dan (NJOBS)







  Enobarvna hitrost izdelka, s
  (s/min) | Število opravil na dan
  (NJOBS) |
| --- | --- | --- |
| s ≤ 8 | 8 |
| 8 < s < 32 | s |
| s ≥ 32 | 32 |

8.1.1

Število opravil na dan: število opravil na dan (NJOBS) je navedeno v tabeli 17.

Tabela 17

Število opravil na dan (NJOBS)

Enobarvna hitrost izdelka, s

(s/min)

Število opravil na dan

(NJOBS)

s ≤ 8

8

8 < s < 32

s

s ≥ 32

32

| 8.1.2 | Število slik na opravilo: število slik se izračuna z enačbo 9 spodaj, razen pri telefaksih. Zaradi lažjega razumevanja so v tabeli 21 na koncu tega dokumenta navedeni izračuni števila slik na opravilo za vsako celo število hitrosti izdelka do 100 s/min.

  Enačba 9: Izračun števila slik na opravilo








  NIMAGES
  = | 1 | s < 4
  s ≥ 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| |

8.1.2

Število slik na opravilo: število slik se izračuna z enačbo 9 spodaj, razen pri telefaksih. Zaradi lažjega razumevanja so v tabeli 21 na koncu tega dokumenta navedeni izračuni števila slik na opravilo za vsako celo število hitrosti izdelka do 100 s/min.

Enačba 9: Izračun števila slik na opravilo

NIMAGES
  =

1

s < 4

s ≥ 4

Formula

Kjer je:

| — | NIMAGES število slik na opravilo, zaokroženo navzdol na najbližje celo število, |
| --- | --- |

—

NIMAGES število slik na opravilo, zaokroženo navzdol na najbližje celo število,

| — | s največja navedena (enobarvna) hitrost v slikah na minuto (s/min), izračunana v oddelku 6.1.1 tega preskusnega postopka, in |
| --- | --- |

—

s največja navedena (enobarvna) hitrost v slikah na minuto (s/min), izračunana v oddelku 6.1.1 tega preskusnega postopka, in

| — | NJOBS število opravil na dan, izračunano v tabeli 17.
  Preskusna slika: kot izvirna slika za vse preskuse se uporabi preskusni vzorec A po standardu Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO)/IEC 10561:1999.






  (a) | Preskusne slike so upodobljene v 10-točkovni velikosti v pisavi Courier fiksne širine (ali najbližji enakovredni). |
| --- | --- | --- |

—

NJOBS število opravil na dan, izračunano v tabeli 17.

Preskusna slika: kot izvirna slika za vse preskuse se uporabi preskusni vzorec A po standardu Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO)/IEC 10561:1999.

(a)

Preskusne slike so upodobljene v 10-točkovni velikosti v pisavi Courier fiksne širine (ali najbližji enakovredni).

| (b) | Znakov, značilnih za nemščino, ni treba reproducirati, če izdelek ni zmožen reproducirati nemških znakov.
  Tiskalna opravila: tiskalna opravila za preskus se neposredno pred tiskanjem posameznega opravila pošljejo po omrežni povezavi, določeni v tabeli 16. |
| --- | --- |

(b)

Znakov, značilnih za nemščino, ni treba reproducirati, če izdelek ni zmožen reproducirati nemških znakov.

Tiskalna opravila: tiskalna opravila za preskus se neposredno pred tiskanjem posameznega opravila pošljejo po omrežni povezavi, določeni v tabeli 16.

| (c) | Vsaka slika v tiskalnem opravilu se pošlje ločeno (tj. vse slike so lahko del istega dokumenta), vendar ne sme biti navedena v dokumentu kot več kopij ene izvirne slike (razen če je izdelek digitalni razmnoževalnik). |
| --- | --- |

(c)

Vsaka slika v tiskalnem opravilu se pošlje ločeno (tj. vse slike so lahko del istega dokumenta), vendar ne sme biti navedena v dokumentu kot več kopij ene izvirne slike (razen če je izdelek digitalni razmnoževalnik).

| (d) | Pri tiskalnikih in večnamenskih napravah, ki podpirajo jezik za opis strani (npr. PCL (Printer Command Language), Postscript), je treba slike poslati izdelku v jeziku za opis strani.
  Kopirna opravila: |
| --- | --- |

(d)

Pri tiskalnikih in večnamenskih napravah, ki podpirajo jezik za opis strani (npr. PCL (Printer Command Language), Postscript), je treba slike poslati izdelku v jeziku za opis strani.

Kopirna opravila:

| (e) | Pri kopirnih strojih s hitrostjo največ 20 s/min mora biti na voljo en izvirnik na zahtevano sliko. |
| --- | --- |

(e)

Pri kopirnih strojih s hitrostjo največ 20 s/min mora biti na voljo en izvirnik na zahtevano sliko.

| (f) | Pri kopirnih strojih s hitrostjo nad 20 s/min morda ne bo mogoče uskladiti števila zahtevanih izvirnih slik (tj. zaradi omejitev zmogljivosti podajalnika dokumentov). V tem primeru je dovoljeno narediti več kopij posameznega izvirnika, število izvirnikov pa mora biti najmanj 10.
  Primer: pri enoti s 50 s/min, ki zahteva 39 slik na opravilo, se preskus lahko izvede s štirimi kopijami desetih izvirnikov ali tremi kopijami 13 izvirnikov. |
| --- | --- |

(f)

Pri kopirnih strojih s hitrostjo nad 20 s/min morda ne bo mogoče uskladiti števila zahtevanih izvirnih slik (tj. zaradi omejitev zmogljivosti podajalnika dokumentov). V tem primeru je dovoljeno narediti več kopij posameznega izvirnika, število izvirnikov pa mora biti najmanj 10.

Primer: pri enoti s 50 s/min, ki zahteva 39 slik na opravilo, se preskus lahko izvede s štirimi kopijami desetih izvirnikov ali tremi kopijami 13 izvirnikov.

| (g) | Izvirnike lahko vložite v podajalnik dokumentov pred začetkom preskusa.
  Izdelki, ki niso opremljeni s podajalnikom dokumentov, lahko naredijo vse slike z enega izvirnika, položenega na ploščo.
  Faksna opravila: faksna opravila se pošljejo prek priključene telefonske linije ali simulatorja linije neposredno pred izvedbo posameznega opravila. |
| --- | --- |

(g)

Izvirnike lahko vložite v podajalnik dokumentov pred začetkom preskusa.

Izdelki, ki niso opremljeni s podajalnikom dokumentov, lahko naredijo vse slike z enega izvirnika, položenega na ploščo.

