# Jurnalul Oficial L 91/2014

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2014.091.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 91 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5727 martie 2014 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2014.091.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 91

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5727 martie 2014

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 307/2014 al Consiliului din 24 martie 2014 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări intermediare efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 308/2014 al Comisiei din 20 martie 2014 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina (IGP)] | 7 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 309/2014 al Comisiei din 20 martie 2014 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Aceite de la Comunitat Valenciana (DOP)] | 9 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 310/2014 al Comisiei din 25 martie 2014 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura Combinată | 10 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 311/2014 al Comisiei din 25 martie 2014 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată | 12 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 312/2014 al Comisiei din 26 martie 2014 de stabilire a unui cod de rețea privind echilibrarea rețelelor de transport de gaz (
  1
  ) | 15 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 313/2014 al Comisiei din 26 martie 2014 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pecorino Sardo (DOP)] | 36 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 314/2014 al Comisiei din 26 martie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 38 |
| | | DECIZII |
| | | 2014/169/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 24 martie 2014 de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2013/463/UE privind aprobarea programului de ajustare macroeconomică pentru Cipru | 40 |
| | | 2014/170/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 24 martie 2014 de stabilire a unei liste a țărilor terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat | 43 |
| | | 2014/171/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 24 martie 2014 de numire a unui membru danez în cadrul Comitetului Economic și Social European | 48 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 307/2014 al Consiliului din 24 martie 2014 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări intermediare efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 308/2014 al Comisiei din 20 martie 2014 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina (IGP)]

7

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 309/2014 al Comisiei din 20 martie 2014 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Aceite de la Comunitat Valenciana (DOP)]

9

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 310/2014 al Comisiei din 25 martie 2014 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura Combinată

10

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 311/2014 al Comisiei din 25 martie 2014 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

12

*

Regulamentul (UE) nr. 312/2014 al Comisiei din 26 martie 2014 de stabilire a unui cod de rețea privind echilibrarea rețelelor de transport de gaz (
  1
  )

1

15

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 313/2014 al Comisiei din 26 martie 2014 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pecorino Sardo (DOP)]

36

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 314/2014 al Comisiei din 26 martie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

38

DECIZII

2014/169/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 24 martie 2014 de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2013/463/UE privind aprobarea programului de ajustare macroeconomică pentru Cipru

40

2014/170/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 24 martie 2014 de stabilire a unei liste a țărilor terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

43

2014/171/UE

*

Decizia Consiliului din 24 martie 2014 de numire a unui membru danez în cadrul Comitetului Economic și Social European

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 27.3.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 307/2014 AL CONSILIULUI

din 24 martie 2014

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări intermediare efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană, după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.   Măsuri în vigoare

| (1) | În urma unei anchete („ancheta inițială”), Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 682/2007 (2), a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, încadrat în prezent la codurile NC ex 2001 90 30 și ex 2005 80 00, originar din Thailanda. Măsura a luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 3,1 % și 12,9 %. |
| --- | --- |

(1)

În urma unei anchete („ancheta inițială”), Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 682/2007 (2), a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, încadrat în prezent la codurile NC ex 2001 90 30 și ex 2005 80 00, originar din Thailanda. Măsura a luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 3,1 % și 12,9 %.

| (2) | Prin Regulamentul (CE) nr. 954/2008 (3), Consiliul a modificat măsurile aflate în vigoare cu privire la un producător-exportator și, prin urmare, nivelul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”, aceasta fiind cuprinsă, în consecință, între 3,1 % și 14,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Prin Regulamentul (CE) nr. 954/2008 (3), Consiliul a modificat măsurile aflate în vigoare cu privire la un producător-exportator și, prin urmare, nivelul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”, aceasta fiind cuprinsă, în consecință, între 3,1 % și 14,3 %.

| (3) | În urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază („reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor”), Consiliul a menținut taxa cuprinsă între 3,1 % și 14,3 % prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 al Consiliului (4). |
| --- | --- |

(3)

În urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază („reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor”), Consiliul a menținut taxa cuprinsă între 3,1 % și 14,3 % prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 al Consiliului (4).

2.   Cererea de reexaminare

| (4) | Comisia Europeană („Comisia”) a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cererea a fost înaintată de către River Kwai International Food Industry Co. Ltd („solicitantul”), un producător-exportator din Thailanda. |
| --- | --- |

(4)

Comisia Europeană („Comisia”) a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cererea a fost înaintată de către River Kwai International Food Industry Co. Ltd („solicitantul”), un producător-exportator din Thailanda.

| (5) | Obiectul cererii se limitează la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant. |
| --- | --- |

(5)

Obiectul cererii se limitează la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant.

| (6) | În cererea sa, solicitantul a oferit dovezi prima facie în sprijinul faptului că, în ceea ce privește dumpingul referitor la solicitant, circumstanțele pe baza cărora au fost impuse măsurile aflate în vigoare s-au modificat și că modificările au un caracter durabil. |
| --- | --- |

(6)

În cererea sa, solicitantul a oferit dovezi prima facie în sprijinul faptului că, în ceea ce privește dumpingul referitor la solicitant, circumstanțele pe baza cărora au fost impuse măsurile aflate în vigoare s-au modificat și că modificările au un caracter durabil.

| (7) | În special, solicitantul a susținut că modificarea circumstanțelor se referă la modificări ale gamei de produse pe care acesta le comercializează, care au un impact direct asupra costului de producție a acestora. Comparația dintre prețurile pe care solicitantul le practică pe piața internă și prețurile de export către Uniune a arătat că marja de dumping pare să fie mai scăzută decât nivelul măsurilor actuale. |
| --- | --- |

(7)

În special, solicitantul a susținut că modificarea circumstanțelor se referă la modificări ale gamei de produse pe care acesta le comercializează, care au un impact direct asupra costului de producție a acestora. Comparația dintre prețurile pe care solicitantul le practică pe piața internă și prețurile de export către Uniune a arătat că marja de dumping pare să fie mai scăzută decât nivelul măsurilor actuale.

3.   Deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale

| (8) | După consultarea Comitetului consultativ, Comisia a stabilit că există suficiente dovezi care să justifice deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale limitate la examinarea dumpingului cu privire la solicitant. Astfel, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (5) din 14 februarie 2013 („avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(8)

După consultarea Comitetului consultativ, Comisia a stabilit că există suficiente dovezi care să justifice deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale limitate la examinarea dumpingului cu privire la solicitant. Astfel, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (5) din 14 februarie 2013 („avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

4.   Perioada anchetei de reexaminare

| (9) | Ancheta privind dumpingul a vizat perioada 1 iulie 2011-31 decembrie 2012 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). |
| --- | --- |

(9)

Ancheta privind dumpingul a vizat perioada 1 iulie 2011-31 decembrie 2012 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).

5.   Părțile vizate de anchetă

| (10) | Comisia a notificat oficial solicitantul, reprezentanții țării exportatoare și asociația de producători din Uniune (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, „AETMD”) cu privire la deschiderea reexaminării intermediare. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a notificat oficial solicitantul, reprezentanții țării exportatoare și asociația de producători din Uniune (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, „AETMD”) cu privire la deschiderea reexaminării intermediare.

| (11) | Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(11)

Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

| (12) | Observațiile înaintate în scris de către AETMD au fost analizate și luate în considerare, acolo unde s-a considerat adecvat. |
| --- | --- |

(12)

Observațiile înaintate în scris de către AETMD au fost analizate și luate în considerare, acolo unde s-a considerat adecvat.

| (13) | Pentru a obține informațiile necesare în vederea anchetei, Comisia a trimis solicitantului un chestionar și a primit răspunsul în termenul stabilit în acest scop. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a obține informațiile necesare în vederea anchetei, Comisia a trimis solicitantului un chestionar și a primit răspunsul în termenul stabilit în acest scop.

| (14) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea dumpingului. Comisia a efectuat o verificare la sediile solicitantului din Thailanda, în Bangkok și Kanchanaburi. |
| --- | --- |

(14)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea dumpingului. Comisia a efectuat o verificare la sediile solicitantului din Thailanda, în Bangkok și Kanchanaburi.

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (15) | Produsul care face obiectul reexaminării este același cu cel din ancheta inițială și din ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, și anume porumb dulce (Zea mays var. saccharata) boabe, preparat sau conservat în oțet sau acid acetic, necongelat, încadrat în prezent la codul NC ex 2001 90 30, și porumb dulce (Zea mays var. saccharata) boabe, preparat sau conservat în alt mod decât în oțet sau în acid acetic, necongelat, altul decât produsele de la poziția 2006, încadrat în prezent la codul NC ex 2005 80 00, originar din Thailanda. |
| --- | --- |

(15)

Produsul care face obiectul reexaminării este același cu cel din ancheta inițială și din ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, și anume porumb dulce (Zea mays var. saccharata) boabe, preparat sau conservat în oțet sau acid acetic, necongelat, încadrat în prezent la codul NC ex 2001 90 30, și porumb dulce (Zea mays var. saccharata) boabe, preparat sau conservat în alt mod decât în oțet sau în acid acetic, necongelat, altul decât produsele de la poziția 2006, încadrat în prezent la codul NC ex 2005 80 00, originar din Thailanda.

2.   Produsul similar

| (16) | Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială și s-a confirmat în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor, porumbul dulce produs și vândut în Uniune și cel produs și vândut în Thailanda au, în principal, aceleași caracteristici fizice și chimice, precum și aceleași aplicații de bază ca porumbul dulce produs în Thailanda și vândut la export către Uniune. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(16)

Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială și s-a confirmat în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor, porumbul dulce produs și vândut în Uniune și cel produs și vândut în Thailanda au, în principal, aceleași caracteristici fizice și chimice, precum și aceleași aplicații de bază ca porumbul dulce produs în Thailanda și vândut la export către Uniune. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

1.   Determinarea valorii normale

| (17) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) prima teză din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, dacă vânzările interne totale de produs similar ale solicitantului în timpul PAR au fost reprezentative. Vânzările interne sunt reprezentative în cazul în care volumul total al vânzărilor produsului similar pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune în timpul PAR. |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) prima teză din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, dacă vânzările interne totale de produs similar ale solicitantului în timpul PAR au fost reprezentative. Vânzările interne sunt reprezentative în cazul în care volumul total al vânzărilor produsului similar pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune în timpul PAR.

| (18) | Vânzările totale interne ale produsului similar au fost considerate reprezentative. |
| --- | --- |

(18)

Vânzările totale interne ale produsului similar au fost considerate reprezentative.

| (19) | Ulterior, Comisia a identificat tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile în mod direct cu tipurile vândute la export către Uniune. |
| --- | --- |

(19)

Ulterior, Comisia a identificat tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile în mod direct cu tipurile vândute la export către Uniune.

| (20) | Pentru fiecare dintre tipurile de produs, Comisia a stabilit dacă vânzările pe piața internă sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările unui tip de produs pe piața internă sunt reprezentative atunci când volumul total al vânzărilor respectivului tip de produs pe piața internă către clienți independenți în timpul PAR reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune ale tipului de produs identic sau comparabil. |
| --- | --- |

(20)

Pentru fiecare dintre tipurile de produs, Comisia a stabilit dacă vânzările pe piața internă sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările unui tip de produs pe piața internă sunt reprezentative atunci când volumul total al vânzărilor respectivului tip de produs pe piața internă către clienți independenți în timpul PAR reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune ale tipului de produs identic sau comparabil.

| (21) | Comisia a stabilit că, pentru toate tipurile de produs vândute la export către Uniune, vânzările pe piața internă ale solicitantului au fost efectuate în cantități reprezentative. |
| --- | --- |

(21)

Comisia a stabilit că, pentru toate tipurile de produs vândute la export către Uniune, vânzările pe piața internă ale solicitantului au fost efectuate în cantități reprezentative.

| (22) | Ulterior, Comisia a stabilit proporția vânzărilor rentabile către clienți independenți pe piața internă pentru fiecare tip de produs în timpul PAR, pentru a hotărî dacă va folosi vânzările reale pe piața internă pentru calcularea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(22)

Ulterior, Comisia a stabilit proporția vânzărilor rentabile către clienți independenți pe piața internă pentru fiecare tip de produs în timpul PAR, pentru a hotărî dacă va folosi vânzările reale pe piața internă pentru calcularea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (23) | Valoarea normală se bazează pe prețul real pe piața internă pentru fiecare tip de produs, indiferent dacă vânzările sunt sau nu rentabile, dacă:






  — | volumul de vânzări ale tipului de produs, vândut la un preț net egal cu costul de producție calculat sau mai mare decât acesta, a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; și |
| --- | --- | --- |

(23)

Valoarea normală se bazează pe prețul real pe piața internă pentru fiecare tip de produs, indiferent dacă vânzările sunt sau nu rentabile, dacă:

—

volumul de vânzări ale tipului de produs, vândut la un preț net egal cu costul de producție calculat sau mai mare decât acesta, a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; și

| — | prețul de vânzare mediu ponderat al tipului de produs respectiv este egal cu costul de producție unitar sau mai mare decât acesta. |
| --- | --- |

—

prețul de vânzare mediu ponderat al tipului de produs respectiv este egal cu costul de producție unitar sau mai mare decât acesta.

| (24) | Analiza Comisiei cu privire la vânzările pe piața internă a arătat că vânzările pe piața internă au fost rentabile în proporție de peste 90 % și că prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mare decât costul de producție unitar. Prin urmare, valoarea normală a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor pe piața internă în cursul PAR. |
| --- | --- |

(24)

Analiza Comisiei cu privire la vânzările pe piața internă a arătat că vânzările pe piața internă au fost rentabile în proporție de peste 90 % și că prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mare decât costul de producție unitar. Prin urmare, valoarea normală a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor pe piața internă în cursul PAR.

2.   Determinarea prețului de export

| (25) | Toate vânzările la export ale solicitantului către Uniune au fost efectuate direct către clienți neafiliați din Uniune sau din Thailanda. Prin urmare, prețul de export s-a stabilit pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(25)

Toate vânzările la export ale solicitantului către Uniune au fost efectuate direct către clienți neafiliați din Uniune sau din Thailanda. Prin urmare, prețul de export s-a stabilit pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

3.   Comparație

| (26) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică. |
| --- | --- |

(26)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică.

| (27) | Acolo unde a fost necesar, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(27)

Acolo unde a fost necesar, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

| (28) | Au fost acordate ajustări, atunci când acestea au fost aplicabile și justificate în mod corespunzător, pentru diferențe în ceea ce privește costurile de transport, cheltuielile de asigurare, costurile de manipulare și încărcare, costurile referitoare la ambalare, comisioanele, costurile creditului și taxele bancare. |
| --- | --- |

(28)

Au fost acordate ajustări, atunci când acestea au fost aplicabile și justificate în mod corespunzător, pentru diferențe în ceea ce privește costurile de transport, cheltuielile de asigurare, costurile de manipulare și încărcare, costurile referitoare la ambalare, comisioanele, costurile creditului și taxele bancare.

| (29) | Solicitantul a solicitat o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (d) din regulamentul de bază pentru o diferență între valoarea mărcii atunci când vânzarea se face sub marcă proprie pe piața internă și valoarea mărcii atunci când vânzarea se face sub marcă proprie pe piața Uniunii. Conform afirmațiilor sale, valoarea mărcii solicitantului este mai mare pe piața thailandeză decât pe piața Uniunii. Pentru a-și justifica cererea, solicitantul a făcut referire la ajustarea efectuată în ancheta inițială și în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(29)

Solicitantul a solicitat o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (d) din regulamentul de bază pentru o diferență între valoarea mărcii atunci când vânzarea se face sub marcă proprie pe piața internă și valoarea mărcii atunci când vânzarea se face sub marcă proprie pe piața Uniunii. Conform afirmațiilor sale, valoarea mărcii solicitantului este mai mare pe piața thailandeză decât pe piața Uniunii. Pentru a-și justifica cererea, solicitantul a făcut referire la ajustarea efectuată în ancheta inițială și în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor.

| (30) | Cu toate acestea, situația solicitantului în cadrul prezentei reexaminări intermediare este diferită față de situația altor producători-exportatori cărora li s-a acordat o ajustare în ancheta inițială și în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor. Ajustarea efectuată în cadrul anchetei inițiale și în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor se referă în mod specific la producătorii-exportatori ale căror vânzări pe piața internă se fac sub marcă proprie, în timp ce vânzările lor în Uniune se fac sub marca distribuitorului. În cadrul prezentei reexaminări intermediare, vânzările solicitantului se fac sub marcă proprie atât pe piața internă, cât și pe piața Uniunii. În plus, ajustarea efectuată în cadrul anchetei inițiale și reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor au fost efectuate asupra marjei de profit în vederea construirii valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. În cadrul prezentei reexaminări intermediare, valoarea normală se bazează însă pe prețurile reale ale solicitantului pe piața internă. |
| --- | --- |

(30)

Cu toate acestea, situația solicitantului în cadrul prezentei reexaminări intermediare este diferită față de situația altor producători-exportatori cărora li s-a acordat o ajustare în ancheta inițială și în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor. Ajustarea efectuată în cadrul anchetei inițiale și în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor se referă în mod specific la producătorii-exportatori ale căror vânzări pe piața internă se fac sub marcă proprie, în timp ce vânzările lor în Uniune se fac sub marca distribuitorului. În cadrul prezentei reexaminări intermediare, vânzările solicitantului se fac sub marcă proprie atât pe piața internă, cât și pe piața Uniunii. În plus, ajustarea efectuată în cadrul anchetei inițiale și reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor au fost efectuate asupra marjei de profit în vederea construirii valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. În cadrul prezentei reexaminări intermediare, valoarea normală se bazează însă pe prețurile reale ale solicitantului pe piața internă.

| (31) | În ceea ce privește pretinsa lipsă de valoare a mărcii atunci când vânzarea se face pe piața Uniunii, importatorul produsului în cauză care poartă marca solicitantului este specializat în importurile de produse alimentare de marcă, în special din Asia. Solicitantul nu a clarificat și nici nu a dovedit de ce vânzările către respectivul importator ar avea o valoare mai mică decât valoarea mărcii pe piața internă a solicitantului. Prin urmare, Comisia a concluzionat că solicitantul nu a demonstrat că pretinsa diferență în ceea ce privește valoarea mărcii are impact asupra prețurilor sau asupra comparabilității acestora. |
| --- | --- |

(31)

În ceea ce privește pretinsa lipsă de valoare a mărcii atunci când vânzarea se face pe piața Uniunii, importatorul produsului în cauză care poartă marca solicitantului este specializat în importurile de produse alimentare de marcă, în special din Asia. Solicitantul nu a clarificat și nici nu a dovedit de ce vânzările către respectivul importator ar avea o valoare mai mică decât valoarea mărcii pe piața internă a solicitantului. Prin urmare, Comisia a concluzionat că solicitantul nu a demonstrat că pretinsa diferență în ceea ce privește valoarea mărcii are impact asupra prețurilor sau asupra comparabilității acestora.

| (32) | De asemenea, solicitantul a solicitat aceeași ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, având în vedere faptul că solicitantul nu a demonstrat că pretinsa diferență are impact asupra prețurilor sau asupra comparabilității acestora, ajustarea nu a putut fi acceptată nici în temeiul dispoziției respective. |
| --- | --- |

(32)

De asemenea, solicitantul a solicitat aceeași ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, având în vedere faptul că solicitantul nu a demonstrat că pretinsa diferență are impact asupra prețurilor sau asupra comparabilității acestora, ajustarea nu a putut fi acceptată nici în temeiul dispoziției respective.

| (33) | Prin urmare, cererea privind efectuarea unei ajustări în temeiul articolului 2 alineatul (10) literele (d) și (k) este respinsă. |
| --- | --- |

(33)

Prin urmare, cererea privind efectuarea unei ajustări în temeiul articolului 2 alineatul (10) literele (d) și (k) este respinsă.

| (34) | În temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, solicitantul a solicitat, de asemenea, o ajustare pentru a ține cont de o reducere a taxei pe export, acordată de guvern. Guvernul plătește solicitantului o anumită sumă atunci când produsul în cauză este vândut la export, inclusiv pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(34)

În temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, solicitantul a solicitat, de asemenea, o ajustare pentru a ține cont de o reducere a taxei pe export, acordată de guvern. Guvernul plătește solicitantului o anumită sumă atunci când produsul în cauză este vândut la export, inclusiv pe piața Uniunii.

| (35) | Solicitantul a demonstrat că o sumă reprezentând mai puțin de 0,5 % din valoarea facturii este plătită solicitantului pentru exporturile către piața Uniunii. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, dacă se îndeplinesc condițiile menționate la articolul respectiv, trebuie ajustată valoarea normală, și nu prețul de export, astfel cum cere solicitantul. În plus, ancheta a arătat că nu se poate stabili o legătură directă între plata primită de solicitant cu privire la produsul în cauză, atunci când este exportat către Uniune, și taxele la import pentru materiile prime încorporate efectiv în produs. |
| --- | --- |

(35)

Solicitantul a demonstrat că o sumă reprezentând mai puțin de 0,5 % din valoarea facturii este plătită solicitantului pentru exporturile către piața Uniunii. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, dacă se îndeplinesc condițiile menționate la articolul respectiv, trebuie ajustată valoarea normală, și nu prețul de export, astfel cum cere solicitantul. În plus, ancheta a arătat că nu se poate stabili o legătură directă între plata primită de solicitant cu privire la produsul în cauză, atunci când este exportat către Uniune, și taxele la import pentru materiile prime încorporate efectiv în produs.

| (36) | De asemenea, solicitantul a solicitat aceeași ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (k). Cu toate acestea, dat fiind că solicitantul nu a demonstrat existența unei legături între reducerea taxei la export și stabilirea prețului produsului exportat în cauză, cererea nu a putut fi acceptată. |
| --- | --- |

(36)

De asemenea, solicitantul a solicitat aceeași ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (k). Cu toate acestea, dat fiind că solicitantul nu a demonstrat existența unei legături între reducerea taxei la export și stabilirea prețului produsului exportat în cauză, cererea nu a putut fi acceptată.

| (37) | În consecință, cererea privind efectuarea unei ajustări pentru a ține cont de reducerea taxei la export, în temeiul articolului 2 alineatul (10) literele (b) și (k), este respinsă. |
| --- | --- |

(37)

În consecință, cererea privind efectuarea unei ajustări pentru a ține cont de reducerea taxei la export, în temeiul articolului 2 alineatul (10) literele (b) și (k), este respinsă.

4.   Dumpingul în cursul PAR

| (38) | Valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs vizat exportat către Uniune a fost comparată cu prețul mediu ponderat de export al tipului de produs relevant corespunzător, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(38)

Valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs vizat exportat către Uniune a fost comparată cu prețul mediu ponderat de export al tipului de produs relevant corespunzător, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (39) | Astfel, marja de dumping medie ponderată exprimată sub forma unui procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 3,6 %. |
| --- | --- |

(39)

Astfel, marja de dumping medie ponderată exprimată sub forma unui procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 3,6 %.

4.   CARACTERUL DURABIL AL MODIFICĂRII CIRCUMSTANȚELOR

| (40) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă circumstanțele pe baza cărora a fost stabilită marja de dumping actuală s-au modificat și dacă modificarea are un caracter durabil. |
| --- | --- |

(40)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă circumstanțele pe baza cărora a fost stabilită marja de dumping actuală s-au modificat și dacă modificarea are un caracter durabil.

| (41) | În cererea sa de reexaminare, solicitantul s-a referit la modificările gamei de produse pe care le comercializează, care ar avea un impact direct asupra costului de producție a acestora. Ancheta a confirmat că, din cauza restructurării societății, solicitantul nu mai produce și nu mai comercializează unele produse pe care le producea și le vindea în cursul anchetei inițiale și că acest lucru a influențat costul de producție a produsului în cauză. |
| --- | --- |

(41)

În cererea sa de reexaminare, solicitantul s-a referit la modificările gamei de produse pe care le comercializează, care ar avea un impact direct asupra costului de producție a acestora. Ancheta a confirmat că, din cauza restructurării societății, solicitantul nu mai produce și nu mai comercializează unele produse pe care le producea și le vindea în cursul anchetei inițiale și că acest lucru a influențat costul de producție a produsului în cauză.

| (42) | AETMD a menționat că este posibil ca restructurarea efectuată de solicitant să nu aibă caracter durabil, întrucât aceasta poate fi revocată cu ușurință. |
| --- | --- |

(42)

AETMD a menționat că este posibil ca restructurarea efectuată de solicitant să nu aibă caracter durabil, întrucât aceasta poate fi revocată cu ușurință.

| (43) | Conducerea societății solicitantului poate, într-adevăr, dacă dorește, să revoce restructurarea. Cu toate acestea, nu există dovezi care să arate că hotărârea solicitantului de a restructura și de a raționaliza comercializarea produselor grupului între societățile din cadrul grupului nu ar avea caracter durabil. În plus, restructurarea a avut loc în 2009, ceea ce arată că noua structură a grupului este durabilă. |
| --- | --- |

(43)

Conducerea societății solicitantului poate, într-adevăr, dacă dorește, să revoce restructurarea. Cu toate acestea, nu există dovezi care să arate că hotărârea solicitantului de a restructura și de a raționaliza comercializarea produselor grupului între societățile din cadrul grupului nu ar avea caracter durabil. În plus, restructurarea a avut loc în 2009, ceea ce arată că noua structură a grupului este durabilă.

| (44) | După comunicarea informațiilor, AETMD și-a reiterat opinia potrivit căreia modificarea care a stat la originea reexaminării nu poate fi considerată durabilă. Mai precis, aceasta a contestat impactul reorganizării interne a grupului asupra costului de producție, declarând că, în cadrul grupului, costurile pot fi pur și simplu realocate pentru a scădea valoarea normală. Din acest motiv, noul cost de producție nu poate fi considerat durabil. AETMD a menționat, de asemenea, că filiala responsabilă cu producerea și vânzarea de produse proaspete are aceeași adresă ca solicitantul. AETMD a susținut că acesta este un alt indiciu privind lipsa de profunzime și de durabilitate a reorganizării. |
| --- | --- |

(44)

După comunicarea informațiilor, AETMD și-a reiterat opinia potrivit căreia modificarea care a stat la originea reexaminării nu poate fi considerată durabilă. Mai precis, aceasta a contestat impactul reorganizării interne a grupului asupra costului de producție, declarând că, în cadrul grupului, costurile pot fi pur și simplu realocate pentru a scădea valoarea normală. Din acest motiv, noul cost de producție nu poate fi considerat durabil. AETMD a menționat, de asemenea, că filiala responsabilă cu producerea și vânzarea de produse proaspete are aceeași adresă ca solicitantul. AETMD a susținut că acesta este un alt indiciu privind lipsa de profunzime și de durabilitate a reorganizării.

| (45) | Ca răspuns la observațiile AETMD, prezentate în considerentul 44, solicitantul a subliniat că reorganizarea a determinat, de asemenea, îmbunătățirea sistemului de contabilizare a costurilor, care a permis identificarea și soluționarea blocajelor pentru a optimiza producția și a reduce costurile de producție. Solicitantul a declarat, de asemenea, că, în stadiul actual, revocarea reorganizării din 2009 ar fi un proces foarte complex, întrucât societatea-mamă a solicitantului, Agripure Holding PLC, este cotată la bursa thailandeză. |
| --- | --- |

(45)

Ca răspuns la observațiile AETMD, prezentate în considerentul 44, solicitantul a subliniat că reorganizarea a determinat, de asemenea, îmbunătățirea sistemului de contabilizare a costurilor, care a permis identificarea și soluționarea blocajelor pentru a optimiza producția și a reduce costurile de producție. Solicitantul a declarat, de asemenea, că, în stadiul actual, revocarea reorganizării din 2009 ar fi un proces foarte complex, întrucât societatea-mamă a solicitantului, Agripure Holding PLC, este cotată la bursa thailandeză.

| (46) | Riscul revocării potențiale a reorganizării societății solicitantului a fost deja discutat în considerentul 43. |
| --- | --- |

(46)

Riscul revocării potențiale a reorganizării societății solicitantului a fost deja discutat în considerentul 43.

| (47) | De asemenea, în vederea verificării acurateței afirmațiilor din cererea de deschidere a prezentei reexaminări, Comisia a comparat costul de producție a tipurilor de produs exportate către Uniune în cursul anchetei inițiale (și anume, înainte de reorganizarea societății solicitante din 2009) și în cursul PAR. Comparația a confirmat, într-adevăr, modificarea semnificativă a costului de producție unitar. Modificarea identificată a costurilor de producție unitare depășește o simplă realocare a costurilor, fiind datorată unei scăderi reale a costurilor indirecte de producție, precum cheltuielile de regie pentru fabricare și costul muncii. |
| --- | --- |

(47)

De asemenea, în vederea verificării acurateței afirmațiilor din cererea de deschidere a prezentei reexaminări, Comisia a comparat costul de producție a tipurilor de produs exportate către Uniune în cursul anchetei inițiale (și anume, înainte de reorganizarea societății solicitante din 2009) și în cursul PAR. Comparația a confirmat, într-adevăr, modificarea semnificativă a costului de producție unitar. Modificarea identificată a costurilor de producție unitare depășește o simplă realocare a costurilor, fiind datorată unei scăderi reale a costurilor indirecte de producție, precum cheltuielile de regie pentru fabricare și costul muncii.

| (48) | În ceea ce privește faptul că solicitantul și filiala sa au aceeași adresă administrativă, aceasta este o practică comercială obișnuită. În plus, în timpul verificării efectuate la sediul solicitantului, Comisia a observat că liniile de producție și stocarea produselor finite din locație erau destinate producției de porumb dulce; nu exista niciun indiciu vizibil care să arate o eventuală producere și stocare a produselor proaspete vândute de filială. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește faptul că solicitantul și filiala sa au aceeași adresă administrativă, aceasta este o practică comercială obișnuită. În plus, în timpul verificării efectuate la sediul solicitantului, Comisia a observat că liniile de producție și stocarea produselor finite din locație erau destinate producției de porumb dulce; nu exista niciun indiciu vizibil care să arate o eventuală producere și stocare a produselor proaspete vândute de filială.

| (49) | Având în vedere argumentele AETMD și ale solicitantului și dat fiind că a fost identificată o scădere de facto a costului de producție unitar între momentul anchetei inițiale și PAR, argumentul înaintat de AETMD este respins. |
| --- | --- |

(49)

Având în vedere argumentele AETMD și ale solicitantului și dat fiind că a fost identificată o scădere de facto a costului de producție unitar între momentul anchetei inițiale și PAR, argumentul înaintat de AETMD este respins.

| (50) | AETMD a afirmat, de asemenea, că solicitantul intenționa să-și sporească, în 2013, capacitatea de producție cu aproximativ 40 %. Potrivit AETMD, acest fapt contrazice declarația solicitantului, conform căreia costul de producție nou, revizuit (de după restructurare) ar avea un caracter durabil. |
| --- | --- |

(50)

AETMD a afirmat, de asemenea, că solicitantul intenționa să-și sporească, în 2013, capacitatea de producție cu aproximativ 40 %. Potrivit AETMD, acest fapt contrazice declarația solicitantului, conform căreia costul de producție nou, revizuit (de după restructurare) ar avea un caracter durabil.

| (51) | Ancheta a confirmat, într-adevăr, că solicitantul este pe cale să-și sporească capacitatea de producție. Impactul capacității sporite a fost unul dintre factorii pe baza cărora s-a concluzionat în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor că există un risc de continuare a dumpingului (6). |
| --- | --- |

(51)

Ancheta a confirmat, într-adevăr, că solicitantul este pe cale să-și sporească capacitatea de producție. Impactul capacității sporite a fost unul dintre factorii pe baza cărora s-a concluzionat în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor că există un risc de continuare a dumpingului (6).

| (52) | După comunicarea informațiilor, AETMD și-a reiterat afirmația potrivit căreia investiția într-o nouă capacitate de producție va influența cu siguranță costul de producție și, prin urmare, costul de producție utilizat ca referință principală, cu care au fost comparate prețurile pe piața internă în cadrul prezentei reexaminări (a se vedea considerentul 24), nu are caracter durabil. În special, AETMD a realizat un calcul pe baza surselor disponibile, pe baza căruia a concluzionat că, în comparație cu costurile curente, costurile totale vor crește cu aproximativ 10 % datorită creșterii costurilor amortizării. |
| --- | --- |

(52)

După comunicarea informațiilor, AETMD și-a reiterat afirmația potrivit căreia investiția într-o nouă capacitate de producție va influența cu siguranță costul de producție și, prin urmare, costul de producție utilizat ca referință principală, cu care au fost comparate prețurile pe piața internă în cadrul prezentei reexaminări (a se vedea considerentul 24), nu are caracter durabil. În special, AETMD a realizat un calcul pe baza surselor disponibile, pe baza căruia a concluzionat că, în comparație cu costurile curente, costurile totale vor crește cu aproximativ 10 % datorită creșterii costurilor amortizării.

| (53) | Solicitantul nu a contestat afirmația făcută de AETMD cu privire la costurile crescute ale amortizării în sine, însă a subliniat că respectiva creștere a costurilor amortizării va fi compensată de creșterea venitului total (prin creșterea vânzărilor) și de scăderea altor costuri în urma sporirii gradului de automatizare. |
| --- | --- |

(53)

Solicitantul nu a contestat afirmația făcută de AETMD cu privire la costurile crescute ale amortizării în sine, însă a subliniat că respectiva creștere a costurilor amortizării va fi compensată de creșterea venitului total (prin creșterea vânzărilor) și de scăderea altor costuri în urma sporirii gradului de automatizare.

| (54) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 51, în prezent solicitantul investește, într-adevăr, în noi unități de producție. Investițiile în noi unități de producție pot conduce la creșterea costurilor amortizării. În schimb, astfel cum a arătat solicitantul ca răspuns la observația AETMD, noile unități de producție pot aduce, de asemenea, modificări (față de liniile de producție existente), cum ar fi gradul de automatizare. Astfel de modificări ar trebui să aibă un efect direct de micșorare a costurilor legate de muncă și energie și ar putea să compenseze creșterea costului amortizării. |
| --- | --- |

(54)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 51, în prezent solicitantul investește, într-adevăr, în noi unități de producție. Investițiile în noi unități de producție pot conduce la creșterea costurilor amortizării. În schimb, astfel cum a arătat solicitantul ca răspuns la observația AETMD, noile unități de producție pot aduce, de asemenea, modificări (față de liniile de producție existente), cum ar fi gradul de automatizare. Astfel de modificări ar trebui să aibă un efect direct de micșorare a costurilor legate de muncă și energie și ar putea să compenseze creșterea costului amortizării.

| (55) | În concluzie, impactul total asupra costului de producție pe unitate produsă nu poate fi cuantificat înainte de inaugurarea noilor instalații și de reflectarea eventualelor costuri suplimentare în contabilitate. |
| --- | --- |

(55)

În concluzie, impactul total asupra costului de producție pe unitate produsă nu poate fi cuantificat înainte de inaugurarea noilor instalații și de reflectarea eventualelor costuri suplimentare în contabilitate.

| (56) | Cu toate acestea, având în vedere obiectivul investiției (creșterea eficienței și a competitivității, reducerea costurilor de producție unitare) este de așteptat ca, cel puțin pe termen mediu-lung, să nu existe creșteri semnificative ale costului de producție unitar. În aceste circumstanțe, este de așteptat ca valoarea normală să se bazeze în continuare pe prețurile interne, precum în cadrul prezentei reexaminări. Prin urmare, argumentul adus de AETMD trebuie să fie respins. |
| --- | --- |

(56)

Cu toate acestea, având în vedere obiectivul investiției (creșterea eficienței și a competitivității, reducerea costurilor de producție unitare) este de așteptat ca, cel puțin pe termen mediu-lung, să nu existe creșteri semnificative ale costului de producție unitar. În aceste circumstanțe, este de așteptat ca valoarea normală să se bazeze în continuare pe prețurile interne, precum în cadrul prezentei reexaminări. Prin urmare, argumentul adus de AETMD trebuie să fie respins.

| (57) | După comunicarea informațiilor, AETMD a contestat, de asemenea, caracterul durabil al noii marje de dumping. Aceasta a susținut că prețurile de export utilizate drept bază pentru calcularea marjei de dumping nu au fost reprezentative. În special, aceasta a afirmat că:






  (a) | tonajul exportat în cursul PAR a fost prea mic pentru a fi considerat reprezentativ; și |
| --- | --- | --- |

(57)

După comunicarea informațiilor, AETMD a contestat, de asemenea, caracterul durabil al noii marje de dumping. Aceasta a susținut că prețurile de export utilizate drept bază pentru calcularea marjei de dumping nu au fost reprezentative. În special, aceasta a afirmat că:

(a)

tonajul exportat în cursul PAR a fost prea mic pentru a fi considerat reprezentativ; și

| (b) | în ceea ce privește considerentul 29, având în vedere faptul că tranzacțiile de export de produse sub marcă proprie au reprezentat aproape jumătate din totalul exporturilor în cursul PAR, prețurile de export ar trebui să fie considerate nereprezentative. AETMD a fost de părere că, în cazul în care măsurile propuse de diminuare a măsurilor ar intra în vigoare, este probabil ca cea mai mare parte a exporturilor către Uniune să fie realizate sub marca distribuitorului, la prețuri de export mai mici (7). |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește considerentul 29, având în vedere faptul că tranzacțiile de export de produse sub marcă proprie au reprezentat aproape jumătate din totalul exporturilor în cursul PAR, prețurile de export ar trebui să fie considerate nereprezentative. AETMD a fost de părere că, în cazul în care măsurile propuse de diminuare a măsurilor ar intra în vigoare, este probabil ca cea mai mare parte a exporturilor către Uniune să fie realizate sub marca distribuitorului, la prețuri de export mai mici (7).