Faksna opravila: faksna opravila se pošljejo prek priključene telefonske linije ali simulatorja linije neposredno pred izvedbo posameznega opravila.

8.2   Postopki merjenja

Merjenje TPE se opravi v skladu s tabelo 18 za tiskalnike, telefakse, digitalne razmnoževalnike z možnostjo tiskanja in večnamenske naprave z možnostjo tiskanja ter v skladu s tabelo 19 za kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike brez možnosti tiskanja in večnamenske naprave brez možnosti tiskanja, z upoštevanjem naslednjih določb:

| (a) | Papir: v UUT je dovolj papirja za izvedbo navedenih tiskalnih ali kopirnih opravil. |
| --- | --- |

(a)

Papir: v UUT je dovolj papirja za izvedbo navedenih tiskalnih ali kopirnih opravil.

| (b) | Dvostransko delovanje: izdelki se preskusijo v simpleksnem načinu, razen če je hitrost izpisa v dvostranskem načinu večja od hitrosti izpisa v simpleksnem načinu, in v tem primeru se preskusijo v dvostranskem načinu. V vsakem primeru je treba dokumentirati način, v katerem je bila enota preskušena, in uporabljeno hitrost tiskanja. Izvirniki pri kopiranju so simpleksne slike. |
| --- | --- |

(b)

Dvostransko delovanje: izdelki se preskusijo v simpleksnem načinu, razen če je hitrost izpisa v dvostranskem načinu večja od hitrosti izpisa v simpleksnem načinu, in v tem primeru se preskusijo v dvostranskem načinu. V vsakem primeru je treba dokumentirati način, v katerem je bila enota preskušena, in uporabljeno hitrost tiskanja. Izvirniki pri kopiranju so simpleksne slike.

| (c) | Metoda merjenja energije: vse meritve se zabeležijo kot nakopičena energija v določenem času, v Wh; čas se zabeleži v minutah.
  Reference „ničnega merilnika“ lahko dosežete tako, da zabeležite skupno porabo energije v določenem času, namesto da bi merilnik fizično nastavili na ničlo.

  Tabela 18


  Preskusni postopek TPE za tiskalnike, telefakse, digitalne razmnoževalnike z možnostjo tiskanja in večnamenske naprave z možnostjo tiskanja











  Korak | Začetno stanje | Dejanje | Zapis (na koncu koraka) | Merska enota | Merjena morebitna stanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Izklop | Priključite UUT na merilnik. Poskrbite, da je enota pod napajanjem in v načinu izklopa. Merilnik nastavite na ničlo; energijo merite pet minut ali dlje. Zabeležite energijo in čas. | Energija v izklopu | Wattne ure (Wh) | Izklop |
| Čas preskusnega intervala | Minute (min) |
| 2 | Izklop | Vklopite enoto. Počakajte, da enota prikaže, da je v načinu pripravljenosti. | — | — | — |
| 3 | Pripravljenost | Natisnite opravilo z najmanj eno izhodno sliko, vendar ne več kot eno opravilo v tabeli 21. Izmerite in zabeležite čas, ki poteče do takrat, ko prvi list papirja zapusti enoto. | Aktivni čas 0 | Minute (min) | — |
| 4 | Pripravljenost (ali drugo) | Počakajte, da merilnik pokaže, da je enota prešla v končni način mirovanja, ali čas, ki ga je navedel proizvajalec. | — | — | — |
| 5 | Mirovanje | Merilnik nastavite na ničlo; merite energijo in čas eno uro. Zabeležite energijo in čas. | Poraba energije v mirovanju, ESLEEP | Wattne ure (Wh) | Mirovanje |
| Čas mirovanja,

  tSLEEP


  (≤ 1 ura) | Minute (min) |
| 6 | Mirovanje | Merilnik in štoparico nastavite na ničlo. Natisnite eno opravilo (izračunano zgoraj). Merite energijo in čas. Zabeležite čas, ki poteče do takrat, ko prvi list papirja zapusti enoto. Merite energijo 15 minut od začetka opravila. Opravilo mora biti končano v 15 minutah. | Energija opravila 1,

  EJOB1 | Wattne ure (Wh) | Obnovitev, aktivno, pripravljenost, mirovanje |
| Aktivni čas 1 | Minute (min) |
| 7 | Pripravljenost (ali drugo) | Ponovite korak 6. | Energija opravila 2,

  EJOB2 | Wattne ure (Wh) | Enako kot zgoraj |
| Aktivni čas 2 | Minute (min) |
| 8 | Pripravljenost (ali drugo) | Ponovite korak 6 (brez meritev aktivnega časa). | Energija opravila 3,

  EJOB3 | Wattne ure (Wh) | Enako kot zgoraj |
| 9 | Pripravljenost (ali drugo) | Ponovite korak 6 (brez meritev aktivnega časa). | Energija opravila 4,

  EJOB4 | Wattne ure (Wh) | Enako kot zgoraj |
| 10 | Pripravljenost (ali drugo) | Merilnik in štoparico nastavite na ničlo. Merite energijo in čas, dokler merilnik in/ali enota ne pokaže, da je enota prešla v način mirovanja ali končni način mirovanja pri enotah z več načini mirovanja, ali čas, ki ga je navedel proizvajalec, če je na voljo. Zabeležite energijo in čas. | Končna energija,

  EFINAL | Wattne ure (Wh) | Pripravljenost, mirovanje |
| Končni čas,

  tFINAL | Minute (min) |
| Opombe: Koraka 4 in 10: pri enotah, ki ne pokažejo, kdaj preidejo v končni način mirovanja, proizvajalci za namene preskušanja navedejo čas do končnega načina mirovanja. |

(c)

Metoda merjenja energije: vse meritve se zabeležijo kot nakopičena energija v določenem času, v Wh; čas se zabeleži v minutah.

Reference „ničnega merilnika“ lahko dosežete tako, da zabeležite skupno porabo energije v določenem času, namesto da bi merilnik fizično nastavili na ničlo.

Tabela 18

Preskusni postopek TPE za tiskalnike, telefakse, digitalne razmnoževalnike z možnostjo tiskanja in večnamenske naprave z možnostjo tiskanja

Korak

Začetno stanje

Dejanje

Zapis (na koncu koraka)

Merska enota

Merjena morebitna stanja

1

Izklop

Priključite UUT na merilnik. Poskrbite, da je enota pod napajanjem in v načinu izklopa. Merilnik nastavite na ničlo; energijo merite pet minut ali dlje. Zabeležite energijo in čas.

Energija v izklopu

Wattne ure (Wh)

Izklop

Čas preskusnega intervala

Minute (min)

2

Izklop

Vklopite enoto. Počakajte, da enota prikaže, da je v načinu pripravljenosti.