| (58) | Întrucât cantitățile exportate către Uniune nu au fost semnificative, Comisia a verificat că prețurile de export ale solicitantului plătite sau care urmează să fie plătite, pentru Uniune, au fost reprezentative, comparându-le cu prețurile de export ale solicitantului plătite sau care urmează să fie plătite pentru exporturi către alte țări terțe. Prin urmare, s-a concluzionat că prețurile percepute clienților din Uniune au fost în concordanță cu cele pentru clienții de pe alte piețe de export. |
| --- | --- |

(58)

Întrucât cantitățile exportate către Uniune nu au fost semnificative, Comisia a verificat că prețurile de export ale solicitantului plătite sau care urmează să fie plătite, pentru Uniune, au fost reprezentative, comparându-le cu prețurile de export ale solicitantului plătite sau care urmează să fie plătite pentru exporturi către alte țări terțe. Prin urmare, s-a concluzionat că prețurile percepute clienților din Uniune au fost în concordanță cu cele pentru clienții de pe alte piețe de export.

| (59) | Existența unor segmente de piață diferite, sub marcă proprie și sub marca distribuitorului, a fost confirmată în timpul anchetelor anterioare (8). Aceasta constituie o parte importantă a definiției diverselor tipuri de produse în cadrul definiției produsului vizat. Astfel, exporturile produselor sub marcă proprie au fost comparate cu vânzările pe piața internă ale produselor sub marcă proprie, iar vânzările la export ale produselor sub marca distribuitorului au fost comparate cu vânzările pe piața internă ale produselor sub marca distribuitorului. |
| --- | --- |

(59)

Existența unor segmente de piață diferite, sub marcă proprie și sub marca distribuitorului, a fost confirmată în timpul anchetelor anterioare (8). Aceasta constituie o parte importantă a definiției diverselor tipuri de produse în cadrul definiției produsului vizat. Astfel, exporturile produselor sub marcă proprie au fost comparate cu vânzările pe piața internă ale produselor sub marcă proprie, iar vânzările la export ale produselor sub marca distribuitorului au fost comparate cu vânzările pe piața internă ale produselor sub marca distribuitorului.

| (60) | Afirmația AETMD potrivit căreia exporturile viitoare vor consta, în principal, în produse sub marca distribuitorului este speculativă, nu este susținută cu probe și, prin urmare, este insuficientă pentru a contesta caracterul reprezentativ al exporturilor produselor sub marcă proprie în cursul PAR. Prin urmare, argumentul AETMD este respins. |
| --- | --- |

(60)

Afirmația AETMD potrivit căreia exporturile viitoare vor consta, în principal, în produse sub marca distribuitorului este speculativă, nu este susținută cu probe și, prin urmare, este insuficientă pentru a contesta caracterul reprezentativ al exporturilor produselor sub marcă proprie în cursul PAR. Prin urmare, argumentul AETMD este respins.

| (61) | AETMD a susținut, de asemenea, că scăderea taxei ar putea da naștere riscului de circumvenție a măsurilor. |
| --- | --- |

(61)

AETMD a susținut, de asemenea, că scăderea taxei ar putea da naștere riscului de circumvenție a măsurilor.

| (62) | Se reamintește că taxele aplicabile în prezent sunt deja diferențiate între producătorii-exportatori thailandezi. Astfel, riscul de circumvenție a măsurilor (de exemplu, prin utilizarea codului adițional TARIC cu taxe mai mici) există de la introducerea măsurilor inițiale. Stabilirea unei taxe mai mici pentru unul dintre producători-exportatori nu sporește în sine riscul de circumvenție a măsurilor de către Thailanda în ansamblu. |
| --- | --- |

(62)

Se reamintește că taxele aplicabile în prezent sunt deja diferențiate între producătorii-exportatori thailandezi. Astfel, riscul de circumvenție a măsurilor (de exemplu, prin utilizarea codului adițional TARIC cu taxe mai mici) există de la introducerea măsurilor inițiale. Stabilirea unei taxe mai mici pentru unul dintre producători-exportatori nu sporește în sine riscul de circumvenție a măsurilor de către Thailanda în ansamblu.

| (63) | De asemenea, în cazul în care se primesc informații privind circumvenția taxelor, se poate iniția o anchetă corespunzătoare, cu condiția să se îndeplinească condițiile enumerate la articolul 13 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(63)

De asemenea, în cazul în care se primesc informații privind circumvenția taxelor, se poate iniția o anchetă corespunzătoare, cu condiția să se îndeplinească condițiile enumerate la articolul 13 din regulamentul de bază.

| (64) | AETMD a afirmat, de asemenea, că este posibil ca solicitantul să fi crescut în mod artificial prețurile de export către Uniune prin compensarea încrucișată cu vânzări paralele de alte produse la prețuri micșorate artificial. |
| --- | --- |

(64)

AETMD a afirmat, de asemenea, că este posibil ca solicitantul să fi crescut în mod artificial prețurile de export către Uniune prin compensarea încrucișată cu vânzări paralele de alte produse la prețuri micșorate artificial.

| (65) | Astfel cum se arată în considerentul 58, prețurile de export ale produsului relevant către Uniune au fost în concordanță cu cele practicate față de țări terțe. Așadar, nu există indicii care să arate că prețurile de export către Uniune au fost crescute artificial în cursul PAR. Prin urmare, argumentul este respins. |
| --- | --- |

(65)

Astfel cum se arată în considerentul 58, prețurile de export ale produsului relevant către Uniune au fost în concordanță cu cele practicate față de țări terțe. Așadar, nu există indicii care să arate că prețurile de export către Uniune au fost crescute artificial în cursul PAR. Prin urmare, argumentul este respins.

5.   MĂSURI ANTIDUMPING

| (66) | Având în vedere rezultatele anchetei, Comisia consideră oportună modificarea taxei antidumping aplicabile importurilor produsului în cauză provenit de la River Kwai International Food Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

(66)

Având în vedere rezultatele anchetei, Comisia consideră oportună modificarea taxei antidumping aplicabile importurilor produsului în cauză provenit de la River Kwai International Food Industry Co. Ltd.

| (67) | De asemenea, la cererea solicitantului, adresa acestuia în Thailanda a fost modificată. |
| --- | --- |

(67)

De asemenea, la cererea solicitantului, adresa acestuia în Thailanda a fost modificată.

6.   COMUNICAREA INFORMAȚIILOR

| (68) | Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele principale pe baza cărora s-a decis să se recomande modificarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013. |
| --- | --- |

(68)

Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele principale pe baza cărora s-a decis să se recomande modificarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013.

| (69) | După comunicarea informațiilor, guvernul thailandez a susținut că nivelul mediu al taxei pentru exportatorii cooperanți care nu au fost incluși în eșantion ar trebui, de asemenea, să fie revizuit, pentru a ține seama de rezultatele prezentei reexaminări intermediare parțiale. Trebuie să se precizeze că cererea respectivă depășește domeniul limitat de aplicare al prezentei reexaminări, care vizează numai ajustarea nivelului existent al taxei antidumping pentru solicitant. Orice cerere de modificare a nivelului taxei antidumping ca urmare a unei pretinse modificări a circumstanțelor trebuie să fie înaintată în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Prin urmare, cererea respectivă este respinsă, |
| --- | --- |

(69)

După comunicarea informațiilor, guvernul thailandez a susținut că nivelul mediu al taxei pentru exportatorii cooperanți care nu au fost incluși în eșantion ar trebui, de asemenea, să fie revizuit, pentru a ține seama de rezultatele prezentei reexaminări intermediare parțiale. Trebuie să se precizeze că cererea respectivă depășește domeniul limitat de aplicare al prezentei reexaminări, care vizează numai ajustarea nivelului existent al taxei antidumping pentru solicitant. Orice cerere de modificare a nivelului taxei antidumping ca urmare a unei pretinse modificări a circumstanțelor trebuie să fie înaintată în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Prin urmare, cererea respectivă este respinsă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Rubrica referitoare la River Kwai International Food Industry Co., Ltd din tabelul de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 este înlocuită cu următorul text:

| Societatea | Taxa antidumping (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| „River Kwai International Food Industry Co., Ltd, |
| 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road |
| Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 |
| Thailanda |

Societatea

Taxa antidumping (%)

Codul adițional TARIC

„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,

99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road

Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000

Thailanda

3,6

A791”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 martie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

A. TSAFTARIS

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 682/2007 al Consiliului din 18 iunie 2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda (JO L 159, 20.6.2007, p. 14).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 954/2008 al Consiliului din 25 septembrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 682/2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda (JO L 260, 30.9.2008, p. 1).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 al Consiliului din 2 septembrie 2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (JO L 244, 13.9.2013, p. 1).

4

(5)  JO C 42, 14.2.2013, p. 7.

5

(6)  A se vedea considerentele 49-75 din reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor.

6

(7)  A se vedea considerentul 86 din reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor.

7

(8)  A se vedea considerentul 85 din reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor.

8

---

| 27.3.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/7

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 308/2014 AL COMISIEI

din 20 martie 2014

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Almendra de Mallorca”/„Almendra Mallorquina”/„Ametlla de Mallorca”/„Ametlla Mallorquina” depusă de Spania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Almendra de Mallorca”/„Almendra Mallorquina”/„Ametlla de Mallorca”/„Ametlla Mallorquina” depusă de Spania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Almendra de Mallorca”/„Almendra Mallorquina”/„Ametlla de Mallorca”/„Ametlla Mallorquina” ar trebui, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Almendra de Mallorca”/„Almendra Mallorquina”/„Ametlla de Mallorca”/„Ametlla Mallorquina” ar trebui, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 martie 2014.

Pentru Comisie, pentru președinte

Dacian CIOLOȘ

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO C 317, 31.10.2013, p. 8.

2

---

ANEXĂ

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.6.   Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate

SPANIA

Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina (IGP)

---

| 27.3.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/9

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 309/2014 AL COMISIEI

din 20 martie 2014

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Aceite de la Comunitat Valenciana (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Aceite de la Comunitat Valenciana” depusă de Spania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Aceite de la Comunitat Valenciana” depusă de Spania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Aceite de la Comunitat Valenciana” trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Aceite de la Comunitat Valenciana” trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea „Aceite de la Comunitat Valenciana” (DOP).

Denumirea menționată la primul paragraf se referă la un produs din clasa 1.5. Uleiuri și grăsimi (unt, margarină, uleiuri etc.) din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1898/2006 al Comisiei (3).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 martie 2014.

Pentru Comisie, pentru președinte

Dacian CIOLOȘ

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO C 276, 25.9.2013, p. 9.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1898/2006 al Comisiei din 14 decembrie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (JO L 369, 23.12.2006, p. 1)

3

---

| 27.3.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/10

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 310/2014 AL COMISIEI

din 25 martie 2014

privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura Combinată

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament.

| (2) | Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă acesteia orice fel de subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții specifice ale Uniunii, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă acesteia orice fel de subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții specifice ale Uniunii, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri.

| (3) | În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana (1) a tabelului din anexă ar trebui clasificate la codul NC indicat în coloana (2), pe baza motivelor care figurează în coloana (3) a tabelului menționat. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana (1) a tabelului din anexă ar trebui clasificate la codul NC indicat în coloana (2), pe baza motivelor care figurează în coloana (3) a tabelului menționat.

| (4) | Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului (2), pentru o anumită perioadă, a informațiilor tarifare obligatorii furnizate în ceea ce privește mărfurile vizate de prezentul regulament, dar care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament. Perioada respectivă ar trebui să fie de trei luni. |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului (2), pentru o anumită perioadă, a informațiilor tarifare obligatorii furnizate în ceea ce privește mărfurile vizate de prezentul regulament, dar care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament. Perioada respectivă ar trebui să fie de trei luni.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal. |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă se clasifică în Nomenclatura combinată la codul NC indicat în coloana (2) a tabelului menționat.

Articolul 2

Informațiile tarifare obligatorii care nu sunt conforme cu prezentul regulament pot fi în continuare invocate, în conformitate cu articolul 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92, pentru o perioadă de trei luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 25 martie 2014.

Pentru Comisie, pentru președinte

Algirdas ŠEMETA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (JO L 302, 19.10.1992, p. 1):

2

---

ANEXĂ

| Descrierea mărfurilor | Clasificare
  (Cod NC) | Motive |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Un monitor color de tip ecran cu cristale lichide (LCD) cu diagonala ecranului de 48 cm (19 inci) cu dimensiunile aproximative de 46 × 37 × 21 cm, cu:






  — | o rezoluție nativă de 1 440 × 900 pixeli, |

Descrierea mărfurilor

Clasificare

(Cod NC)

Motive

(1)

(2)

(3)

Un monitor color de tip ecran cu cristale lichide (LCD) cu diagonala ecranului de 48 cm (19 inci) cu dimensiunile aproximative de 46 × 37 × 21 cm, cu:

—

o rezoluție nativă de 1 440 × 900 pixeli,

| — | rezoluții suportate: 640 × 480, 800 × 600, 1 024 × 768 și 1 280 × 1 024 pixeli, |
| --- | --- |

—

rezoluții suportate: 640 × 480, 800 × 600, 1 024 × 768 și 1 280 × 1 024 pixeli,

| — | raport de aspect de 16:10; |
| --- | --- |

—

raport de aspect de 16:10;

| — | distanța dintre subpixeli de aceeași culoare de 0,285 mm, |
| --- | --- |

—

distanța dintre subpixeli de aceeași culoare de 0,285 mm,

| — | luminozitate de 300 cd/m2, |
| --- | --- |

—

luminozitate de 300 cd/m2,

| — | raport de contrast de 500:1, |
| --- | --- |

—

raport de contrast de 500:1,

| — | un timp de răspuns de 8 ms, |
| --- | --- |

—

un timp de răspuns de 8 ms,

| — | două difuzoare, |
| --- | --- |

—

două difuzoare,

| — | întrerupător și butoane de control. |
| --- | --- |

—

întrerupător și butoane de control.

Aparatul este echipat cu următoarele interfețe:

| — | o interfață DVI-D, |
| --- | --- |

—

o interfață DVI-D,

| — | două interfețe VGA. |
| --- | --- |

—

două interfețe VGA.

Are un suport cu un mecanism de înclinare.

Monitorul este prezentat pentru utilizare cu mașini automate de prelucrare a datelor (APD).

8528 51 00

Clasificarea se stabilește pe baza regulilor generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, precum și pe baza textului de la codurile NC 8528 și 8528 51 00.

Având în vedere caracteristicile obiective ale produsului, cum ar fi rezoluția, rezoluțiile suportate, raportul de aspect, distanța dintre subpixeli de aceeași culoare adecvată pentru vizionare prelungită de la apropiere, luminozitatea, interfețele utilizate pentru sisteme APD și prezența mecanismului de înclinare, scopul utilizării este de monitor de tipul exclusiv sau în principal destinat unei mașini automate de prelucrare a datelor de la poziția 8471.

Prin urmare, monitorul va fi clasificat la codul NC 8528 51 00 ca alt tip de monitor de tipul exclusiv sau în principal destinat unei mașini automate de prelucrare a datelor de la poziția 8471.

---

| 27.3.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/12

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 311/2014 AL COMISIEI

din 25 martie 2014

privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament.

| (2) | Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale de interpretare a Nomenclaturii Combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă acesteia orice fel de subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții specifice ale Uniunii, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale de interpretare a Nomenclaturii Combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă acesteia orice fel de subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții specifice ale Uniunii, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri.

| (3) | În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana (1) a tabelului din anexă ar trebui clasificate la codurile NC indicate în coloana (2), pe baza motivelor care figurează în coloana (3) a tabelului menționat. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana (1) a tabelului din anexă ar trebui clasificate la codurile NC indicate în coloana (2), pe baza motivelor care figurează în coloana (3) a tabelului menționat.

| (4) | Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului (2), pentru o anumită perioadă, a informațiilor tarifare obligatorii furnizate în ceea ce privește mărfurile vizate de prezentul regulament, dar care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament. Perioada respectivă ar trebui să fie de trei luni. |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului (2), pentru o anumită perioadă, a informațiilor tarifare obligatorii furnizate în ceea ce privește mărfurile vizate de prezentul regulament, dar care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament. Perioada respectivă ar trebui să fie de trei luni.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă se clasifică în Nomenclatura combinată la codurile NC indicate în coloana (2) a tabelului menționat.

Articolul 2

Informațiile tarifare obligatorii care nu sunt conforme cu prezentul regulament pot fi în continuare invocate, în conformitate cu articolul 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92, pentru o perioadă de trei luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 25 martie 2014.

Pentru Comisie, pentru președinte

Algirdas ŠEMETA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (JO L 302, 19.10.1992, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Descrierea mărfurilor | Clasificare
  (Cod NC) | Motive |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Aparat cu funcții de redare și editare a sunetului, încorporat într-o carcasă cu dimensiuni de aproximativ 43 × 15 × 8 cm.
  Este echipat cu cititor de CD și ieșire audio. Este prevăzut cu taste, butoane, cursoare și un mic indicator cu ecran cu cristale lichide (LCD).
  Aparatul permite editarea sunetului: este dotat cu funcții care permit redarea perfectă în buclă și crearea efectelor de repetiție, cu un contor al bătăilor pe minut (BPM), precum și cu un regulator de intensitate sonoră.
  Aparatul este conceput spre a fi utilizat pentru reproducerea și editarea sunetului într-un mediu neprofesional. |

Descrierea mărfurilor

Clasificare

(Cod NC)

Motive

(1)

(2)

(3)

1.

Aparat cu funcții de redare și editare a sunetului, încorporat într-o carcasă cu dimensiuni de aproximativ 43 × 15 × 8 cm.

Este echipat cu cititor de CD și ieșire audio. Este prevăzut cu taste, butoane, cursoare și un mic indicator cu ecran cu cristale lichide (LCD).

Aparatul permite editarea sunetului: este dotat cu funcții care permit redarea perfectă în buclă și crearea efectelor de repetiție, cu un contor al bătăilor pe minut (BPM), precum și cu un regulator de intensitate sonoră.

Aparatul este conceput spre a fi utilizat pentru reproducerea și editarea sunetului într-un mediu neprofesional.

8519 81 35

Clasificarea se stabilește în funcție de regulile generale 1 și 6 pentru interpretarea Nomenclaturii combinate, de nota 3 la secțiunea XVI, precum și de textul codurilor NC 8519, 8519 81 și 8519 81 35.