—

—

—

3

Pripravljenost

Natisnite opravilo z najmanj eno izhodno sliko, vendar ne več kot eno opravilo v tabeli 21. Izmerite in zabeležite čas, ki poteče do takrat, ko prvi list papirja zapusti enoto.

Aktivni čas 0

Minute (min)

—

4

Pripravljenost (ali drugo)

Počakajte, da merilnik pokaže, da je enota prešla v končni način mirovanja, ali čas, ki ga je navedel proizvajalec.

—

—

—

5

Mirovanje

Merilnik nastavite na ničlo; merite energijo in čas eno uro. Zabeležite energijo in čas.

Poraba energije v mirovanju, ESLEEP

Wattne ure (Wh)

Mirovanje

Čas mirovanja,

tSLEEP

(≤ 1 ura)

Minute (min)

6

Mirovanje

Merilnik in štoparico nastavite na ničlo. Natisnite eno opravilo (izračunano zgoraj). Merite energijo in čas. Zabeležite čas, ki poteče do takrat, ko prvi list papirja zapusti enoto. Merite energijo 15 minut od začetka opravila. Opravilo mora biti končano v 15 minutah.

Energija opravila 1,

EJOB1

Wattne ure (Wh)

Obnovitev, aktivno, pripravljenost, mirovanje

Aktivni čas 1

Minute (min)

7

Pripravljenost (ali drugo)

Ponovite korak 6.

Energija opravila 2,

EJOB2

Wattne ure (Wh)

Enako kot zgoraj

Aktivni čas 2

Minute (min)

8

Pripravljenost (ali drugo)

Ponovite korak 6 (brez meritev aktivnega časa).

Energija opravila 3,

EJOB3

Wattne ure (Wh)

Enako kot zgoraj

9

Pripravljenost (ali drugo)

Ponovite korak 6 (brez meritev aktivnega časa).

Energija opravila 4,

EJOB4

Wattne ure (Wh)

Enako kot zgoraj

10

Pripravljenost (ali drugo)

Merilnik in štoparico nastavite na ničlo. Merite energijo in čas, dokler merilnik in/ali enota ne pokaže, da je enota prešla v način mirovanja ali končni način mirovanja pri enotah z več načini mirovanja, ali čas, ki ga je navedel proizvajalec, če je na voljo. Zabeležite energijo in čas.

Končna energija,

EFINAL

Wattne ure (Wh)

Pripravljenost, mirovanje

Končni čas,

tFINAL

Minute (min)

Opombe: Koraka 4 in 10: pri enotah, ki ne pokažejo, kdaj preidejo v končni način mirovanja, proizvajalci za namene preskušanja navedejo čas do končnega načina mirovanja.

Tabela 19

Preskusni postopek TPE za kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike brez možnosti tiskanja in večnamenske naprave brez možnosti tiskanja

| Korak | Začetno stanje | Dejanje | Zapis | Merska enota | Merjena morebitna stanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Izklop | Priključite UUT na merilnik. Poskrbite, da je enota pod napajanjem in v načinu izklopa. Merilnik nastavite na ničlo; energijo merite pet minut ali dlje. Zabeležite energijo in čas. | Energija v izklopu | Wattne ure (Wh) | Izklop |
| Čas preskusnega intervala | Minute (min) |
| 2 | Izklop | Vklopite enoto. Počakajte, da enota preide v način pripravljenosti. | — | — | — |
| 3 | Pripravljenost | Skopirajte opravilo z najmanj eno sliko, vendar ne več kot eno opravilo glede na tabelo opravil. Izmerite in zabeležite čas, ki poteče do takrat, ko prvi list papirja zapusti enoto. | Aktivni čas 0 | Minute (min) | — |
| 4 | Pripravljenost (ali drugo) | Počakajte, da merilnik pokaže, da je enota prešla v končni način mirovanja, ali čas, ki ga je navedel proizvajalec. | — | — | — |
| 5 | Mirovanje | Merilnik nastavite na ničlo; merite energijo in čas eno uro ali dokler enota ne preide v način samodejnega izklopa. Zabeležite energijo in čas. | Poraba energije v mirovanju | Wattne ure (Wh) | Mirovanje |
| Čas mirovanja
  (≤ 1 ura) | Minute (min) |
| 6 | Mirovanje | Merilnik in štoparico nastavite na ničlo. Skopirajte eno opravilo (izračunano zgoraj). Izmerite in zabeležite energijo in čas, ki poteče do takrat, ko prvi list papirja zapusti enoto. Merite energijo 15 minut od začetka opravila. Opravilo mora biti končano v 15 minutah. | Energija opravila 1,

  EJOB1 | Wattne ure (Wh) | Obnovitev, aktivno, pripravljenost, mirovanje, samodejni izklop |
| Aktivni čas 1 | Minute (min) |
| 7 | Pripravljenost (ali drugo) | Ponovite korak 6. | Energija opravila 2,

  EJOB2 | Wattne ure (Wh) | Enako kot zgoraj |
| Aktivni čas 2 | Minute (min) |
| 8 | Pripravljenost (ali drugo) | Ponovite korak 6 (brez meritev aktivnega časa). | Energija opravila 3,

  EJOB3 | Wattne ure (Wh) | Enako kot zgoraj |
| 9 | Pripravljenost (ali drugo) | Ponovite korak 6 (brez meritev aktivnega časa). | Energija opravila 4,

  EJOB4 | Wattne ure (Wh) | Enako kot zgoraj |
| 10 | Pripravljenost (ali drugo) | Merilnik in štoparico nastavite na ničlo. Merite energijo in čas, dokler merilnik in/ali enota ne pokaže, da je enota prešla v način samodejnega izklopa, ali čas, ki ga je navedel proizvajalec. Zabeležite energijo in čas; če je enota začela ta korak, medtem ko je bila v načinu samodejnega izklopa, za vrednosti energije in časa navedite vrednost nič. | Končna energija,

  EFINAL | Wattne ure (Wh) | Pripravljenost, mirovanje |
| Končni čas,

  tFINAL | Minute (min) |
| 11 | Samodejni izklop | Merilnik nastavite na ničlo; energijo in čas merite pet minut ali dlje. Zabeležite energijo in čas. | Energija v samodejnem izklopu,

  EAUTO | Wattne ure (Wh) | Mirovanje,
  samodejni izklop |
| Čas samodejnega izklopa,

  tAUTO | Minute (min) |
| Opombe: Koraka 4 in 10: pri enotah, ki ne pokažejo, kdaj preidejo v končni način mirovanja, proizvajalci za namene preskušanja navedejo čas do končnega načina mirovanja. |

Korak

Začetno stanje

Dejanje

Zapis

Merska enota

Merjena morebitna stanja

1

Izklop

Priključite UUT na merilnik. Poskrbite, da je enota pod napajanjem in v načinu izklopa. Merilnik nastavite na ničlo; energijo merite pet minut ali dlje. Zabeležite energijo in čas.