Deoarece aparatul este conceput pentru a îndeplini două funcții alternative (funcția de redare și funcția de editare a sunetului), el trebuie clasificat, în baza notei 3 la secțiunea XVI, după funcția principală care caracterizează ansamblul.

Având în vedere caracteristicile sale obiective, și anume prezența unei singure posibilități de intrare pentru fișierele audio (cititorul de CD) și capacitatea de editare limitată, funcția de redare a sunetului este funcția principală a aparatului.

În consecință, aparatul trebuie clasificat la codul NC 8519 81 35, ca alte aparate de înregistrare sau de reproducere a sunetului cu sistem de citire prin fascicul laser.

| 2. | Aparat cu funcții de redare și editare/mixare a sunetului (disc jockey multi player), încorporat într-o carcasă cu dimensiuni de aproximativ 40 × 32 × 10 cm.
  Este echipat cu un cititor de CD și cu diverse interfețe (USB, ieșiri audio, cititor de card SD). Este prevăzut cu taste, butoane, cursoare și un indicator cu ecran cu cristale lichide (LCD) de 6,1 inci.
  Aparatul poate să editeze și să mixeze sunetul. În acest scop el este, printre altele, echipat cu:






  — | un contor automat al bătăilor pe minut (BPM); |
| --- | --- | --- |

2.

Aparat cu funcții de redare și editare/mixare a sunetului (disc jockey multi player), încorporat într-o carcasă cu dimensiuni de aproximativ 40 × 32 × 10 cm.

Este echipat cu un cititor de CD și cu diverse interfețe (USB, ieșiri audio, cititor de card SD). Este prevăzut cu taste, butoane, cursoare și un indicator cu ecran cu cristale lichide (LCD) de 6,1 inci.

Aparatul poate să editeze și să mixeze sunetul. În acest scop el este, printre altele, echipat cu:

—

un contor automat al bătăilor pe minut (BPM);

| — | o funcție de demaraj al citirii cu atenuarea sunetului (fader start) și o funcție de revenire la un punct de reper (back cue); |
| --- | --- |

—

o funcție de demaraj al citirii cu atenuarea sunetului (fader start) și o funcție de revenire la un punct de reper (back cue);

| — | o funcție de înregistrare a mai multor puncte de reper pentru fiecare piesă (track hot cue); |
| --- | --- |

—

o funcție de înregistrare a mai multor puncte de reper pentru fiecare piesă (track hot cue);

| — | o buclă; |
| --- | --- |

—

o buclă;

| — | o buclă cu 4 bătăi; |
| --- | --- |

—

o buclă cu 4 bătăi;

| — | o funcție de reglare a punctelor de reper (cue point setting). |
| --- | --- |

—

o funcție de reglare a punctelor de reper (cue point setting).

Aparatul este conceput spre a fi folosit de disc-jockey profesioniști pentru redarea, editarea și mixarea sunetului.

Fișierele audio redate, editate și mixate pot să provină din diferite surse (cititor de CD, mașină automată de prelucrare a datelor (ADP), memorie USB sau card SD).

Aparatul poate funcționa independent sau în combinație cu un dispozitiv ADP.

8543 70 90

Clasificarea se stabilește în funcție de regulile generale 1 și 6 pentru interpretarea Nomenclaturii combinate, de nota 3 la secțiunea XVI, precum și de textul codurilor NC 8543, 8543 70 și 8543 70 90.

Deoarece aparatul este conceput pentru a îndeplini două funcții alternative (funcția de redare și funcția de editare/mixare a sunetului), el trebuie clasificat, în baza notei 3 la secțiunea XVI, după funcția principală care caracterizează ansamblul.

Având în vedere caracteristicile sale obiective, și anume caracteristicile tehnice pentru editarea și mixarea sunetului, posibilitatea mixării fișierelor audio provenite din diferite surse, designul și modul în care este conceput aparatul, funcția de editare/mixare a sunetului este funcția sa principală. În consecință, clasificarea la poziția 8519 este exclusă.

Prin urmare, aparatul trebuie clasificat la codul NC 8543 70 90, drept alte mașini și aparate electrice cu funcție proprie, nedenumite și necuprinse în altă parte în capitolul 85.

---

| 27.3.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/15

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 312/2014 AL COMISIEI

din 26 martie 2014

de stabilire a unui cod de rețea privind echilibrarea rețelelor de transport de gaz

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005 (1), în special articolul 6 alineatul (11),

întrucât:

| (1) | Definitivarea urgentă a unei piețe interne a energiei pe deplin operațională și interconectată care să contribuie la asigurarea alimentării economiei Uniunii cu o energie durabilă și la prețuri accesibile este crucială pentru realizarea obiectivului de intensificare a competitivității și de garantare, pentru toți consumatorii, a posibilității de a cumpăra energie la cele mai convenabile prețuri. |
| --- | --- |

(1)

Definitivarea urgentă a unei piețe interne a energiei pe deplin operațională și interconectată care să contribuie la asigurarea alimentării economiei Uniunii cu o energie durabilă și la prețuri accesibile este crucială pentru realizarea obiectivului de intensificare a competitivității și de garantare, pentru toți consumatorii, a posibilității de a cumpăra energie la cele mai convenabile prețuri.

| (2) | Pentru a face progrese către o mai bună integrare a pieței, este important ca normele privind echilibrarea gazului în cadrul rețelelor de transport să faciliteze schimburile comerciale cu gaze naturale între zonele de echilibrare, contribuind astfel la creșterea lichidității pieței. Prezentul regulament stabilește prin urmare norme armonizate de echilibrare la nivelul Uniunii, care vizează să le confere utilizatorilor rețelelor certitudinea că sunt în măsură să își gestioneze, în mod nediscriminatoriu și eficient din punct de vedere economic, poziția de echilibru în cadrul diferitelor zone de echilibrare de pe teritoriul Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a face progrese către o mai bună integrare a pieței, este important ca normele privind echilibrarea gazului în cadrul rețelelor de transport să faciliteze schimburile comerciale cu gaze naturale între zonele de echilibrare, contribuind astfel la creșterea lichidității pieței. Prezentul regulament stabilește prin urmare norme armonizate de echilibrare la nivelul Uniunii, care vizează să le confere utilizatorilor rețelelor certitudinea că sunt în măsură să își gestioneze, în mod nediscriminatoriu și eficient din punct de vedere economic, poziția de echilibru în cadrul diferitelor zone de echilibrare de pe teritoriul Uniunii.

| (3) | Prezentul regulament vine în sprijinul dezvoltării unei piețe angro a gazului pe termen scurt în Uniunea Europeană, care să permită flexibilitatea gazului, indiferent de unde provine acesta, în vederea achiziționării și punerii sale în vânzare prin mecanisme de piață, astfel încât utilizatorii rețelei să își poată echilibra în mod eficient portofoliile lor de echilibrare sau operatorul de sistem de transport să poată utiliza flexibilitatea gazului pentru a echilibra rețeaua de transport. |
| --- | --- |

(3)

Prezentul regulament vine în sprijinul dezvoltării unei piețe angro a gazului pe termen scurt în Uniunea Europeană, care să permită flexibilitatea gazului, indiferent de unde provine acesta, în vederea achiziționării și punerii sale în vânzare prin mecanisme de piață, astfel încât utilizatorii rețelei să își poată echilibra în mod eficient portofoliile lor de echilibrare sau operatorul de sistem de transport să poată utiliza flexibilitatea gazului pentru a echilibra rețeaua de transport.

| (4) | Regulamentul (CE) nr. 715/2009 stabilește norme nediscriminatorii privind condițiile de acces la sistemele de transport al gazelor naturale, pentru a se asigura funcționarea corespunzătoare a pieței interne a gazelor naturale. Normele de echilibrare bazate pe piață îi stimulează financiar pe utilizatorii rețelei să își echilibreze portofoliile de echilibrare prin intermediul unor tarife de dezechilibru care să reflecte costurile. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (CE) nr. 715/2009 stabilește norme nediscriminatorii privind condițiile de acces la sistemele de transport al gazelor naturale, pentru a se asigura funcționarea corespunzătoare a pieței interne a gazelor naturale. Normele de echilibrare bazate pe piață îi stimulează financiar pe utilizatorii rețelei să își echilibreze portofoliile de echilibrare prin intermediul unor tarife de dezechilibru care să reflecte costurile.

| (5) | Utilizatorii rețelei urmează să răspundă de echilibrarea intrărilor lor în raport cu ieșirile lor, normele de echilibrare fiind concepute pentru a promova o piață angro a gazului pe termen scurt și fiind instituite platforme de tranzacționare pentru a facilita comerțul cu gaz între utilizatorii rețelei și operatorul de sistem de transport. Operatorii de sisteme de transport efectuează eventualele echilibrări ale rețelelor de transport care ar putea fi necesare. În acest sens, operatorii de sisteme de transport ar trebui să urmeze ordinea de merit stabilită. Aceasta este concepută astfel încât operatorii de sisteme de transport să se aprovizioneze cu gaz ținând cont atât de considerentele economice, cât și de cele operaționale și utilizând produse care pot fi furnizate pornind de la o gamă cât mai largă de surse, inclusiv produse provenind din instalațiile de GNL și de stocare. Operatorii de sisteme de transport ar trebui să vizeze maximizarea volumului necesităților lor în materie de echilibrare a gazelor prin achiziționarea și vânzarea de produse standardizate pe termen scurt pe piața angro a gazului pe termen scurt. |
| --- | --- |

(5)

Utilizatorii rețelei urmează să răspundă de echilibrarea intrărilor lor în raport cu ieșirile lor, normele de echilibrare fiind concepute pentru a promova o piață angro a gazului pe termen scurt și fiind instituite platforme de tranzacționare pentru a facilita comerțul cu gaz între utilizatorii rețelei și operatorul de sistem de transport. Operatorii de sisteme de transport efectuează eventualele echilibrări ale rețelelor de transport care ar putea fi necesare. În acest sens, operatorii de sisteme de transport ar trebui să urmeze ordinea de merit stabilită. Aceasta este concepută astfel încât operatorii de sisteme de transport să se aprovizioneze cu gaz ținând cont atât de considerentele economice, cât și de cele operaționale și utilizând produse care pot fi furnizate pornind de la o gamă cât mai largă de surse, inclusiv produse provenind din instalațiile de GNL și de stocare. Operatorii de sisteme de transport ar trebui să vizeze maximizarea volumului necesităților lor în materie de echilibrare a gazelor prin achiziționarea și vânzarea de produse standardizate pe termen scurt pe piața angro a gazului pe termen scurt.

| (6) | Pentru a le permite utilizatorilor rețelei să își echilibreze portofoliile de echilibrare, prezentul regulament stabilește, de asemenea, cerințe minime privind furnizarea de informații pentru punerea în aplicare a unui sistem de echilibrare bazat pe piață. Prin urmare, fluxurile de informații furnizate în temeiul prezentului regulament au drept obiectiv sprijinirea regimului zilnic de echilibrare și se vor a fi un set de informații menite să sprijine utilizatorul rețelei în ceea ce privește gestionarea în condiții de rentabilitate a riscurilor și a oportunităților sale. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a le permite utilizatorilor rețelei să își echilibreze portofoliile de echilibrare, prezentul regulament stabilește, de asemenea, cerințe minime privind furnizarea de informații pentru punerea în aplicare a unui sistem de echilibrare bazat pe piață. Prin urmare, fluxurile de informații furnizate în temeiul prezentului regulament au drept obiectiv sprijinirea regimului zilnic de echilibrare și se vor a fi un set de informații menite să sprijine utilizatorul rețelei în ceea ce privește gestionarea în condiții de rentabilitate a riscurilor și a oportunităților sale.

| (7) | Pe lângă protecția informațiilor sensibile din punct de vedere comercial, în temeiul prezentului regulament, operatorul de sistem de transport ar trebui să păstreze confidențialitatea informațiilor și a datelor care i-au fost furnizate în scopul punerii în aplicare a prezentului regulament și nu ar trebui să divulge către terți, integral sau parțial, astfel de informații sau date, exceptând cazul când, și în măsura în care, este îndreptățit prin lege să facă acest lucru. |
| --- | --- |

(7)

Pe lângă protecția informațiilor sensibile din punct de vedere comercial, în temeiul prezentului regulament, operatorul de sistem de transport ar trebui să păstreze confidențialitatea informațiilor și a datelor care i-au fost furnizate în scopul punerii în aplicare a prezentului regulament și nu ar trebui să divulge către terți, integral sau parțial, astfel de informații sau date, exceptând cazul când, și în măsura în care, este îndreptățit prin lege să facă acest lucru.

| (8) | Prezentul regulament a fost adoptat pe baza Regulamentului (CE) nr. 715/2009, pe care îl completează și din care face parte integrantă. Trimiterile din alte acte juridice la Regulamentul (CE) nr. 715/2009 se înțeleg, de asemenea, ca trimiteri la prezentul regulament. Prezentul regulament se aplică în cazul capacităților care nu fac obiectul unor derogări și care aparțin unor noi infrastructuri majore ce au beneficiat de o derogare de la articolul 32 din Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) sau de la fostul articol 18 din Directiva 2003/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), în măsura în care aplicarea prezentului regulament nu subminează această derogare. Prezentul regulament se aplică luându-se în considerare caracterul specific al punctelor de interconectare. |
| --- | --- |

(8)

Prezentul regulament a fost adoptat pe baza Regulamentului (CE) nr. 715/2009, pe care îl completează și din care face parte integrantă. Trimiterile din alte acte juridice la Regulamentul (CE) nr. 715/2009 se înțeleg, de asemenea, ca trimiteri la prezentul regulament. Prezentul regulament se aplică în cazul capacităților care nu fac obiectul unor derogări și care aparțin unor noi infrastructuri majore ce au beneficiat de o derogare de la articolul 32 din Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) sau de la fostul articol 18 din Directiva 2003/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), în măsura în care aplicarea prezentului regulament nu subminează această derogare. Prezentul regulament se aplică luându-se în considerare caracterul specific al punctelor de interconectare.

| (9) | Prezentul regulament a fost stabilit în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 715/2009. Acesta duce mai departe armonizarea normelor de echilibrare prevăzute la articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 715/2009, pentru a facilita comerțul cu gaze. |
| --- | --- |

(9)

Prezentul regulament a fost stabilit în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 715/2009. Acesta duce mai departe armonizarea normelor de echilibrare prevăzute la articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 715/2009, pentru a facilita comerțul cu gaze.

| (10) | Prezentul regulament include dispoziții care se aplică operatorilor de sisteme de distribuție și care vizează armonizarea rolurilor acestora doar atunci când, și în măsura în care, este necesar pentru punerea corectă în aplicare a prezentelor dispoziții. |
| --- | --- |

(10)

Prezentul regulament include dispoziții care se aplică operatorilor de sisteme de distribuție și care vizează armonizarea rolurilor acestora doar atunci când, și în măsura în care, este necesar pentru punerea corectă în aplicare a prezentelor dispoziții.

| (11) | Autoritățile naționale de reglementare și operatorii de sisteme de transport ar trebui să țină seama de cele mai bune practici și eforturi depuse în vederea armonizării proceselor pentru punerea în aplicare a prezentului regulament. Acționând în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 713/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (4), Agenția și autoritățile naționale de reglementare ar trebui să asigure punerea în aplicare în cel mai eficient mod a normelor de echilibrare pe teritoriul Uniunii. |
| --- | --- |

(11)

Autoritățile naționale de reglementare și operatorii de sisteme de transport ar trebui să țină seama de cele mai bune practici și eforturi depuse în vederea armonizării proceselor pentru punerea în aplicare a prezentului regulament. Acționând în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 713/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (4), Agenția și autoritățile naționale de reglementare ar trebui să asigure punerea în aplicare în cel mai eficient mod a normelor de echilibrare pe teritoriul Uniunii.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului instituit în temeiul articolului 51 din Directiva 2009/73/CE, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului instituit în temeiul articolului 51 din Directiva 2009/73/CE,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește un cod de rețea care fixează norme de echilibrare a gazelor naturale, inclusiv norme de rețea cu privire la procedurile de nominalizare, tarifele de dezechilibru, procesele de reglare asociate tarifului de dezechilibru zilnic și echilibrarea operațională între rețelele operatorilor de sisteme de transport.

Articolul 2

Domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament se aplică zonelor de echilibrare de pe teritoriul Uniunii.

(2)   Prezentul regulament nu se aplică zonelor de echilibrare din statele membre care dețin o derogare în temeiul articolului 49 din Directiva 2009/73/CE.

(3)   Prezentul regulament nu se aplică reconcilierii care ar trebui să aibă loc între alocări și consumul real derivat ulterior din citirile contoarelor clienților finali, dacă acestea sunt disponibile.

(4)   Prezentul regulament nu se aplică în situații de urgență când operatorul de sistem de transport pune în aplicare măsuri specifice definite în temeiul normelor naționale aplicabile și pe baza Regulamentului (UE) nr. 994/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaze naturale (5), după caz.

(5)   Drepturile și obligațiile respective care decurg din prezentul regulament în ceea ce privește utilizatorii rețelei se aplică numai utilizatorilor rețelei care au încheiat un acord obligatoriu din punct de vedere juridic care este fie un contract de transport, fie un contract de altă natură, care le permite să înainteze notificări comerciale în conformitate cu articolul 5.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile de la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 715/2009, cele de la articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 984/2013 al Comisiei din 14 octombrie 2013 de stabilire a unui cod al rețelei privind mecanismele de alocare a capacității în sistemele de transport al gazelor și de completare a Regulamentului (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (6), precum și cele de la articolul 2 din Directiva 2009/73/CE. De asemenea, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „zonă de echilibrare” înseamnă un sistem de intrare-ieșire căruia i se aplică un regim de echilibrare specific și care poate include sisteme de distribuție sau părți ale acestora; |
| --- | --- |

1.

„zonă de echilibrare” înseamnă un sistem de intrare-ieșire căruia i se aplică un regim de echilibrare specific și care poate include sisteme de distribuție sau părți ale acestora;

| 2. | „acțiune de echilibrare” înseamnă o acțiune întreprinsă de operatorul de sistem de transport în vederea schimbării fluxurilor de gaze intrate în rețeaua de transport sau ieșite din aceasta, cu excepția acțiunilor legate de gazul care nu figurează ca fiind ieșit din sistem și gazul utilizat de operatorul de sistem de transport pentru exploatarea sistemului; |
| --- | --- |

2.

„acțiune de echilibrare” înseamnă o acțiune întreprinsă de operatorul de sistem de transport în vederea schimbării fluxurilor de gaze intrate în rețeaua de transport sau ieșite din aceasta, cu excepția acțiunilor legate de gazul care nu figurează ca fiind ieșit din sistem și gazul utilizat de operatorul de sistem de transport pentru exploatarea sistemului;

| 3. | „tarif de neutralitate pentru echilibrare” înseamnă tariful echivalent cu diferența dintre sumele primite sau de primit și sumele plătite sau de plătit de către operatorul de sistem de transport ca urmare a derulării activităților sale de echilibrare, care se plătește sau care se poate recupera de la utilizatorii relevanți ai rețelei; |
| --- | --- |

3.