Energija v izklopu

Wattne ure (Wh)

Izklop

Čas preskusnega intervala

Minute (min)

2

Izklop

Vklopite enoto. Počakajte, da enota preide v način pripravljenosti.

—

—

—

3

Pripravljenost

Skopirajte opravilo z najmanj eno sliko, vendar ne več kot eno opravilo glede na tabelo opravil. Izmerite in zabeležite čas, ki poteče do takrat, ko prvi list papirja zapusti enoto.

Aktivni čas 0

Minute (min)

—

4

Pripravljenost (ali drugo)

Počakajte, da merilnik pokaže, da je enota prešla v končni način mirovanja, ali čas, ki ga je navedel proizvajalec.

—

—

—

5

Mirovanje

Merilnik nastavite na ničlo; merite energijo in čas eno uro ali dokler enota ne preide v način samodejnega izklopa. Zabeležite energijo in čas.

Poraba energije v mirovanju

Wattne ure (Wh)

Mirovanje

Čas mirovanja

(≤ 1 ura)

Minute (min)

6

Mirovanje

Merilnik in štoparico nastavite na ničlo. Skopirajte eno opravilo (izračunano zgoraj). Izmerite in zabeležite energijo in čas, ki poteče do takrat, ko prvi list papirja zapusti enoto. Merite energijo 15 minut od začetka opravila. Opravilo mora biti končano v 15 minutah.

Energija opravila 1,

EJOB1

Wattne ure (Wh)

Obnovitev, aktivno, pripravljenost, mirovanje, samodejni izklop

Aktivni čas 1

Minute (min)

7

Pripravljenost (ali drugo)

Ponovite korak 6.

Energija opravila 2,

EJOB2

Wattne ure (Wh)

Enako kot zgoraj

Aktivni čas 2

Minute (min)

8

Pripravljenost (ali drugo)

Ponovite korak 6 (brez meritev aktivnega časa).

Energija opravila 3,

EJOB3

Wattne ure (Wh)

Enako kot zgoraj

9

Pripravljenost (ali drugo)

Ponovite korak 6 (brez meritev aktivnega časa).

Energija opravila 4,

EJOB4

Wattne ure (Wh)

Enako kot zgoraj

10

Pripravljenost (ali drugo)

Merilnik in štoparico nastavite na ničlo. Merite energijo in čas, dokler merilnik in/ali enota ne pokaže, da je enota prešla v način samodejnega izklopa, ali čas, ki ga je navedel proizvajalec. Zabeležite energijo in čas; če je enota začela ta korak, medtem ko je bila v načinu samodejnega izklopa, za vrednosti energije in časa navedite vrednost nič.

Končna energija,

EFINAL

Wattne ure (Wh)

Pripravljenost, mirovanje

Končni čas,

tFINAL

Minute (min)

11

Samodejni izklop

Merilnik nastavite na ničlo; energijo in čas merite pet minut ali dlje. Zabeležite energijo in čas.

Energija v samodejnem izklopu,

EAUTO

Wattne ure (Wh)

Mirovanje,

samodejni izklop

Čas samodejnega izklopa,

tAUTO

Minute (min)

Opombe: Koraka 4 in 10: pri enotah, ki ne pokažejo, kdaj preidejo v končni način mirovanja, proizvajalci za namene preskušanja navedejo čas do končnega načina mirovanja.

9.   Preskusni postopek za način delovanja (RD)

Postopki merjenja

Merjenje moči in zakasnilnih časov RD se opravi v skladu s tabelo 20, z upoštevanjem naslednjih določb:

Meritve moči: vse meritve moči se opravijo z metodo povprečne moči ali z metodo nakopičene energije, kot je opisano spodaj:

| (1) | Metoda povprečne moči: v obdobju, ki ga izbere uporabnik in ki ne sme biti krajše od petih minut, se izmeri dejanska povprečna moč.
  V načinih, ki ne trajajo pet minut, se dejanska povprečna moč meri skozi celotno trajanje načina. |
| --- | --- |

(1)

Metoda povprečne moči: v obdobju, ki ga izbere uporabnik in ki ne sme biti krajše od petih minut, se izmeri dejanska povprečna moč.

V načinih, ki ne trajajo pet minut, se dejanska povprečna moč meri skozi celotno trajanje načina.

| (2) | Metoda nakopičene energije: če merilni instrument ne more izmeriti dejanske povprečne moči, se izmeri nakopičena poraba energije v obdobju, ki ga izbere uporabnik. Preskusno obdobje ne sme biti krajše od petih minut. Povprečna moč se določi tako, da se nakopičena poraba energije deli s časom preskusnega obdobja. |
| --- | --- |

(2)

Metoda nakopičene energije: če merilni instrument ne more izmeriti dejanske povprečne moči, se izmeri nakopičena poraba energije v obdobju, ki ga izbere uporabnik. Preskusno obdobje ne sme biti krajše od petih minut. Povprečna moč se določi tako, da se nakopičena poraba energije deli s časom preskusnega obdobja.

| (3) | Če je poraba energije preskušenega načina periodična, trajanje preskusa vsebuje eno ali več celotnih obdobij.









  Korak | Začetno stanje | Dejanja | Zapis | Merska enota |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Izklop | Priklopite UUT v merilnik. Vklopite enoto. Počakajte, da enota prikaže, da je v načinu pripravljenosti. | — | |
| 2 | Pripravljenost | Natisnite, skopirajte ali optično preberite eno sliko. | — | |
| 3 | Pripravljenost | Izmerite moč v stanju pripravljenosti. | Moč v stanju pripravljenosti,

  PREADY | watti (W) |
| 4 | Pripravljenost | Počakajte in izmerite privzeti zakasnilni čas do mirovanja. | Privzeti zakasnilni čas za mirovanje,

  tSLEEP | minute (min) |
| 5 | Mirovanje | Izmerite moč v mirovanju. | Moč v mirovanju,

  PSLEEP | watti (W) |
| 6 | Mirovanje | Počakajte in izmerite privzeti zakasnilni čas do samodejnega izklopa. (Ne upoštevajte, če ni načina samodejnega izklopa). | Privzeti zakasnilni čas za samodejni izklop | minute (min) |
| 7 | Samodejni izklop | Izmerite moč v načinu samodejnega izklopa. (Ne upoštevajte, če ni načina samodejnega izklopa). | Moč v načinu samodejnega izklopa

  PAUTO-OFF | watti (W) |
| 8 | Samodejni izklop | Ročno izklopite napravo in počakajte, da se enota izklopi. (Če ni stikala za ročni vklop/izklop, zabeležite in počakajte na stanje mirovanja z najmanjšo močjo). | — | — |
| 9 | Izklop | Izmerite moč v načinu izklopa. (Če ni stikala za ročni vklop/izklop, zabeležite in izmerite moč v načinu mirovanja). | Moč v načinu izklopa

  POFF | watti (W) |
| — | Korak 1 – Če enota nima indikatorja za pripravljenost, uporabite čas, ko se raven porabe energije stabilizira na raven pripravljenosti, in zabeležite to podrobnost, ko sporočate podatke o preskusih izdelka. |

(3)

Če je poraba energije preskušenega načina periodična, trajanje preskusa vsebuje eno ali več celotnih obdobij.