„tarif de neutralitate pentru echilibrare” înseamnă tariful echivalent cu diferența dintre sumele primite sau de primit și sumele plătite sau de plătit de către operatorul de sistem de transport ca urmare a derulării activităților sale de echilibrare, care se plătește sau care se poate recupera de la utilizatorii relevanți ai rețelei;

| 4. | „platformă de tranzacționare” înseamnă o platformă electronică pusă la dispoziție și exploatată de un operator de platformă de tranzacționare, prin intermediul căreia participanții la tranzacționare pot introduce și accepta, incluzând dreptul de revizuire și de retragere, ofertele pentru gaz necesare pentru a răspunde fluctuațiilor pe termen scurt ale cererii sau ofertei de gaz, în conformitate cu termenii și condițiile aplicabile pe platforma de tranzacționare și conform cărora operatorul de sistem de transport realizează tranzacții în scopul desfășurării de acțiuni de echilibrare; |
| --- | --- |

4.

„platformă de tranzacționare” înseamnă o platformă electronică pusă la dispoziție și exploatată de un operator de platformă de tranzacționare, prin intermediul căreia participanții la tranzacționare pot introduce și accepta, incluzând dreptul de revizuire și de retragere, ofertele pentru gaz necesare pentru a răspunde fluctuațiilor pe termen scurt ale cererii sau ofertei de gaz, în conformitate cu termenii și condițiile aplicabile pe platforma de tranzacționare și conform cărora operatorul de sistem de transport realizează tranzacții în scopul desfășurării de acțiuni de echilibrare;

| 5. | „participant la tranzacționare” înseamnă un utilizator al rețelei sau un operator de sistem de transport care deține un contract cu operatorul platformei de tranzacționare și care îndeplinește condițiile necesare pentru a realiza tranzacții în cadrul platformei de tranzacționare; |
| --- | --- |

5.

„participant la tranzacționare” înseamnă un utilizator al rețelei sau un operator de sistem de transport care deține un contract cu operatorul platformei de tranzacționare și care îndeplinește condițiile necesare pentru a realiza tranzacții în cadrul platformei de tranzacționare;

| 6. | „platformă de echilibrare” înseamnă o platformă de tranzacționare în cadrul căreia un operator de sistem de transport participă la toate tranzacțiile; |
| --- | --- |

6.

„platformă de echilibrare” înseamnă o platformă de tranzacționare în cadrul căreia un operator de sistem de transport participă la toate tranzacțiile;

| 7. | „serviciu de echilibrare” înseamnă un serviciu furnizat unui operator de sistem de transport prin intermediul unui contract în domeniul gazului, necesar pentru a acoperi fluctuațiile pe termen scurt ale cererii sau ofertei de gaz, care nu reprezintă un produs standardizat pe termen scurt; |
| --- | --- |

7.

„serviciu de echilibrare” înseamnă un serviciu furnizat unui operator de sistem de transport prin intermediul unui contract în domeniul gazului, necesar pentru a acoperi fluctuațiile pe termen scurt ale cererii sau ofertei de gaz, care nu reprezintă un produs standardizat pe termen scurt;

| 8. | „cantitate confirmată” înseamnă cantitatea de gaz confirmată de către un operator de sistem de transport pentru a fi programată sau reprogramată să fie livrată în ziua gazieră Z; |
| --- | --- |

8.

„cantitate confirmată” înseamnă cantitatea de gaz confirmată de către un operator de sistem de transport pentru a fi programată sau reprogramată să fie livrată în ziua gazieră Z;

| 9. | „tarif de dezechilibru zilnic” înseamnă suma de bani pe care un utilizator al rețelei o plătește sau o primește cu privire la cantitatea de dezechilibru zilnic; |
| --- | --- |

9.

„tarif de dezechilibru zilnic” înseamnă suma de bani pe care un utilizator al rețelei o plătește sau o primește cu privire la cantitatea de dezechilibru zilnic;

| 10. | „contorizată zilnic” înseamnă că o cantitate de gaz este măsurată și colectată o singură dată pe zi gazieră; |
| --- | --- |

10.

„contorizată zilnic” înseamnă că o cantitate de gaz este măsurată și colectată o singură dată pe zi gazieră;

| 11. | „contorizată pe parcursul zilei” înseamnă că o cantitate de gaz este măsurată și colectată de cel puțin două ori pe durata unei zile gaziere; |
| --- | --- |

11.

„contorizată pe parcursul zilei” înseamnă că o cantitate de gaz este măsurată și colectată de cel puțin două ori pe durata unei zile gaziere;

| 12. | „contorizată cu o frecvență care nu este zilnică” înseamnă că o cantitate de gaz este măsurată și colectată de mai puțin de o dată pe zi gazieră; |
| --- | --- |

12.

„contorizată cu o frecvență care nu este zilnică” înseamnă că o cantitate de gaz este măsurată și colectată de mai puțin de o dată pe zi gazieră;

| 13. | „portofoliu de echilibrare” înseamnă o grupare de intrări și ieșiri aparținând unui utilizator al rețelei; |
| --- | --- |

13.

„portofoliu de echilibrare” înseamnă o grupare de intrări și ieșiri aparținând unui utilizator al rețelei;

| 14. | „volum de notificare” înseamnă cantitatea de gaz transferată între un operator de sistem de transport și unul sau mai mulți utilizatori ai rețelei ori între portofolii de echilibrare, după caz; |
| --- | --- |

14.

„volum de notificare” înseamnă cantitatea de gaz transferată între un operator de sistem de transport și unul sau mai mulți utilizatori ai rețelei ori între portofolii de echilibrare, după caz;

| 15. | „alocare” înseamnă cantitatea de gaz atribuită unui utilizator al rețelei de un operator de sistem de transport, sub formă de intrare sau ieșire exprimată în kWh, în scopul stabilirii cantității de dezechilibru zilnic; |
| --- | --- |

15.

„alocare” înseamnă cantitatea de gaz atribuită unui utilizator al rețelei de un operator de sistem de transport, sub formă de intrare sau ieșire exprimată în kWh, în scopul stabilirii cantității de dezechilibru zilnic;

| 16. | „ciclu de renominalizare” înseamnă procesul derulat de către operatorul de sistem de transport pentru a furniza unui utilizator al rețelei mesajul referitor la cantitățile confirmate ca urmare a primirii unei renominalizări; |
| --- | --- |

16.

„ciclu de renominalizare” înseamnă procesul derulat de către operatorul de sistem de transport pentru a furniza unui utilizator al rețelei mesajul referitor la cantitățile confirmate ca urmare a primirii unei renominalizări;

| 17. | „tarif în cursul zilei” înseamnă un tarif perceput sau o plată efectuată de un operator de sistem de transport de la sau către un utilizator al rețelei ca rezultat al unei obligații în cursul zilei; |
| --- | --- |

17.

„tarif în cursul zilei” înseamnă un tarif perceput sau o plată efectuată de un operator de sistem de transport de la sau către un utilizator al rețelei ca rezultat al unei obligații în cursul zilei;

| 18. | „obligație în cursul zilei” înseamnă un set de norme privind intrările și ieșirile utilizatorilor rețelei în cursul zilei gaziere, impuse utilizatorilor rețelei de către un operator de sistem de transport; |
| --- | --- |

18.

„obligație în cursul zilei” înseamnă un set de norme privind intrările și ieșirile utilizatorilor rețelei în cursul zilei gaziere, impuse utilizatorilor rețelei de către un operator de sistem de transport;

| 19. | „scenariu de referință” înseamnă modelul de furnizare de informații conform căruia informațiile privind ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică constau din prognoze pentru ziua următoare și pentru ziua în curs; |
| --- | --- |

19.

„scenariu de referință” înseamnă modelul de furnizare de informații conform căruia informațiile privind ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică constau din prognoze pentru ziua următoare și pentru ziua în curs;

| 20. | „varianta 1” înseamnă modelul de furnizare de informații conform căruia informațiile privind ieșirile contorizate cu o frecvență zilnică și cu o frecvență care nu este zilnică se bazează pe repartizarea fluxurilor contorizate în cursul zilei gaziere; |
| --- | --- |

20.

„varianta 1” înseamnă modelul de furnizare de informații conform căruia informațiile privind ieșirile contorizate cu o frecvență zilnică și cu o frecvență care nu este zilnică se bazează pe repartizarea fluxurilor contorizate în cursul zilei gaziere;

| 21. | „varianta 2” înseamnă modelul de furnizare de informații conform căruia informațiile privind ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică constituie prognoza pentru ziua următoare. |
| --- | --- |

21.

„varianta 2” înseamnă modelul de furnizare de informații conform căruia informațiile privind ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică constituie prognoza pentru ziua următoare.

CAPITOLUL II

SISTEM DE ECHILIBRARE

Articolul 4

Principii generale

(1)   Utilizatorii rețelei au responsabilitatea de a-și echilibra portofoliile pentru a reduce la minimum necesitatea ca operatorii de sisteme de transport să întreprindă acțiunile de echilibrare stabilite în prezentul regulament.

(2)   Normele de echilibrare stabilite în conformitate cu prezentul regulament trebuie să reflecte nevoile reale ale sistemului, luând în considerare resursele de care dispun operatorii de sisteme de transport și să ofere stimulente utilizatorilor rețelei pentru echilibrarea în mod eficient a portofoliilor lor de echilibrare ale acestora.

(3)   Utilizatorii rețelei au posibilitatea de a încheia un acord obligatoriu din punct de vedere juridic cu operatorul de sistem de transport care să le permită să prezinte notificări comerciale, indiferent dacă au contractat capacitate de transport sau nu.

(4)   În cadrul unei zone de echilibrare unde sunt activi mai mulți operatori de sisteme de transport, prezentul regulament se aplică tuturor operatorilor de sisteme de transport din zona de echilibrare respectivă. În cazul în care responsabilitatea pentru menținerea echilibrului rețelelor lor de transport a fost transferată către o entitate, prezentul regulament se aplică entității respective în măsura definită de normele naționale aplicabile.

Articolul 5

Notificări comerciale și alocări

(1)   Schimbul de gaz între două portofolii de echilibrare din cadrul unei zone de echilibrare se realizează cu ajutorul unor notificări comerciale de cedare și de achiziționare, înaintate operatorului de sistem de transport cu privire la ziua gazieră.

(2)   Termenul pentru prezentarea, retragerea și modificarea notificărilor comerciale este definit de către operatorul de sistem de transport în contractul de transport sau în alt acord obligatoriu din punct de vedere juridic încheiat cu utilizatorii rețelei, ținând cont de durata de procesare a notificărilor comerciale, dacă este cazul. Operatorul de sistem de transport permite utilizatorilor rețelei să prezinte notificări comerciale în apropierea momentului în care notificarea comercială devine efectivă.

(3)   Operatorul de sistem de transport reduce la minimum durata de procesare a notificărilor comerciale. Durata de procesare nu trebuie să depășească treizeci de minute, cu excepția cazului în care momentul când notificarea comercială devine efectivă permite prelungirea timpului de prelucrare cu până la două ore.

(4)   O notificare comercială furnizează cel puțin următoarele informații:

| (a) | ziua gazieră pentru care este transferat gazul; |
| --- | --- |

(a)

ziua gazieră pentru care este transferat gazul;

| (b) | identificarea portofoliilor de echilibrare în cauză; |
| --- | --- |

(b)

identificarea portofoliilor de echilibrare în cauză;

| (c) | dacă este vorba despre o notificare comercială de cedare sau de achiziționare; |
| --- | --- |

(c)

dacă este vorba despre o notificare comercială de cedare sau de achiziționare;

| (d) | volumul de notificare exprimat în kWh/z, pentru volumul de notificare zilnică, sau în kWh/h, pentru volumul de notificare orară, conform dispozițiilor operatorului de sistem de transport. |
| --- | --- |

(d)

volumul de notificare exprimat în kWh/z, pentru volumul de notificare zilnică, sau în kWh/h, pentru volumul de notificare orară, conform dispozițiilor operatorului de sistem de transport.

(5)   Dacă operatorul de sistem de transport primește un set corespunzător format dintr-o notificare comercială de cedare și dintr-una de achiziționare, iar volumele de notificare sunt egale, atunci operatorul de sistem de transport trebuie să aloce volumele de notificare portofoliilor de echilibrare în cauză, după cum urmează:

| (a) | portofoliului de echilibrare al utilizatorului rețelei care emite notificarea comercială de cedare, sub formă de ieșire; precum și |
| --- | --- |

(a)

portofoliului de echilibrare al utilizatorului rețelei care emite notificarea comercială de cedare, sub formă de ieșire; precum și

| (b) | portofoliului de echilibrare al utilizatorului rețelei care emite notificarea comercială de achiziționare, sub formă de intrare. |
| --- | --- |

(b)

portofoliului de echilibrare al utilizatorului rețelei care emite notificarea comercială de achiziționare, sub formă de intrare.

(6)   În cazul în care volumele de notificare menționate la alineatul (5) nu sunt egale, operatorul de sistem de transport fie alocă volumul de notificare mai mic menționat în notificarea comercială relevantă, fie respinge ambele notificări comerciale. Norma aplicabilă este definită de operatorul de sistem de transport în contractul de transport aplicabil sau într-un alt acord cu caracter juridic obligatoriu.

(7)   Un furnizor de servicii nu trebuie împiedicat să acționeze în numele unui utilizator al rețelei în scopul alineatului (5), cu condiția aprobării prealabile a operatorului de sistem de transport.

(8)   Un utilizator al rețelei poate emite o notificare comercială privind o zi gazieră, indiferent dacă utilizatorul rețelei a efectuat sau nu o nominalizare pentru ziua gazieră respectivă.

(9)   Alineatele (1)-(8) se aplică, mutatis mutandis, operatorilor de sisteme de transport participanți la tranzacționare în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) litera (a).

CAPITOLUL III

ECHILIBRAREA OPERAȚIONALĂ

Articolul 6

Dispoziții generale

(1)   Operatorul de sistem de transport desfășoară acțiuni de echilibrare cu scopul:

| (a) | de a menține rețeaua de transport în limitele sale operaționale; |
| --- | --- |

(a)

de a menține rețeaua de transport în limitele sale operaționale;

| (b) | de a obține, la sfârșitul zilei, o poziție de stocare în conductă în cadrul rețelei de transport, diferită de cea anticipată pe baza previziunilor privind intrările și ieșirile pentru ziua gazieră respectivă, coerentă cu exploatarea viabilă din punct de vedere economic și eficientă a rețelei de transport. |
| --- | --- |

(b)

de a obține, la sfârșitul zilei, o poziție de stocare în conductă în cadrul rețelei de transport, diferită de cea anticipată pe baza previziunilor privind intrările și ieșirile pentru ziua gazieră respectivă, coerentă cu exploatarea viabilă din punct de vedere economic și eficientă a rețelei de transport.

(2)   În momentul desfășurării de acțiuni de echilibrare, operatorul de sistem de transport ia în considerare cel puțin următoarele aspecte referitoare la zona de echilibrare:

| (a) | propriile estimări ale operatorului de sistem de transport cu privire la cererea de gaz pe durata și în cursul zilei gaziere pentru care sunt avute în vedere acțiuni de echilibrare; |
| --- | --- |

(a)

propriile estimări ale operatorului de sistem de transport cu privire la cererea de gaz pe durata și în cursul zilei gaziere pentru care sunt avute în vedere acțiuni de echilibrare;

| (b) | informații privind nominalizarea și alocarea, precum și fluxurile de gaz măsurate; |
| --- | --- |

(b)

informații privind nominalizarea și alocarea, precum și fluxurile de gaz măsurate;

| (c) | presiunile gazului la nivelul întregii (întregilor) rețele de transport. |
| --- | --- |

(c)

presiunile gazului la nivelul întregii (întregilor) rețele de transport.

(3)   Operatorul de sistem de transport desfășoară acțiuni de echilibrare prin:

| (a) | achiziționarea sau vânzarea de produse standardizate pe termen scurt pe o platformă de tranzacționare; și/sau |
| --- | --- |

(a)

achiziționarea sau vânzarea de produse standardizate pe termen scurt pe o platformă de tranzacționare; și/sau

| (b) | utilizarea de servicii de echilibrare. |
| --- | --- |

(b)

utilizarea de servicii de echilibrare.

(4)   În momentul desfășurării de acțiuni de echilibrare, operatorul de sistem de transport trebuie să țină seama de următoarele principii:

| (a) | acțiunile de echilibrare sunt întreprinse pe bază nediscriminatorie; |
| --- | --- |

(a)

acțiunile de echilibrare sunt întreprinse pe bază nediscriminatorie;

| (b) | acțiunile de echilibrare trebuie să țină cont de orice obligație a operatorilor de sisteme de transport de a exploata o rețea de transport rentabilă și eficientă. |
| --- | --- |

(b)

acțiunile de echilibrare trebuie să țină cont de orice obligație a operatorilor de sisteme de transport de a exploata o rețea de transport rentabilă și eficientă.

Articolul 7

Produse standardizate pe termen scurt

(1)   Produsele standardizate pe termen scurt sunt tranzacționate pentru livrare pentru ziua în curs sau pentru ziua următoare, șapte zile pe săptămână, în conformitate cu normele aplicabile ale platformei de tranzacționare, astfel cum sunt definite de comun acord de operatorul platformei de tranzacționare și operatorul de sistem de transport.

(2)   Participantul la tranzacționare emitent este cel care introduce o ofertă de tranzacționare pe platforma de tranzacționare, iar participantul la tranzacționare receptor este cel care o acceptă.

(3)   În cazul comercializării unui produs titlu:

| (a) | un participant la tranzacționare emite notificarea comercială de cedare, iar celălalt participant emite notificarea comercială de achiziționare; |
| --- | --- |

(a)

un participant la tranzacționare emite notificarea comercială de cedare, iar celălalt participant emite notificarea comercială de achiziționare;

| (b) | ambele notificări comerciale menționează cantitatea de gaz transferată de la participantul la tranzacționare care emite notificarea comercială de cedare către participantul la tranzacționare care emite o notificare comercială de achiziționare; |
| --- | --- |

(b)

ambele notificări comerciale menționează cantitatea de gaz transferată de la participantul la tranzacționare care emite notificarea comercială de cedare către participantul la tranzacționare care emite o notificare comercială de achiziționare;

| (c) | atunci când se utilizează un volum de notificare orară, acesta se aplică în mod egal tuturor orelor rămase din ziua gazieră începând cu un anumit moment și este egal cu zero pentru toate orele de dinaintea momentului respectiv. |
| --- | --- |

(c)

atunci când se utilizează un volum de notificare orară, acesta se aplică în mod egal tuturor orelor rămase din ziua gazieră începând cu un anumit moment și este egal cu zero pentru toate orele de dinaintea momentului respectiv.