Korak

Začetno stanje

Dejanja

Zapis

Merska enota

1

Izklop

Priklopite UUT v merilnik. Vklopite enoto. Počakajte, da enota prikaže, da je v načinu pripravljenosti.

—

2

Pripravljenost

Natisnite, skopirajte ali optično preberite eno sliko.

—

3

Pripravljenost

Izmerite moč v stanju pripravljenosti.

Moč v stanju pripravljenosti,

PREADY

watti (W)

4

Pripravljenost

Počakajte in izmerite privzeti zakasnilni čas do mirovanja.

Privzeti zakasnilni čas za mirovanje,

tSLEEP

minute (min)

5

Mirovanje

Izmerite moč v mirovanju.

Moč v mirovanju,

PSLEEP

watti (W)

6

Mirovanje

Počakajte in izmerite privzeti zakasnilni čas do samodejnega izklopa. (Ne upoštevajte, če ni načina samodejnega izklopa).

Privzeti zakasnilni čas za samodejni izklop

minute (min)

7

Samodejni izklop

Izmerite moč v načinu samodejnega izklopa. (Ne upoštevajte, če ni načina samodejnega izklopa).

Moč v načinu samodejnega izklopa

PAUTO-OFF

watti (W)

8

Samodejni izklop

Ročno izklopite napravo in počakajte, da se enota izklopi. (Če ni stikala za ročni vklop/izklop, zabeležite in počakajte na stanje mirovanja z najmanjšo močjo).

—

—

9

Izklop

Izmerite moč v načinu izklopa. (Če ni stikala za ročni vklop/izklop, zabeležite in izmerite moč v načinu mirovanja).

Moč v načinu izklopa

POFF

watti (W)

—

Korak 1 – Če enota nima indikatorja za pripravljenost, uporabite čas, ko se raven porabe energije stabilizira na raven pripravljenosti, in zabeležite to podrobnost, ko sporočate podatke o preskusih izdelka.

| — | Korak 4 – Privzeti zakasnilni čas se meri od dokončanja opravila do prehoda enote v način mirovanja. |
| --- | --- |

—

Korak 4 – Privzeti zakasnilni čas se meri od dokončanja opravila do prehoda enote v način mirovanja.

| — | Koraka 4 in 5 – Pri izdelkih, ki imajo več kot en način mirovanja, ta koraka ponovite tolikokrat, kot je potrebno za vključitev vseh zaporednih načinov mirovanja, in sporočite te podatke. Dva načina mirovanja sta značilna za kopirne stroje za velike formate in večnamenske naprave, ki uporabljajo tehnologijo označevanja z visokimi temperaturami. Pri izdelkih, ki nimajo tega načina, ne upoštevajte korakov 4 in 5. |
| --- | --- |

—

Koraka 4 in 5 – Pri izdelkih, ki imajo več kot en način mirovanja, ta koraka ponovite tolikokrat, kot je potrebno za vključitev vseh zaporednih načinov mirovanja, in sporočite te podatke. Dva načina mirovanja sta značilna za kopirne stroje za velike formate in večnamenske naprave, ki uporabljajo tehnologijo označevanja z visokimi temperaturami. Pri izdelkih, ki nimajo tega načina, ne upoštevajte korakov 4 in 5.

| — | Koraka 4 in 5 – Pri izdelkih brez načina mirovanja meritve opravite in jih zabeležite v načinu pripravljenosti. |
| --- | --- |

—

Koraka 4 in 5 – Pri izdelkih brez načina mirovanja meritve opravite in jih zabeležite v načinu pripravljenosti.

| — | Koraka 4 in 6 – Meritve privzetega zakasnilnega časa se izvajajo vzporedno in kumulativno od začetka koraka 4. Na primer izdelek, ki je nastavljen tako, da v prvi način mirovanja preide po 15 minutah in v drugi način mirovanja v 30 minutah po prehodu v prvi način mirovanja, ima 15-minutni privzeti zakasnilni čas do prvega načina in 45-minutni privzeti zakasnilni čas do drugega načina mirovanja. |
| --- | --- |

—

Koraka 4 in 6 – Meritve privzetega zakasnilnega časa se izvajajo vzporedno in kumulativno od začetka koraka 4. Na primer izdelek, ki je nastavljen tako, da v prvi način mirovanja preide po 15 minutah in v drugi način mirovanja v 30 minutah po prehodu v prvi način mirovanja, ima 15-minutni privzeti zakasnilni čas do prvega načina in 45-minutni privzeti zakasnilni čas do drugega načina mirovanja.

10.   Preskusni postopki za izdelke z digitalnim čelnim strežnikom (DFE)

Ta korak se uporablja samo za izdelke z DFE, kot je opredeljeno v oddelku 1 zahtev programa ENERGY STAR za opremo za preslikovanje.