(4)   În cazul în care se comercializează un produs localizat:

| (a) | operatorul de sistem de transport determină punctele de intrare și de ieșire relevante sau grupurile de astfel de puncte care pot fi folosite; |
| --- | --- |

(a)

operatorul de sistem de transport determină punctele de intrare și de ieșire relevante sau grupurile de astfel de puncte care pot fi folosite;

| (b) | toate condițiile menționate la alineatul (3) sunt îndeplinite; |
| --- | --- |

(b)

toate condițiile menționate la alineatul (3) sunt îndeplinite;

| (c) | participantul la tranzacționare emitent modifică volumul de gaz care urmează să fie livrat către sau preluat din rețeaua de transport în punctul de intrare sau de ieșire specificat cu un volum egal cu volumul de notificare și furnizează operatorului de sistem de transport dovezi privind faptul că volumul a fost modificat în consecință; |
| --- | --- |

(c)

participantul la tranzacționare emitent modifică volumul de gaz care urmează să fie livrat către sau preluat din rețeaua de transport în punctul de intrare sau de ieșire specificat cu un volum egal cu volumul de notificare și furnizează operatorului de sistem de transport dovezi privind faptul că volumul a fost modificat în consecință;

(5)   În cazul în care se comercializează un produs temporal:

| (a) | condițiile menționate la alineatul (3) literele (a) și (b) sunt îndeplinite; |
| --- | --- |

(a)

condițiile menționate la alineatul (3) literele (a) și (b) sunt îndeplinite;

| (b) | se aplică un volum de notificare orară în cazul orelor din ziua gazieră de la un anumit moment de începere până la un anumit moment de încheiere și este egal cu zero pentru toate orele de dinaintea momentului de începere și zero pentru toate orele de după momentul de încheiere. |
| --- | --- |

(b)

se aplică un volum de notificare orară în cazul orelor din ziua gazieră de la un anumit moment de începere până la un anumit moment de încheiere și este egal cu zero pentru toate orele de dinaintea momentului de începere și zero pentru toate orele de după momentul de încheiere.

(6)   În cazul comercializării unui produs localizat temporal, trebuie îndeplinite condițiile menționate la alineatul (4) literele (a) și (c) și la alineatul (5).

(7)   Atunci când stabilesc produsele standardizate pe termen scurt, operatorii de sisteme de transport din zonele de echilibrare adiacente cooperează în vederea identificării produselor relevante. Fiecare operator de sistem de transport informează operatorii relevanți de platforme de tranzacționare cu privire la rezultatul acestei cooperări fără nicio întârziere nejustificată.

Articolul 8

Servicii de echilibrare

(1)   Operatorul de sistem de transport are dreptul să achiziționeze servicii de echilibrare pentru situațiile în care produsele standardizate pe termen scurt nu oferă sau este posibil să nu ofere răspunsul necesar pentru a menține rețeaua de transport în limitele sale operaționale sau în absența unei lichidități în ceea ce privește produsele standardizate pe termen scurt.

(2)   În scopul desfășurării de acțiuni de echilibrare prin utilizarea de servicii de echilibrare, operatorul de sistem de transport are în vedere cel puțin următoarele aspecte atunci când achiziționează astfel de servicii de echilibrare:

| (a) | modul în care serviciile de echilibrare vor menține rețeaua de transport în limitele sale operaționale; |
| --- | --- |

(a)

modul în care serviciile de echilibrare vor menține rețeaua de transport în limitele sale operaționale;

| (b) | timpul de răspuns al serviciilor de echilibrare în comparație cu timpii de răspuns specifici pentru orice produse standardizate pe termen scurt disponibile; |
| --- | --- |

(b)

timpul de răspuns al serviciilor de echilibrare în comparație cu timpii de răspuns specifici pentru orice produse standardizate pe termen scurt disponibile;

| (c) | costul estimat al achiziționării și utilizării de servicii de echilibrare comparativ cu costurile estimate ale utilizării oricăror produse standardizate pe termen scurt disponibile; |
| --- | --- |

(c)

costul estimat al achiziționării și utilizării de servicii de echilibrare comparativ cu costurile estimate ale utilizării oricăror produse standardizate pe termen scurt disponibile;

| (d) | zona unde trebuie livrat gazul; |
| --- | --- |

(d)

zona unde trebuie livrat gazul;

| (e) | cerințele de calitate privind gazul ale operatorului de sistem de transport; |
| --- | --- |

(e)

cerințele de calitate privind gazul ale operatorului de sistem de transport;

| (f) | măsura în care achiziționarea și utilizarea de servicii de echilibrare poate afecta lichiditatea pieței angro a gazului pe termen scurt. |
| --- | --- |

(f)

măsura în care achiziționarea și utilizarea de servicii de echilibrare poate afecta lichiditatea pieței angro a gazului pe termen scurt.

(3)   Serviciile de echilibrare sunt achiziționate într-un mod bazat pe piață, prin intermediul unei proceduri de licitație publică transparentă și nediscriminatorie, în conformitate cu normele naționale aplicabile, în special:

| (a) | anterior oricărui angajament de contractare a unui serviciu de echilibrare, operatorul de sistem de transport publică o cerere de ofertă nerestrictivă indicând scopul, domeniul de aplicare și instrucțiunile aferente pentru ofertanți pentru a le permite acestora să participe la procedura de licitație; |
| --- | --- |

(a)

anterior oricărui angajament de contractare a unui serviciu de echilibrare, operatorul de sistem de transport publică o cerere de ofertă nerestrictivă indicând scopul, domeniul de aplicare și instrucțiunile aferente pentru ofertanți pentru a le permite acestora să participe la procedura de licitație;

| (b) | rezultatele sunt publicate fără a aduce atingere protecției informațiilor sensibile din punct de vedere comercial, iar rezultatele individuale sunt dezvăluite fiecărui ofertant în parte. |
| --- | --- |

(b)

rezultatele sunt publicate fără a aduce atingere protecției informațiilor sensibile din punct de vedere comercial, iar rezultatele individuale sunt dezvăluite fiecărui ofertant în parte.

(4)   În anumite circumstanțe, autoritatea națională de reglementare poate aproba o altă procedură transparentă și nediscriminatorie decât licitația publică.

(5)   Cu excepția cazului în care, printr-o decizie a autorității naționale de reglementare, se permite o durată mai mare a unui serviciu de echilibrare, durata unui astfel de serviciu nu trebuie să depășească un an, iar data de început trebuie să survină în termen de douăsprezece luni de la angajamentul obligatoriu aferent al părților contractante.

(6)   Operatorul de sistem de transport își revizuiește anual utilizarea serviciilor sale de echilibrare, în vederea analizării dacă produsele standardizate pe termen scurt disponibile ar îndeplini într-o mai mare măsură cerințele operaționale ale operatorului de sistem de transport și dacă utilizarea de servicii de echilibrare ar putea fi redusă în anul următor.

(7)   Operatorul de sistem de transport publică anual informațiile referitoare la serviciile de echilibrare achiziționate și la costurile aferente suportate.

Articolul 9

Ordine de merit

(1)   Sub rezerva principiilor stabilite la articolul 6 alineatul (4), atunci când decide acțiunile de echilibrare adecvate, operatorul de sistem de transport ia următoarele măsuri:

| (a) | acordă prioritate utilizării de produse titlu, atunci când și în măsura în care acest lucru este adecvat, în raport cu oricare alte produse standardizate pe termen scurt disponibile; |
| --- | --- |

(a)

acordă prioritate utilizării de produse titlu, atunci când și în măsura în care acest lucru este adecvat, în raport cu oricare alte produse standardizate pe termen scurt disponibile;

| (b) | utilizează celelalte produse standardizate pe termen scurt atunci când sunt îndeplinite următoarele condiții:






  1. | produse localizate, atunci când, pentru a menține rețeaua de transport în limite operaționale, sunt necesare modificări ale fluxului de gaze la anumite puncte de intrare și/sau de ieșire și/sau pentru a începe la un moment dat în cursul zilei gaziere; |
| --- | --- | --- |

(b)

utilizează celelalte produse standardizate pe termen scurt atunci când sunt îndeplinite următoarele condiții:

1.

produse localizate, atunci când, pentru a menține rețeaua de transport în limite operaționale, sunt necesare modificări ale fluxului de gaze la anumite puncte de intrare și/sau de ieșire și/sau pentru a începe la un moment dat în cursul zilei gaziere;

| 2. | produse temporale, atunci când, pentru a menține rețeaua de transport în limite operaționale, sunt necesare modificări ale fluxului de gaze pe parcursul unei anumite perioade de timp în cursul zilei gaziere. Operatorul de sistem de transport utilizează un produs temporal numai atunci când acest lucru ar fi mai economic și mai eficient decât achiziționarea și vânzarea unei combinații de produse titlu sau de produse localizate; |
| --- | --- |

2.

produse temporale, atunci când, pentru a menține rețeaua de transport în limite operaționale, sunt necesare modificări ale fluxului de gaze pe parcursul unei anumite perioade de timp în cursul zilei gaziere. Operatorul de sistem de transport utilizează un produs temporal numai atunci când acest lucru ar fi mai economic și mai eficient decât achiziționarea și vânzarea unei combinații de produse titlu sau de produse localizate;

| 3. | produse localizate temporale, atunci când, pentru a menține rețeaua de transport în limitele sale operaționale, sunt necesare modificări ale fluxului de gaze la anumite puncte de intrare și/sau de ieșire și pe parcursul unei anumite perioade de timp în cursul zilei gaziere. Operatorul de sistem de transport utilizează un produs temporal numai atunci când acest lucru ar fi mai economic și mai eficient decât achiziționarea și vânzarea unei combinații de produse localizate; |
| --- | --- |

3.

produse localizate temporale, atunci când, pentru a menține rețeaua de transport în limitele sale operaționale, sunt necesare modificări ale fluxului de gaze la anumite puncte de intrare și/sau de ieșire și pe parcursul unei anumite perioade de timp în cursul zilei gaziere. Operatorul de sistem de transport utilizează un produs temporal numai atunci când acest lucru ar fi mai economic și mai eficient decât achiziționarea și vânzarea unei combinații de produse localizate;

| (c) | utilizează servicii de echilibrare numai atunci când produsele standardizate pe termen scurt nu oferă sau este posibil să nu ofere, în urma evaluării operatorului de sistem de transport în cauză, soluția necesară pentru a menține rețeaua de transport în limitele sale operaționale. |
| --- | --- |

(c)

utilizează servicii de echilibrare numai atunci când produsele standardizate pe termen scurt nu oferă sau este posibil să nu ofere, în urma evaluării operatorului de sistem de transport în cauză, soluția necesară pentru a menține rețeaua de transport în limitele sale operaționale.

Operatorul de sistem de transport ține seama de eficiența din punctul de vedere al costurilor în cadrul nivelurilor corespunzătoare ale ordinii de merit menționate la literele (a)-(c).

(2)   Atunci când tranzacționează produse standardizate pe termen scurt, operatorul de sistem de transport acordă prioritate utilizării produselor în cursul zilei în detrimentul produselor pentru ziua următoare, după caz și în măsura adecvată.

(3)   Operatorul de sistem de transport poate solicita aprobarea autorității naționale de reglementare pentru a tranzacționa în cadrul unei zone de echilibrare adiacente și a i se transporta gazul către și dinspre respectiva zonă de echilibrare ca alternativă la tranzacționarea de produse titlu și/sau de produse localizate în propria (propriile) zonă (zone) de echilibrare. În momentul în care se ia decizia de acordare a aprobării, autoritatea națională de reglementare poate examina soluții alternative pentru îmbunătățirea funcționării pieței interne. Termenii și condițiile aplicabile sunt reexaminate anual de către operatorul de sistem de transport și de către autoritatea națională de reglementare. Recurgerea la această acțiune de echilibrare nu limitează accesul la capacitatea din punctul de interconectare respectiv și nici utilizarea acestei capacități de către utilizatorii rețelei.

(4)   Operatorul de sistem de transport publică anual informații privind costurile, frecvența și numărul acțiunilor de echilibrare întreprinse în conformitate cu fiecare dintre cerințele prevăzute la alineatul (1), precum și costurile, frecvența și numărul acțiunilor de echilibrare întreprinse în conformitate cu alineatul (3).

Articolul 10

Platforma de tranzacționare

(1)   În scopul achiziționării de produse standardizate pe termen scurt, operatorul de sistem de transport tranzacționează pe o platformă de tranzacționare care îndeplinește toate criteriile următoare:

| (a) | oferă un sprijin suficient pe parcursul zilei gaziere atât utilizatorilor rețelei, pentru a comercializa, cât și operatorilor de sisteme de transport, pentru a întreprinde acțiuni de echilibrare adecvate prin comerțul cu produse standardizate pe termen scurt relevante; |
| --- | --- |

(a)

oferă un sprijin suficient pe parcursul zilei gaziere atât utilizatorilor rețelei, pentru a comercializa, cât și operatorilor de sisteme de transport, pentru a întreprinde acțiuni de echilibrare adecvate prin comerțul cu produse standardizate pe termen scurt relevante;

| (b) | oferă un acces transparent și nediscriminatoriu; |
| --- | --- |

(b)

oferă un acces transparent și nediscriminatoriu;

| (c) | furnizează servicii în baza principiului egalității de tratament; |
| --- | --- |

(c)

furnizează servicii în baza principiului egalității de tratament;

| (d) | asigură anonimatul tranzacționării cel puțin până în momentul încheierii unei tranzacții; |
| --- | --- |

(d)

asigură anonimatul tranzacționării cel puțin până în momentul încheierii unei tranzacții;

| (e) | oferă o imagine de ansamblu detaliată a ofertelor curente pentru toți participanții la tranzacționare; |
| --- | --- |

(e)

oferă o imagine de ansamblu detaliată a ofertelor curente pentru toți participanții la tranzacționare;

| (f) | garantează că toate tranzacțiile sunt notificate în mod corespunzător operatorului de sistem de transport. |
| --- | --- |

(f)

garantează că toate tranzacțiile sunt notificate în mod corespunzător operatorului de sistem de transport.

(2)   Operatorul de sistem de transport face eforturi pentru a garanta respectarea criteriilor prevăzute la alineatul (1), cel puțin în cadrul unei platforme de tranzacționare. Dacă nu reușește să asigure respectarea acestor criterii cel puțin în cadrul unei platforme de tranzacționare, operatorul de sistem de transport ia toate măsurile necesare pentru crearea unei platforme de echilibrare sau a unei platforme de echilibrare comune, astfel cum se prevede la articolul 47.

(3)   După încheierea fiecărei tranzacții, operatorul platformei de tranzacționare pune la dispoziția participanților la tranzacționare suficiente detalii pentru a confirma tranzacția.

(4)   Participantul la tranzacționare are responsabilitatea de a prezenta notificarea comercială operatorului de sistem de transport, în conformitate cu articolul 5, cu excepția cazului în care responsabilitatea este atribuită operatorului platformei de tranzacționare sau unei părți terțe în conformitate cu normele aplicabile ale platformei de tranzacționare.

(5)   Operatorul platformei de tranzacționare:

| (a) | publică fără întârziere evoluția prețului de cumpărare marginal și a prețului de vânzare marginal după fiecare tranzacție; sau |
| --- | --- |

(a)

publică fără întârziere evoluția prețului de cumpărare marginal și a prețului de vânzare marginal după fiecare tranzacție; sau

| (b) | furnizează operatorului de sistem de transport informațiile referitoare la locul ales de operatorul de sistem de transport pentru publicarea evoluției prețului de cumpărare marginal și a prețului de vânzare marginal. Operatorul de sistem de transport publică fără întârziere informațiile în cauză. |
| --- | --- |

(b)

furnizează operatorului de sistem de transport informațiile referitoare la locul ales de operatorul de sistem de transport pentru publicarea evoluției prețului de cumpărare marginal și a prețului de vânzare marginal. Operatorul de sistem de transport publică fără întârziere informațiile în cauză.

În cazul în care în aceeași zonă de echilibrare există mai mulți operatori de platforme de tranzacționare se aplică litera (b).

(6)   Operatorul platformei de tranzacționare permite utilizatorilor rețelei să tranzacționeze pe platforma sa de tranzacționare numai dacă au dreptul să facă notificări comerciale.

(7)   Fără întârzieri nejustificate, operatorul de sistem de transport informează operatorul platformei de tranzacționare dacă un utilizator al rețelei a pierdut dreptul de a emite notificări comerciale în conformitate cu înțelegerea contractuală aplicabilă în vigoare, fapt care conduce la suspendarea dreptului utilizatorului rețelei de a tranzacționa pe platforma de tranzacționare, fără a aduce atingere celorlalte căi de atac care ar putea fi disponibile într-un astfel de caz pentru operatorul platformei de tranzacționare în conformitate cu normele aplicabile ale platformei de tranzacționare.

Articolul 11

Stimulente

(1)   În scopul stimulării lichidității pieței angro a gazului pe termen scurt, autoritatea națională de reglementare poate stimula operatorii de sisteme de transport să întreprindă acțiuni de echilibrare în mod eficient sau să maximizeze desfășurarea de acțiuni de echilibrare prin comerțul cu produse standardizate pe termen scurt.

(2)   Operatorul de sistem de transport poate prezenta autorității naționale de reglementare, spre aprobare, un mecanism de stimulare care să fie coerent cu principiile generale stabilite în prezentul regulament.

(3)   Anterior prezentării propunerii menționate la alineatul (2), operatorul de sistem de transport poate consulta părțile interesante, la inițiativa proprie a operatorului de sistem de transport sau la solicitarea autorității naționale de reglementare.

(4)   Mecanismul de stimulare:

| (a) | se bazează pe performanța operatorului de sistem de transport, prin intermediul plăților plafonate acordate acestuia în cazul unei performanțe excepționale și pretinse de la acesta în cazul unei performanțe insuficiente, măsurate în raport cu obiective de performanță prestabilite care pot include, printre altele, obiective privind costurile; |
| --- | --- |

(a)

se bazează pe performanța operatorului de sistem de transport, prin intermediul plăților plafonate acordate acestuia în cazul unei performanțe excepționale și pretinse de la acesta în cazul unei performanțe insuficiente, măsurate în raport cu obiective de performanță prestabilite care pot include, printre altele, obiective privind costurile;

| (b) | ține seama de mijloacele pe care operatorul de sistem de transport le are la dispoziție în vederea controlului performanței; |
| --- | --- |

(b)

ține seama de mijloacele pe care operatorul de sistem de transport le are la dispoziție în vederea controlului performanței;

| (c) | garantează faptul că aplicarea acestora reflectă în mod corect alocarea responsabilităților între părțile participante; |
| --- | --- |

(c)

garantează faptul că aplicarea acestora reflectă în mod corect alocarea responsabilităților între părțile participante;

| (d) | este adaptat la stadiul de dezvoltare a pieței relevante a gazului acolo unde urmează să fie pus în aplicare; |
| --- | --- |

(d)

este adaptat la stadiul de dezvoltare a pieței relevante a gazului acolo unde urmează să fie pus în aplicare;

| (e) | face obiectul unei revizuiri periodice de către autoritatea națională de reglementare, în strânsă colaborare cu operatorul de sistem de transport, pentru a se evalua unde și în ce măsură ar putea fi nevoie de modificări. |
| --- | --- |

(e)

face obiectul unei revizuiri periodice de către autoritatea națională de reglementare, în strânsă colaborare cu operatorul de sistem de transport, pentru a se evalua unde și în ce măsură ar putea fi nevoie de modificări.