10.1   Preskus DFE v načinu pripravljenosti

| 10.1.1 | Izdelki, ki so ob odpremi opremljeni za omrežno povezavo, se med preskusom priključijo. Uporabljena omrežna povezava se določi na podlagi tabele 16. |
| --- | --- |

10.1.1

Izdelki, ki so ob odpremi opremljeni za omrežno povezavo, se med preskusom priključijo. Uporabljena omrežna povezava se določi na podlagi tabele 16.

| 10.1.2 | Če ima DFE ločen glavni napajalni kabel, ne glede na to, ali sta kabel in krmilnik znotraj ali zunaj izdelka za preslikovanje, se izvede desetminutna meritev moči DFE in zabeleži povprečna moč, ko je glavni izdelek v načinu pripravljenosti. |
| --- | --- |

10.1.2

Če ima DFE ločen glavni napajalni kabel, ne glede na to, ali sta kabel in krmilnik znotraj ali zunaj izdelka za preslikovanje, se izvede desetminutna meritev moči DFE in zabeleži povprečna moč, ko je glavni izdelek v načinu pripravljenosti.

| 10.1.3 | Če DFE nima ločenega glavnega napajalnega kabla, preskuševalec izmeri enosmerno napajanje, potrebno za DFE, ko je enota kot celota v načinu pripravljenosti. Izvede se desetminutna meritev moči enosmernega vhoda v DFE in zabeleži se povprečna moč, ko je glavni izdelek v načinu pripravljenosti. To se običajno doseže tako, da se upošteva meritev trenutne moči enosmernega vhoda v DFE. |
| --- | --- |

10.1.3

Če DFE nima ločenega glavnega napajalnega kabla, preskuševalec izmeri enosmerno napajanje, potrebno za DFE, ko je enota kot celota v načinu pripravljenosti. Izvede se desetminutna meritev moči enosmernega vhoda v DFE in zabeleži se povprečna moč, ko je glavni izdelek v načinu pripravljenosti. To se običajno doseže tako, da se upošteva meritev trenutne moči enosmernega vhoda v DFE.

10.2   Preskus DFE v načinu mirovanja

S tem preskusom se določi moč v načinu mirovanja naprave DFE v enournem obdobju. Dobljena vrednost bo uporabljena za oceno ustreznosti izdelkov za preslikovanje, ki vključujejo DFE z načini mirovanja, ki podpirajo omrežje.

| 10.2.1 | Izdelki, ki so ob odpremi opremljeni za omrežno povezavo, se med preskusom priključijo. Uporabljena omrežna povezava se določi na podlagi tabele 16. |
| --- | --- |

10.2.1

Izdelki, ki so ob odpremi opremljeni za omrežno povezavo, se med preskusom priključijo. Uporabljena omrežna povezava se določi na podlagi tabele 16.

| 10.2.2 | Če ima DFE ločen glavni napajalni kabel, ne glede na to, ali sta kabel in krmilnik znotraj ali zunaj izdelka za preslikovanje, se izvede enourna meritev moči DFE in zabeleži povprečna moč, ko je glavni izdelek v načinu mirovanja. Ob koncu enournega merjenja moči se v glavni izdelek pošlje tiskalno opravilo, s katerim se preveri odzivnost DFE. |
| --- | --- |

10.2.2

Če ima DFE ločen glavni napajalni kabel, ne glede na to, ali sta kabel in krmilnik znotraj ali zunaj izdelka za preslikovanje, se izvede enourna meritev moči DFE in zabeleži povprečna moč, ko je glavni izdelek v načinu mirovanja. Ob koncu enournega merjenja moči se v glavni izdelek pošlje tiskalno opravilo, s katerim se preveri odzivnost DFE.

| 10.2.3 | Če DFE nima ločenega glavnega napajalnega kabla, preskuševalec izmeri enosmerno napajanje, potrebno za DFE, ko je enota kot celota v načinu mirovanja. Izvede se enourna meritev moči enosmernega vhoda v DFE in zabeleži se povprečna moč, ko je glavni izdelek v načinu mirovanja. Ob koncu enournega merjenja moči se v glavni izdelek pošlje tiskalno opravilo, s katerim se preveri odzivnost DFE. |
| --- | --- |

10.2.3

Če DFE nima ločenega glavnega napajalnega kabla, preskuševalec izmeri enosmerno napajanje, potrebno za DFE, ko je enota kot celota v načinu mirovanja. Izvede se enourna meritev moči enosmernega vhoda v DFE in zabeleži se povprečna moč, ko je glavni izdelek v načinu mirovanja. Ob koncu enournega merjenja moči se v glavni izdelek pošlje tiskalno opravilo, s katerim se preveri odzivnost DFE.

| 10.2.4 | V primerih 10.2.2 in 10.2.3 veljajo naslednje zahteve:






  (a) | Proizvajalci morajo zagotoviti informacije o:






  (1) | tem, ali je način mirovanja DFE tovarniško omogočen, in |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.4

V primerih 10.2.2 in 10.2.3 veljajo naslednje zahteve:

(a)

Proizvajalci morajo zagotoviti informacije o:

(1)

tem, ali je način mirovanja DFE tovarniško omogočen, in

| (2) | pričakovanem času do mirovanja DFE. |
| --- | --- |

(2)

pričakovanem času do mirovanja DFE.

| (b) | Če se DFE ob koncu ene ure ne odzove na zahtevo za tiskanje, se raven moči v načinu pripravljenosti, izmerjena s preskusnim postopkom, navede kot moč v načinu mirovanja. |
| --- | --- |

(b)

Če se DFE ob koncu ene ure ne odzove na zahtevo za tiskanje, se raven moči v načinu pripravljenosti, izmerjena s preskusnim postopkom, navede kot moč v načinu mirovanja.

Opomba: vse informacije, ki jih proizvajalci navedejo ali zagotovijo za preskušanje izdelkov, morajo biti javno dostopne.

11.   Referenčni dokumenti

| 11.1 | ISO/IEC 10561:1999. Informacijska tehnologija – Pisarniška oprema – Naprave za tiskanje – Metode za merjenje produktivnosti – Tiskalniki razredov 1 in 2 |
| --- | --- |

11.1

ISO/IEC 10561:1999. Informacijska tehnologija – Pisarniška oprema – Naprave za tiskanje – Metode za merjenje produktivnosti – Tiskalniki razredov 1 in 2

| 11.2 | IEC 62301:2011. Gospodinjski električni aparati – Merjenje moči v stanju pripravljenosti. Izdaja 2.0.

  Tabela 21


  Število slik na dan, izračunano za hitrosti izdelka od 1 do 100 s/min










  Hitrost (s/min) | Opravila/dan | Nezaokrožene slike/opravilo | Slike/opravilo | Slike/dan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8 | 0,06 | 1 | 8 |
| 2 | 8 | 0,25 | 1 | 8 |
| 3 | 8 | 0,56 | 1 | 8 |
| 4 | 8 | 1,00 | 1 | 8 |
| 5 | 8 | 1,56 | 1 | 8 |
| 6 | 8 | 2,25 | 2 | 16 |
| 7 | 8 | 3,06 | 3 | 24 |
| 8 | 8 | 4,00 | 4 | 32 |
| 9 | 9 | 4,50 | 4 | 36 |
| 10 | 10 | 5,00 | 5 | 50 |
| 11 | 11 | 5,50 | 5 | 55 |
| 12 | 12 | 6,00 | 6 | 72 |
| 13 | 13 | 6,50 | 6 | 78 |
| 14 | 14 | 7,00 | 7 | 98 |
| 15 | 15 | 7,50 | 7 | 105 |
| 16 | 16 | 8,00 | 8 | 128 |
| 17 | 17 | 8,50 | 8 | 136 |
| 18 | 18 | 9,00 | 9 | 162 |
| 19 | 19 | 9,50 | 9 | 171 |
| 20 | 20 | 10,00 | 10 | 200 |
| 21 | 21 | 10,50 | 10 | 210 |
| 22 | 22 | 11,00 | 11 | 242 |
| 23 | 23 | 11,50 | 11 | 253 |
| 24 | 24 | 12,00 | 12 | 288 |
| 25 | 25 | 12,50 | 12 | 300 |
| 26 | 26 | 13,00 | 13 | 338 |
| 27 | 27 | 13,50 | 13 | 351 |
| 28 | 28 | 14,00 | 14 | 392 |
| 29 | 29 | 14,50 | 14 | 406 |
| 30 | 30 | 15,00 | 15 | 450 |
| 31 | 31 | 15,50 | 15 | 465 |
| 32 | 32 | 16,00 | 16 | 512 |
| 33 | 32 | 17,02 | 17 | 544 |
| 34 | 32 | 18,06 | 18 | 576 |
| 35 | 32 | 19,14 | 19 | 608 |
| 36 | 32 | 20,25 | 20 | 640 |
| 37 | 32 | 21,39 | 21 | 672 |
| 38 | 32 | 22,56 | 22 | 704 |
| 39 | 32 | 23,77 | 23 | 736 |
| 40 | 32 | 25,00 | 25 | 800 |
| 41 | 32 | 26,27 | 26 | 832 |
| 42 | 32 | 27,56 | 27 | 864 |
| 43 | 32 | 28,89 | 28 | 896 |
| 44 | 32 | 30,25 | 30 | 960 |
| 45 | 32 | 31,64 | 31 | 992 |
| 46 | 32 | 33,06 | 33 | 1 056 |
| 47 | 32 | 34,52 | 34 | 1 088 |
| 48 | 32 | 36,00 | 36 | 1 152 |
| 49 | 32 | 37,52 | 37 | 1 184 |
| 50 | 32 | 39,06 | 39 | 1 248 |
| 51 | 32 | 40,64 | 40 | 1 280 |
| 52 | 32 | 42,25 | 42 | 1 344 |
| 53 | 32 | 43,89 | 43 | 1 376 |
| 54 | 32 | 45,56 | 45 | 1 440 |
| 55 | 32 | 47,27 | 47 | 1 504 |
| 56 | 32 | 49,00 | 49 | 1 568 |
| 57 | 32 | 50,77 | 50 | 1 600 |
| 58 | 32 | 52,56 | 52 | 1 664 |
| 59 | 32 | 54,39 | 54 | 1 728 |
| 60 | 32 | 56,25 | 56 | 1 792 |
| 61 | 32 | 58,14 | 58 | 1 856 |
| 62 | 32 | 60,06 | 60 | 1 920 |
| 63 | 32 | 62,02 | 62 | 1 984 |
| 64 | 32 | 64,00 | 64 | 2 048 |
| 65 | 32 | 66,02 | 66 | 2 112 |
| 66 | 32 | 68,06 | 68 | 2 176 |
| 67 | 32 | 70,14 | 70 | 2 240 |
| 68 | 32 | 72,25 | 72 | 2 304 |
| 69 | 32 | 74,39 | 74 | 2 368 |
| 70 | 32 | 76,56 | 76 | 2 432 |
| 71 | 32 | 78,77 | 78 | 2 496 |
| 72 | 32 | 81,00 | 81 | 2 592 |
| 73 | 32 | 83,27 | 83 | 2 656 |
| 74 | 32 | 85,56 | 85 | 2 720 |
| 75 | 32 | 87,89 | 87 | 2 784 |
| 76 | 32 | 90,25 | 90 | 2 880 |
| 77 | 32 | 92,64 | 92 | 2 944 |
| 78 | 32 | 95,06 | 95 | 3 040 |
| 79 | 32 | 97,52 | 97 | 3 104 |
| 80 | 32 | 100,00 | 100 | 3 200 |
| 81 | 32 | 102,52 | 102 | 3 264 |
| 82 | 32 | 105,06 | 105 | 3 360 |
| 83 | 32 | 107,64 | 107 | 3 424 |
| 84 | 32 | 110,25 | 110 | 3 520 |
| 85 | 32 | 112,89 | 112 | 3 584 |
| 86 | 32 | 115,56 | 115 | 3 680 |
| 87 | 32 | 118,27 | 118 | 3 776 |
| 88 | 32 | 121,00 | 121 | 3 872 |
| 89 | 32 | 123,77 | 123 | 3 936 |
| 90 | 32 | 126,56 | 126 | 4 032 |
| 91 | 32 | 129,39 | 129 | 4 128 |
| 92 | 32 | 132,25 | 132 | 4 224 |
| 93 | 32 | 135,14 | 135 | 4 320 |
| 94 | 32 | 138,06 | 138 | 4 416 |
| 95 | 32 | 141,02 | 141 | 4 512 |
| 96 | 32 | 144,00 | 144 | 4 608 |
| 97 | 32 | 147,02 | 147 | 4 704 |
| 98 | 32 | 150,06 | 150 | 4 800 |
| 99 | 32 | 153,14 | 153 | 4 896 |
| 100 | 32 | 156,25 | 156 | 4 992” |

11.2

IEC 62301:2011. Gospodinjski električni aparati – Merjenje moči v stanju pripravljenosti. Izdaja 2.0.

Tabela 21

Število slik na dan, izračunano za hitrosti izdelka od 1 do 100 s/min

Hitrost (s/min)