CAPITOLUL IV

NOMINALIZĂRI

Articolul 12

Dispoziții generale

(1)   Cantitatea de gaz care urmează să fie menționată în nominalizare și în renominalizare este exprimată fie în kWh/z pentru nominalizările și renominalizările zilnice, fie în kWh/h pentru nominalizările și renominalizările orare.

(2)   Operatorul de sistem de transport poate solicita utilizatorilor rețelei să ofere informații suplimentare privind nominalizările și renominalizările, pe lângă cerințele prevăzute în prezentul regulament, inclusiv, printre altele, o prognoză actualizată și suficient de detaliată a intrărilor și ieșirilor preconizate, în conformitate cu nevoile specifice ale operatorului de sistem de transport.

(3)   Articolele 13-16 privind nominalizările și renominalizările pentru produsele de capacitate negrupată se aplică, mutatis mutandis, nominalizărilor și renominalizărilor unice pentru produsele de capacitate grupată. Operatorii de sisteme de transport cooperează în scopul punerii în aplicare de norme privind nominalizarea și renominalizarea pentru produsele de capacitate grupată în punctele de interconectare.

(4)   Articolul 15 alineatul (3) și articolul 17 alineatul (1) se aplică fără a aduce atingere normei privind duratele minime ale întreruperilor menționate la articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 984/2013.

Articolul 13

Informații privind nominalizările și renominalizările în punctele de interconectare

Nominalizările și renominalizările furnizate de către utilizatorii rețelei operatorilor de sisteme de transport cu privire la punctele de interconectare trebuie să conțină cel puțin următoarele informații:

| 1. | identificarea punctului de interconectare; |
| --- | --- |

1.

identificarea punctului de interconectare;

| 2. | direcția fluxului de gaz; |
| --- | --- |

2.

direcția fluxului de gaz;

| 3. | datele de identificare ale utilizatorului rețelei sau, dacă este cazul, datele de identificare ale portofoliului de echilibrare al acestuia; |
| --- | --- |

3.

datele de identificare ale utilizatorului rețelei sau, dacă este cazul, datele de identificare ale portofoliului de echilibrare al acestuia;

| 4. | datele de identificare ale contrapărții utilizatorului rețelei sau, dacă se aplică, datele de identificare ale portofoliului de echilibrare al acestuia; |
| --- | --- |

4.

datele de identificare ale contrapărții utilizatorului rețelei sau, dacă se aplică, datele de identificare ale portofoliului de echilibrare al acestuia;

| 5. | momentul de început și de sfârșit al fluxului de gaz pentru care este prezentată nominalizarea sau renominalizarea; |
| --- | --- |

5.

momentul de început și de sfârșit al fluxului de gaz pentru care este prezentată nominalizarea sau renominalizarea;

| 6. | ziua gazieră Z; |
| --- | --- |

6.

ziua gazieră Z;

| 7. | cantitatea de gaz care se solicită să fie transportată. |
| --- | --- |

7.

cantitatea de gaz care se solicită să fie transportată.

Articolul 14

Procedura de nominalizare la punctele de interconectare

(1)   Un utilizator al rețelei este îndreptățit să prezinte operatorului de sistem de transport o nominalizare pentru ziua gazieră Z, nu mai târziu de termenul limită pentru nominalizări din ziua gazieră Z—1. Termenul limită de efectuare a nominalizărilor este ora 13.00 UTC (ora de iarnă) sau ora 12.00 UTC (ora de vară) în ziua gazieră Z—1.

(2)   Ultima nominalizare primită de operatorul de sistem de transport de la un utilizator al rețelei înainte de termenul de nominalizare este luată în considerare de operatorul de sistem de transport.

(3)   Operatorul de sistem de transport trimite respectivilor utilizatori ai rețelei mesajul privind cantitățile confirmate nu mai târziu de termenul limită de confirmare din ziua gazieră Z—1. Termenul limită de confirmare este ora 15.00 UTC (ora de iarnă) sau ora 14.00 UTC (ora de vară) în ziua gazieră Z—1.

(4)   Operatorii de sisteme de transport de pe fiecare parte a punctului de interconectare pot conveni asupra furnizării unui ciclu de nominalizare prealabilă în cadrul căruia:

| (a) | utilizatorii rețelei nu sunt obligați să prezinte nominalizări; |
| --- | --- |

(a)

utilizatorii rețelei nu sunt obligați să prezinte nominalizări;

| (b) | utilizatorii rețelei pot prezenta operatorilor de sisteme de transport nominalizările pentru ziua gazieră Z până cel târziu la ora 12.00 UTC (ora de iarnă) sau ora 11.00 UTC (ora de vară) în ziua gazieră Z—1; |
| --- | --- |

(b)

utilizatorii rețelei pot prezenta operatorilor de sisteme de transport nominalizările pentru ziua gazieră Z până cel târziu la ora 12.00 UTC (ora de iarnă) sau ora 11.00 UTC (ora de vară) în ziua gazieră Z—1;

| (c) | operatorul de sistem de transport trimite respectivilor utilizatori ai rețelei mesajul privind cantitățile procesate cel târziu la ora 12.30 UTC (ora de iarnă) sau la ora 11.30 UTC (ora de vară) în ziua gazieră Z—1. |
| --- | --- |

(c)

operatorul de sistem de transport trimite respectivilor utilizatori ai rețelei mesajul privind cantitățile procesate cel târziu la ora 12.30 UTC (ora de iarnă) sau la ora 11.30 UTC (ora de vară) în ziua gazieră Z—1.

(5)   În lipsa unei nominalizări valide trimise de către utilizatorul rețelei înainte de termenul limită pentru nominalizare, operatorii de sisteme de transport în cauză aplică norma de nominalizare implicită convenită între respectivii operatori de sisteme de transport. Norma de nominalizare implicită în vigoare într-un punct de interconectare este pusă la dispoziția utilizatorilor rețelei aferenți operatorilor de sisteme de transport.

Articolul 15

Procedura de renominalizare la punctele de interconectare

(1)   Un utilizator al rețelei poate prezenta renominalizări pe durata perioadei de renominalizare, care începe imediat după termenul limită pentru confirmare și se încheie în decurs de minimum trei ore înainte de încheierea zilei gaziere Z. Operatorul de sistem de transport inițiază un ciclu de renominalizare la începutul fiecărei ore din perioada de renominalizare.

(2)   Ultima renominalizare primită de către operatorul de sistem de transport din partea unui utilizator al rețelei înainte de începerea ciclului de renominalizare este luată în considerare de către operatorul de sistem de transport în ciclul de renominalizare.

(3)   Operatorul de sistem de transport trimite respectivilor utilizatori ai rețelei mesajul privind cantitățile confirmate în termen de două ore de la începutul fiecărui ciclu de renominalizare. Momentul de început al modificării efective a fluxului de gaz este la două ore de la începutul ciclului de renominalizare, cu excepția cazului în care:

| (a) | utilizatorul rețelei solicită un moment ulterior; sau |
| --- | --- |

(a)

utilizatorul rețelei solicită un moment ulterior; sau

| (b) | operatorul de sistem de transport permite un moment anterior. |
| --- | --- |

(b)

operatorul de sistem de transport permite un moment anterior.

(4)   Se presupune că orice modificare a fluxului de gaze are loc la începutul fiecărei ore.

Articolul 16

Dispoziții specifice la punctele de interconectare

(1)   În cazul în care nominalizările și renominalizările zilnice și cele orare coexistă într-un punct de interconectare, operatorii de sisteme de transport sau autoritățile naționale de reglementare (după caz) pot consulta părțile interesate pentru a stabili oportunitatea prezentării nominalizărilor și renominalizărilor armonizate de ambele părți ale punctului de interconectare. Consultarea trebuie să țină cont de cel puțin următoarele:

| (a) | impactul financiar asupra operatorilor de sisteme de transport și asupra utilizatorilor rețelei; |
| --- | --- |

(a)

impactul financiar asupra operatorilor de sisteme de transport și asupra utilizatorilor rețelei;

| (b) | impactul asupra comerțului transfrontalier; |
| --- | --- |

(b)

impactul asupra comerțului transfrontalier;

| (c) | impactul asupra regimului de echilibrare zilnică în punctul (punctele) de interconectare. |
| --- | --- |

(c)

impactul asupra regimului de echilibrare zilnică în punctul (punctele) de interconectare.

(2)   În urma acestei consultări, modificările propuse, dacă există, sunt aprobate de autoritățile naționale de reglementare. Din momentul în care modificările propuse sunt aprobate, operatorii de sisteme de transport modifică în consecință acordurile de interconectare existente și contractele de transport sau alte acorduri cu caracter juridic obligatoriu și publică modificările respective.

Articolul 17

Respingerea nominalizărilor și a renominalizărilor sau modificarea cantității de gaz solicitate la punctele de interconectare

(1)   Operatorul de sistem de transport poate respinge:

| (a) | o nominalizare sau o renominalizare cel târziu la două ore de la termenul pentru nominalizare sau de la începutul ciclului de renominalizare în următoarele cazuri:






  (i) | dacă aceasta nu respectă cerințele privind conținutul; |
| --- | --- | --- |

(a)

o nominalizare sau o renominalizare cel târziu la două ore de la termenul pentru nominalizare sau de la începutul ciclului de renominalizare în următoarele cazuri:

(i)

dacă aceasta nu respectă cerințele privind conținutul;

| (ii) | dacă aceasta este prezentată de o altă entitate decât un utilizator al rețelei; |
| --- | --- |

(ii)

dacă aceasta este prezentată de o altă entitate decât un utilizator al rețelei;

| (iii) | dacă acceptarea nominalizării sau a renominalizării zilnice ar conduce la o rată negativă a fluxului de nominalizare implicit; |
| --- | --- |

(iii)

dacă acceptarea nominalizării sau a renominalizării zilnice ar conduce la o rată negativă a fluxului de nominalizare implicit;

| (iv) | dacă aceasta depășește capacitatea alocată a utilizatorului rețelei; |
| --- | --- |

(iv)

dacă aceasta depășește capacitatea alocată a utilizatorului rețelei;

| (b) | o renominalizare până cel târziu la două ore de la începutul ciclului de renominalizare în următoarele cazuri suplimentare:






  (i) | dacă aceasta depășește capacitatea alocată a utilizatorului rețelei pentru orele rămase, cu excepția cazului în care renominalizarea este prezentată pentru a solicita capacitate întreruptibilă, în cazul în care operatorul de sistem de transport pune la dispoziție o astfel de capacitate; |
| --- | --- | --- |

(b)

o renominalizare până cel târziu la două ore de la începutul ciclului de renominalizare în următoarele cazuri suplimentare:

(i)

dacă aceasta depășește capacitatea alocată a utilizatorului rețelei pentru orele rămase, cu excepția cazului în care renominalizarea este prezentată pentru a solicita capacitate întreruptibilă, în cazul în care operatorul de sistem de transport pune la dispoziție o astfel de capacitate;

| (ii) | dacă acceptarea renominalizărilor orare ar conduce la o modificare așteptată a fluxului de gaz înainte de încheierea ciclului de renominalizare. |
| --- | --- |

(ii)

dacă acceptarea renominalizărilor orare ar conduce la o modificare așteptată a fluxului de gaz înainte de încheierea ciclului de renominalizare.

(2)   Operatorul de sistem de transport nu respinge o nominalizare sau o renominalizare a utilizatorului rețelei pentru simplul motiv că intrările estimate ale respectivului utilizator al rețelei nu sunt egale cu ieșirile estimate ale acestuia.

(3)   În cazul respingerii unei renominalizări, operatorul de sistem de transport utilizează ultima cantitate confirmată a utilizatorului rețelei, dacă aceasta există.

(4)   Fără a aduce atingere termenilor și condițiilor specifice aplicabile în cazul capacității întreruptibile și al capacității care face obiectul normelor de gestionare a congestionării, operatorul de sistem de transport poate, în principiu, să modifice cantitatea de gaz solicitată conform unei nominalizări și unei renominalizări numai în circumstanțe excepționale și în situații de urgență, atunci când există un pericol evident la adresa securității și stabilității sistemului. Operatorii de sisteme de transport notifică autorității naționale de reglementare orice acțiune întreprinsă în acest sens.

Articolul 18

Procedura de nominalizare și de renominalizare în alte puncte decât punctele de interconectare

(1)   Autoritatea națională de reglementare stabilește punctele, altele decât punctele de interconectare, în care este nevoie de nominalizări și renominalizări, în cazul în care aceste puncte nu au fost deja stabilite după consultarea operatorului de sistem de transport.

(2)   Atunci când nominalizările și renominalizările sunt necesare în alte puncte decât punctele de interconectare, se aplică următoarele principii:

| (a) | utilizatorii rețelei au dreptul să prezinte renominalizări pentru ziua gazieră; |
| --- | --- |

(a)

utilizatorii rețelei au dreptul să prezinte renominalizări pentru ziua gazieră;

| (b) | operatorul de sistem de transport confirmă sau resping nominalizările și renominalizările transmise, ținând seama de termenele menționate la articolul 17. |
| --- | --- |

(b)

operatorul de sistem de transport confirmă sau resping nominalizările și renominalizările transmise, ținând seama de termenele menționate la articolul 17.

CAPITOLUL V

TARIFE DE DEZECHILIBRU ZILNIC

Articolul 19

Dispoziții generale

(1)   Utilizatorii rețelei au obligația să plătească sau au dreptul să primească (după caz) tarife de dezechilibru zilnic în legătură cu cantitatea lor de dezechilibru zilnic pentru fiecare zi gazieră.

(2)   Tarifele de dezechilibru zilnic sunt identificate separat pe facturile emise de operatorul de sistem de transport către utilizatorii rețelei.

(3)   Tariful de dezechilibru zilnic reflectă costurile și ține cont de prețurile aferente acțiunilor de echilibrare ale operatorului de sistem de transport, dacă acestea există, și de ajustarea minoră menționată la articolul 22 alineatul (6).

Articolul 20

Metodologia de calculare a tarifului de dezechilibru zilnic

(1)   Operatorul de sistem de transport prezintă autorității naționale de reglementare, spre aprobare, metodologia de calculare a tarifului de dezechilibru zilnic care urmează să fie aplicată în zona sa de echilibrare.

(2)   Odată aprobată, metodologia de calculare a tarifului de dezechilibru zilnic se publică pe site-ul internet relevant. Orice actualizare a acesteia se publică în timp util.

(3)   Metodologia de calculare a tarifului de dezechilibru zilnic definește:

| (a) | calcularea cantității de dezechilibru zilnic menționată la articolul 21; |
| --- | --- |

(a)

calcularea cantității de dezechilibru zilnic menționată la articolul 21;

| (b) | derivarea prețului aplicabil prevăzut la articolul 22; precum și |
| --- | --- |

(b)

derivarea prețului aplicabil prevăzut la articolul 22; precum și

| (c) | oricare alt parametru necesar. |
| --- | --- |

(c)

oricare alt parametru necesar.

Articolul 21

Calcularea cantității de dezechilibru zilnic

(1)   Operatorul de sistem de transport calculează o cantitate de dezechilibru zilnic pentru fiecare portofoliu de echilibrare al utilizatorului rețelei pentru fiecare zi gazieră în conformitate cu următoarea formulă:

cantitatea de dezechilibru zilnic = intrări - ieșiri

(2)   Calcularea cantității de dezechilibru zilnic se adaptează în consecință în cazul în care:

| (a) | se oferă un serviciu de flexibilitate prin stocare în conductă; și/sau |
| --- | --- |

(a)

se oferă un serviciu de flexibilitate prin stocare în conductă; și/sau

| (b) | există orice alt tip de înțelegere prin care utilizatorii rețelei furnizează gaz, inclusiv gaz în natură, pentru a acoperi:






  (i) | gazul care nu figurează ca fiind preluat din sistem, cum ar fi pierderile, erorile de contorizare; și/sau |
| --- | --- | --- |

(b)

există orice alt tip de înțelegere prin care utilizatorii rețelei furnizează gaz, inclusiv gaz în natură, pentru a acoperi:

(i)

gazul care nu figurează ca fiind preluat din sistem, cum ar fi pierderile, erorile de contorizare; și/sau

| (ii) | gazul utilizat de operatorul de sistem de transport pentru exploatarea sistemului, precum combustibil gazos. |
| --- | --- |

(ii)

gazul utilizat de operatorul de sistem de transport pentru exploatarea sistemului, precum combustibil gazos.

(3)   Dacă suma intrărilor unui utilizator al rețelei pentru ziua gazieră este egală cu suma ieșirilor sale pentru ziua gazieră respectivă, utilizatorul rețelei este considerat a fi echilibrat pentru ziua gazieră respectivă.

(4)   Dacă suma intrărilor unui utilizator al rețelei pentru ziua gazieră nu este egală cu suma ieșirilor sale pentru ziua gazieră respectivă, utilizatorul rețelei este considerat a fi dezechilibrat pentru ziua gazieră respectivă și se aplică tarife de dezechilibru zilnic în conformitate cu articolul 23.

(5)   Operatorul de sistem de transport furnizează unui utilizator al rețelei cantitățile sale de dezechilibru zilnic inițiale și finale, în conformitate cu articolul 37.

(6)   Tariful de dezechilibru zilnic se bazează pe cantitatea finală de dezechilibru zilnic.

Articolul 22

Prețul aplicabil

(1)   În vederea calculării tarifului de dezechilibru zilnic prevăzut la articolul 23, prețul aplicabil se determină după cum urmează:

| (a) | prețul de vânzare marginal, atunci când cantitatea de dezechilibru zilnic este pozitivă (intrările utilizatorului rețelei pentru ziua gazieră respectivă depășesc ieșirile sale pentru aceeași zi); sau |
| --- | --- |

(a)

prețul de vânzare marginal, atunci când cantitatea de dezechilibru zilnic este pozitivă (intrările utilizatorului rețelei pentru ziua gazieră respectivă depășesc ieșirile sale pentru aceeași zi); sau

| (b) | prețul de cumpărare marginal, atunci când cantitatea de dezechilibru zilnic este negativă (ieșirile utilizatorului rețelei pentru ziua gazieră respectivă depășesc intrările sale pentru aceeași zi). |
| --- | --- |

(b)

prețul de cumpărare marginal, atunci când cantitatea de dezechilibru zilnic este negativă (ieșirile utilizatorului rețelei pentru ziua gazieră respectivă depășesc intrările sale pentru aceeași zi).