Opravila/dan

Nezaokrožene slike/opravilo

Slike/opravilo

Slike/dan

1

8

0,06

1

8

2

8

0,25

1

8

3

8

0,56

1

8

4

8

1,00

1

8

5

8

1,56

1

8

6

8

2,25

2

16

7

8

3,06

3

24

8

8

4,00

4

32

9

9

4,50

4

36

10

10

5,00

5

50

11

11

5,50

5

55

12

12

6,00

6

72

13

13

6,50

6

78

14

14

7,00

7

98

15

15

7,50

7

105

16

16

8,00

8

128

17

17

8,50

8

136

18

18

9,00

9

162

19

19

9,50

9

171

20

20

10,00

10

200

21

21

10,50

10

210

22

22

11,00

11

242

23

23

11,50

11

253

24

24

12,00

12

288

25

25

12,50

12

300

26

26

13,00

13

338

27

27

13,50

13

351

28

28

14,00

14

392

29

29

14,50

14

406

30

30

15,00

15

450

31

31

15,50

15

465

32

32

16,00

16

512

33

32

17,02

17

544

34

32

18,06

18

576

35

32

19,14

19

608

36

32

20,25

20

640

37

32

21,39

21

672

38

32

22,56

22

704

39

32

23,77

23

736

40

32

25,00

25

800

41

32

26,27

26

832

42

32

27,56

27

864

43

32

28,89

28

896

44

32

30,25

30

960

45

32

31,64

31

992

46

32

33,06

33

1 056

47

32

34,52

34

1 088

48

32

36,00

36

1 152

49

32

37,52

37

1 184

50

32

39,06

39

1 248

51

32

40,64

40

1 280

52

32

42,25

42

1 344

53

32

43,89

43

1 376

54

32

45,56

45

1 440

55

32

47,27

47

1 504

56

32

49,00

49

1 568

57

32

50,77

50

1 600

58

32

52,56

52

1 664

59

32

54,39

54

1 728

60

32

56,25

56

1 792

61

32

58,14

58

1 856

62

32

60,06

60

1 920

63

32

62,02

62

1 984

64

32

64,00

64

2 048

65

32

66,02

66

2 112

66

32

68,06

68

2 176

67

32

70,14

70

2 240

68

32

72,25

72

2 304

69

32

74,39

74

2 368

70

32

76,56

76

2 432

71

32

78,77

78

2 496

72

32

81,00

81

2 592

73

32

83,27

83

2 656

74

32

85,56

85

2 720

75

32

87,89

87

2 784

76

32

90,25

90

2 880

77

32

92,64

92

2 944

78

32

95,06

95

3 040

79

32

97,52

97

3 104

80

32

100,00

100

3 200

81

32

102,52

102

3 264

82

32

105,06

105

3 360

83

32

107,64

107

3 424

84

32

110,25

110

3 520

85

32

112,89

112

3 584

86

32

115,56

115

3 680

87

32

118,27

118

3 776

88

32

121,00

121

3 872

89

32

123,77

123

3 936

90

32

126,56

126

4 032

91

32

129,39

129

4 128

92

32

132,25

132

4 224

93

32

135,14

135

4 320

94

32

138,06

138

4 416

95

32

141,02

141

4 512

96

32

144,00

144

4 608

97

32

147,02

147

4 704

98

32

150,06

150

4 800

99

32

153,14

153

4 896

100

32

156,25

156

4 992”

---

(1)  Mednarodna elektrotehniška komisija (IEC). Standard IEC 62040-3:2011. „Sistemi z neprekinjanim napajanjem (UPS) – del 3: Način določanja zahtev za zmogljivost in preskus.“ Izdaja 2.0.

1

(2)  2 Do izpada vhodnega napajanja pride, če sta napetost in frekvenca zunaj nazivnih ustaljenih in prehodnih tolerančnih območij ali če so popačenja ali prekinitve zunaj mejnih vrednosti, določenih za UPS.

2

(3)  Izhod UPS, ki je odvisen od napetosti in frekvence, je odvisen od sprememb izmenične vhodne napetosti in frekvence ter ni namenjen zagotavljanju dodatnih korektivnih funkcij, na primer takšnih, ki izhajajo iz uporabe odcepnih transformatorjev.

3

(4)  4 Proizvajalec določi tolerančno območje izhodne napetosti, ki je ožje od vhodnega napetostnega okna. Izhod UPS, ki je neodvisen od napetosti, je odvisen od vhodne frekvence izmeničnega toka, izhodna napetost pa mora ostati znotraj predpisanih mejnih vrednosti napetosti (kar zagotavljajo dodatne korektivne funkcije za napetost, na primer takšne, ki izhajajo iz uporabe aktivnih in/ali pasivnih vezij).

4

(5)  Ta opredelitev dopušča, da je izhod UPS, ki presega 100 000 W, napeljan nazaj v vhodno izmenično napajanje, ko je v preskusnem načinu in če je to v skladu z lokalnimi predpisi.

5

(6)  Impulzi so temena na oscilogramu, ki jih ustvari usmernik v ciklu, odvisni pa so od zasnove usmernika in števila vhodnih faz.

6

(7)  Mednarodna elektrotehniška komisija (IEC). Standard IEC 62053-21. „Oprema za merjenje električne energije (izmenični tok) – posebne zahteve – del 21: statični merilniki za delovno energijo (razreda 1 in 2).“ Izdaja 1.0.

7

(8)  Mednarodna elektrotehniška komisija (IEC). Standard IEC 62053-22. „Oprema za merjenje električne energije (izmenični tok) – posebne zahteve – del 22: statični merilniki za delovno energijo (razreda 0,2 S in 0,5 S).“ Izdaja 1.0.

8

(9)  Ameriški nacionalni inštitut za standarde. Standard ANSI C12.1. „Ameriški nacionalni standard za merilnike električne energije: kodeks za merjenje električne energije.“ 2008.

9

(10)  GB je opredeljen kot 1 0243 ali 230 bajtov.

10

3

30

(11)  Opomba: 230 V AC se nanaša na evropski trg, 115 V AC pa na severnoameriški trg.

11

Opomba:

(12)  http://www.spec.org/sert/docs/SERT-Design_Document.pdf.

12

(13)  http://www.spec.org/sert/.

13

(14)  http://www.spec.org/.

14

(15)  http://www.spec.org/sert/docs/SERT-User_Guide.pdf.

15

(16)  Za namene te specifikacije se izraz „električno omrežje“ ali „glavno električno napajanje“ nanaša na vir vhodnega napajanja, vključno z enosmernim napajanjem za izdelke, ki delujejo izključno na enosmerno napajanje.

16

(17)  IEC 62301, izdaja 1.0 – Gospodinjski električni aparati – Merjenje moči v stanju pripravljenosti.

17

(18)  Izračune merilne negotovosti bi bilo treba opraviti v skladu s standardom IEC 62301 (izdaja 2.0, dodatek D).

18

Izračuna se samo negotovost zaradi merilnega instrumenta.

(19)  Imenovan tudi vzporedni vmesnik ali vmesnik Centronics.

19

(20)  Standard Inštituta inženirjev elektrotehnike in elektronike (IEEE) 802.3az-2010. „Standard IEEE za informacijsko tehnologijo – telekomunikacije in izmenjava podatkov med sistemi – lokalna in mestna omrežja – posebne zahteve – del 3: dostopna metoda z večkratnim dostopom s prepoznavanjem nosilca in zaznavanjem trkov in specifikacije fizičnega sloja.“ 2010.

20

---