(2)   Prețul de vânzare marginal și prețul de cumpărare marginal se calculează pentru fiecare zi gazieră astfel:

| (a) | un preț de vânzare marginal este cea mai mică valoare dintre:






  (i) | cel mai mic preț al tuturor vânzărilor de produse titlu în care este implicat operatorul de sistem de transport în ziua gazieră respectivă; sau |
| --- | --- | --- |

(a)

un preț de vânzare marginal este cea mai mică valoare dintre:

(i)

cel mai mic preț al tuturor vânzărilor de produse titlu în care este implicat operatorul de sistem de transport în ziua gazieră respectivă; sau

| (ii) | prețul mediu ponderat al gazului în ziua gazieră respectivă, minus o ajustare minoră; |
| --- | --- |

(ii)

prețul mediu ponderat al gazului în ziua gazieră respectivă, minus o ajustare minoră;

| (b) | un preț de cumpărare marginal este cea mai mare valoare dintre:






  (i) | cel mai mare preț al tuturor achizițiilor de produse titlu în care este implicat operatorul de sistem de transport în ziua gazieră respectivă; sau |
| --- | --- | --- |

(b)

un preț de cumpărare marginal este cea mai mare valoare dintre:

(i)

cel mai mare preț al tuturor achizițiilor de produse titlu în care este implicat operatorul de sistem de transport în ziua gazieră respectivă; sau

| (ii) | prețul mediu ponderat al gazului în ziua gazieră respectivă, plus o ajustare minoră. |
| --- | --- |

(ii)

prețul mediu ponderat al gazului în ziua gazieră respectivă, plus o ajustare minoră.

(3)   În scopul determinării prețului de vânzare marginal, a prețului de cumpărare marginal și a prețului mediu ponderat, tranzacțiile aferente se realizează pe platforme de tranzacționare care sunt identificate în prealabil de către operatorul de sistem de transport și aprobate de autoritatea națională de reglementare. Prețul mediu ponderat este prețul mediu ponderat al energiei aferent tranzacțiilor cu produse titlu efectuate în punctul de tranzacționare virtual cu privire la o zi gazieră;

(4)   În cazul în care dispozițiile de la alineatul (2) literele (a) și (b) nu permit calcularea unui preț de vânzare marginal și/sau a unui preț de cumpărare marginal, se stabilește o normă standard.

(5)   Sub rezerva aprobării de către autoritatea națională de reglementare, prețul produselor localizate poate fi luat în considerare în scopul determinării prețului de vânzare marginal, a prețului de cumpărare marginal și a prețului mediu ponderat, atunci când operatorul de sistem de transport propune acest lucru, ținându-se seama în mod corespunzător de măsura în care operatorul de sistem de transport utilizează produse localizate.

(6)   Ajustarea minoră:

| (a) | stimulează utilizatorii rețelei în vederea echilibrării intrărilor și ieșirilor lor; |
| --- | --- |

(a)

stimulează utilizatorii rețelei în vederea echilibrării intrărilor și ieșirilor lor;

| (b) | este elaborată și aplicată în mod nediscriminatoriu pentru:






  (i) | a nu descuraja intrarea pe piață; |
| --- | --- | --- |

(b)

este elaborată și aplicată în mod nediscriminatoriu pentru:

(i)

a nu descuraja intrarea pe piață;

| (ii) | a nu împiedica dezvoltarea de piețe concurențiale; |
| --- | --- |

(ii)

a nu împiedica dezvoltarea de piețe concurențiale;

| (c) | nu are un impact negativ asupra comerțului transfrontalier; |
| --- | --- |

(c)

nu are un impact negativ asupra comerțului transfrontalier;

| (d) | nu conduce la o expunere financiară excesivă a utilizatorilor rețelei la tarife de dezechilibru zilnic. |
| --- | --- |

(d)

nu conduce la o expunere financiară excesivă a utilizatorilor rețelei la tarife de dezechilibru zilnic.

(7)   Valoarea ajustării minore poate fi diferită în momentul determinării prețului de cumpărare marginal și a prețului de vânzare marginal. Valoarea ajustării minore nu trebuie să depășească zece procente din prețul mediu ponderat, cu excepția cazului în care operatorul de sistem de transport în cauză poate prezenta autorității naționale de reglementare o deviere de la această regulă și pentru care poate obține o aprobare din partea acesteia în conformitate cu articolul 20.

Articolul 23

Tariful de dezechilibru zilnic

(1)   Pentru a calcula tarifele de dezechilibru zilnic pentru fiecare utilizator al rețelei, operatorul de sistem de transport înmulțește cantitatea de dezechilibru zilnic a utilizatorului rețelei cu prețul aplicabil determinat în conformitate cu articolul 22.

(2)   Tarifele de dezechilibru zilnic se aplică după cum urmează:

| (a) | în cazul în care cantitatea de dezechilibru zilnic a unui utilizator al rețelei pentru ziua gazieră este pozitivă, se consideră că utilizatorul rețelei a vândut gaz operatorului de sistem de transport într-o cantitate echivalentă cu cantitatea de dezechilibru zilnic și, prin urmare, are dreptul să primească un credit corespunzând tarifelor de dezechilibru zilnic de la operatorul de sistem de transport; precum și |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care cantitatea de dezechilibru zilnic a unui utilizator al rețelei pentru ziua gazieră este pozitivă, se consideră că utilizatorul rețelei a vândut gaz operatorului de sistem de transport într-o cantitate echivalentă cu cantitatea de dezechilibru zilnic și, prin urmare, are dreptul să primească un credit corespunzând tarifelor de dezechilibru zilnic de la operatorul de sistem de transport; precum și

| (b) | în cazul în care cantitatea de dezechilibru zilnic a unui utilizator al rețelei pentru ziua gazieră este negativă, se consideră că utilizatorul rețelei a achiziționat gaz de la operatorul de sistem de transport într-o cantitate echivalentă cu cantitatea de dezechilibru zilnic, prin urmare, are obligația să plătească tarife de dezechilibru zilnic operatorului de sistem de transport. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care cantitatea de dezechilibru zilnic a unui utilizator al rețelei pentru ziua gazieră este negativă, se consideră că utilizatorul rețelei a achiziționat gaz de la operatorul de sistem de transport într-o cantitate echivalentă cu cantitatea de dezechilibru zilnic, prin urmare, are obligația să plătească tarife de dezechilibru zilnic operatorului de sistem de transport.

CAPITOLUL VI

OBLIGAȚII ÎN CURSUL ZILEI

Articolul 24

Dispoziții generale

(1)   Un operator de sistem de transport are dreptul să aplice obligații în cursul zilei doar pentru a stimula utilizatorii rețelei să își gestioneze poziția în cursul zilei în vederea garantării integrității sistemice a rețelei sale de transport și a reducerii la minimum a necesității de a întreprinde acțiuni de echilibrare.

(2)   Atunci când operatorului de sistem de transport i se solicită să furnizeze informații utilizatorilor rețelei pentru a le permite să își gestioneze expunerile asociate pozițiilor din cursul zilei, astfel de informații le vor fi furnizate în mod regulat. Dacă este cazul, informațiile sunt furnizate pe baza unei cereri formulate de către fiecare utilizator al rețelei în parte o singură dată.

Articolul 25

Tipuri de obligații în cursul zilei

Există trei tipuri de obligații în cursul zilei, fiecare dintre acestea stimulând utilizatorul rețelei în vederea atingerii unui obiectiv specific în conformitate cu prezentul articol.

| 1. | Obligație în cursul zilei la nivel de sistem
  Această obligație este concepută în vederea acordării de stimulente utilizatorilor rețelei pentru menținerea rețelei de transport în limitele sale operaționale și stabilește următoarele:






  (a) | limitele operaționale ale rețelei de transport între care trebuie să se mențină aceasta; |
| --- | --- | --- |

1.

Obligație în cursul zilei la nivel de sistem

Această obligație este concepută în vederea acordării de stimulente utilizatorilor rețelei pentru menținerea rețelei de transport în limitele sale operaționale și stabilește următoarele:

(a)

limitele operaționale ale rețelei de transport între care trebuie să se mențină aceasta;

| (b) | acțiunile pe care utilizatorii rețelei le pot întreprinde pentru a menține rețeaua de transport în limitele operaționale; |
| --- | --- |

(b)

acțiunile pe care utilizatorii rețelei le pot întreprinde pentru a menține rețeaua de transport în limitele operaționale;

| (c) | acțiunile de echilibrare adoptate în consecință de operatorul de sistem de transport atunci când limitele operaționale ale rețelei de transport sunt aproape atinse sau chiar atinse; |
| --- | --- |

(c)

acțiunile de echilibrare adoptate în consecință de operatorul de sistem de transport atunci când limitele operaționale ale rețelei de transport sunt aproape atinse sau chiar atinse;

| (d) | atribuirea costurilor și/sau a veniturilor în rândul utilizatorilor rețelei și/sau consecințele asupra poziției în cursul zilei a respectivilor utilizatori ai rețelei, rezultate în urma acțiunilor de echilibrare întreprinse de către operatorul de sistem de transport; |
| --- | --- |

(d)

atribuirea costurilor și/sau a veniturilor în rândul utilizatorilor rețelei și/sau consecințele asupra poziției în cursul zilei a respectivilor utilizatori ai rețelei, rezultate în urma acțiunilor de echilibrare întreprinse de către operatorul de sistem de transport;

| (e) | tariful aferent care se bazează pe poziția individuală în cursul zilei a utilizatorului rețelei. |
| --- | --- |

(e)

tariful aferent care se bazează pe poziția individuală în cursul zilei a utilizatorului rețelei.

| 2. | Obligație în cursul zilei cu privire la portofoliul de echilibrare
  Această obligație este concepută pentru a stimula utilizatorii rețelei să își mențină poziția lor individuală pe durata zilei gaziere într-un interval predefinit și stabilește următoarele:






  (a) | pentru fiecare portofoliu de echilibrare, intervalul în care trebuie să se înscrie acesta; |
| --- | --- | --- |

2.

Obligație în cursul zilei cu privire la portofoliul de echilibrare

Această obligație este concepută pentru a stimula utilizatorii rețelei să își mențină poziția lor individuală pe durata zilei gaziere într-un interval predefinit și stabilește următoarele:

(a)

pentru fiecare portofoliu de echilibrare, intervalul în care trebuie să se înscrie acesta;

| (b) | modalitatea prin care se determină intervalul menționat mai sus; |
| --- | --- |

(b)

modalitatea prin care se determină intervalul menționat mai sus;

| (c) | consecințele pentru utilizatorii rețelei care nu se mențin în intervalul definit și, după caz, detaliile privind modul în care se stabilește un tarif corespunzător; |
| --- | --- |

(c)

consecințele pentru utilizatorii rețelei care nu se mențin în intervalul definit și, după caz, detaliile privind modul în care se stabilește un tarif corespunzător;

| (d) | tariful aferent care se bazează pe poziția individuală în cursul zilei a utilizatorului rețelei. |
| --- | --- |

(d)

tariful aferent care se bazează pe poziția individuală în cursul zilei a utilizatorului rețelei.

| 3. | Obligație în cursul zilei privind punctul de intrare-ieșire
  Această obligație este concepută pentru a oferi stimulente utilizatorilor rețelei în vederea limitării fluxului de gaz sau a variației fluxului de gaz în anumite condiții în puncte de intrare-ieșire specifice și stabilește următoarele:






  (a) | limitele privind fluxul de gaz și/sau variația fluxului de gaz; |
| --- | --- | --- |

3.

Obligație în cursul zilei privind punctul de intrare-ieșire

Această obligație este concepută pentru a oferi stimulente utilizatorilor rețelei în vederea limitării fluxului de gaz sau a variației fluxului de gaz în anumite condiții în puncte de intrare-ieșire specifice și stabilește următoarele:

(a)

limitele privind fluxul de gaz și/sau variația fluxului de gaz;

| (b) | punctul de intrare și/sau ieșire sau grupurile de puncte de intrare și/sau ieșire cărora li se aplică astfel de limite; |
| --- | --- |

(b)

punctul de intrare și/sau ieșire sau grupurile de puncte de intrare și/sau ieșire cărora li se aplică astfel de limite;

| (c) | condițiile în care se aplică astfel de limite; |
| --- | --- |

(c)

condițiile în care se aplică astfel de limite;

| (d) | consecințele nerespectării limitelor respective. |
| --- | --- |

(d)

consecințele nerespectării limitelor respective.

Această obligație vine în completarea oricărui alt acord încheiat cu clienții finali conținând, printre altele, restricții și obligații locale specifice privind fluxul fizic de gaz.

Articolul 26

Cerințe privind obligațiile în cursul zilei

(1)   Operatorul de sistem de transport poate propune autorității naționale de reglementare o obligație în cursul zilei sau o modificare a acesteia. Aceasta poate combina caracteristici ale diferitelor tipuri descrise la articolul 25, cu condiția ca propunerea să îndeplinească criteriile stabilite la alineatul (2). Dreptul operatorului de sistem de transport de a prezenta o astfel de propunere nu aduce atingere dreptului autorității naționale de reglementare de a lua o decizie din proprie inițiativă.

(2)   Orice obligație în cursul zilei trebuie să îndeplinească următoarele criterii:

| (a) | o obligație în cursul zilei și tariful în cursul zilei aferent, dacă acesta există, nu creează bariere nejustificate în calea comerțului transfrontalier și a intrării pe piața relevantă a unor noi utilizatori ai rețelei; |
| --- | --- |

(a)

o obligație în cursul zilei și tariful în cursul zilei aferent, dacă acesta există, nu creează bariere nejustificate în calea comerțului transfrontalier și a intrării pe piața relevantă a unor noi utilizatori ai rețelei;

| (b) | o obligație în cursul zilei se aplică numai atunci când utilizatorii rețelei primesc informații adecvate anterior aplicării unui potențial tarif în cursul zilei cu privire la intrările și/sau ieșirile acestora și au mijloace rezonabile să acționeze pentru a gestiona expunerea acestora; |
| --- | --- |

(b)

o obligație în cursul zilei se aplică numai atunci când utilizatorii rețelei primesc informații adecvate anterior aplicării unui potențial tarif în cursul zilei cu privire la intrările și/sau ieșirile acestora și au mijloace rezonabile să acționeze pentru a gestiona expunerea acestora;

| (c) | costurile principale care urmează să fie suportate de utilizatorii rețelei în legătură cu obligațiile de echilibrare ale acestora se raportează la poziția acestora la sfârșitul zilei gaziere; |
| --- | --- |

(c)

costurile principale care urmează să fie suportate de utilizatorii rețelei în legătură cu obligațiile de echilibrare ale acestora se raportează la poziția acestora la sfârșitul zilei gaziere;

| (d) | în măsura în care este posibil, tarifele în cursul zilei reflectă costurile operatorului de sistem de transport pentru întreprinderea tuturor acțiunilor de echilibrare asociate; |
| --- | --- |

(d)

în măsura în care este posibil, tarifele în cursul zilei reflectă costurile operatorului de sistem de transport pentru întreprinderea tuturor acțiunilor de echilibrare asociate;

| (e) | o obligație în cursul zilei nu conduce la o regularizare financiară a utilizatorilor rețelei pe poziția zero pe durata zilei gaziere; |
| --- | --- |

(e)

o obligație în cursul zilei nu conduce la o regularizare financiară a utilizatorilor rețelei pe poziția zero pe durata zilei gaziere;

| (f) | beneficiile introducerii unei obligații în cursul zilei, în termeni de exploatare viabilă din punct de vedere economic și eficientă a rețelei de transport, depășesc orice impact negativ potențial al acesteia, inclusiv asupra lichidității tranzacțiilor la punctul de tranzacționare virtual. |
| --- | --- |

(f)

beneficiile introducerii unei obligații în cursul zilei, în termeni de exploatare viabilă din punct de vedere economic și eficientă a rețelei de transport, depășesc orice impact negativ potențial al acesteia, inclusiv asupra lichidității tranzacțiilor la punctul de tranzacționare virtual.

(3)   Operatorul de sistem de transport poate propune diferite obligații în cursul zilei pentru categorii distincte de puncte de intrare sau ieșire, cu scopul de a oferi stimulente mai bune diverselor categorii de utilizatori ai rețelei pentru a evita subvențiile încrucișate. Dreptul operatorului de sistem de transport de a prezenta o astfel de propunere nu aduce atingere dreptului autorității naționale de reglementare de a lua o decizie din proprie inițiativă

(4)   Operatorul de sistem de transport consultă părțile interesate, inclusiv autoritățile naționale de reglementare, operatorii de sisteme de distribuție și operatorii de sisteme de transport afectați din zone de echilibrare adiacente, cu privire la oricare obligație în cursul zilei pe care intenționează să o introducă, inclusiv metodologia și ipotezele utilizate pentru concluzionarea faptului că aceasta îndeplinește criteriile stabilite la alineatul (2).

(5)   Ca urmare a procesului de consultare, operatorul de sistem de transport elaborează o recomandare care să includă propunerea finală și o analiză:

| (a) | a necesității obligației în cursul zilei, având în vedere caracteristicile rețelei de transport și flexibilitatea de care dispune operatorul de sistem de transport prin achiziționarea și vânzarea de produse standardizate pe termen scurt sau prin utilizarea de servicii de echilibrare în conformitate cu capitolul III; |
| --- | --- |

(a)

a necesității obligației în cursul zilei, având în vedere caracteristicile rețelei de transport și flexibilitatea de care dispune operatorul de sistem de transport prin achiziționarea și vânzarea de produse standardizate pe termen scurt sau prin utilizarea de servicii de echilibrare în conformitate cu capitolul III;

| (b) | a informațiilor disponibile pentru a permite utilizatorilor rețelei să își gestioneze în timp util pozițiile în cursul zilei; |
| --- | --- |

(b)

a informațiilor disponibile pentru a permite utilizatorilor rețelei să își gestioneze în timp util pozițiile în cursul zilei;

| (c) | a impactului financiar estimat asupra utilizatorilor rețelei; |
| --- | --- |

(c)

a impactului financiar estimat asupra utilizatorilor rețelei;

| (d) | a efectului asupra intrării pe piața relevantă a unor noi utilizatori ai rețelei, inclusiv orice impact negativ nejustificat asupra acesteia; |
| --- | --- |

(d)

a efectului asupra intrării pe piața relevantă a unor noi utilizatori ai rețelei, inclusiv orice impact negativ nejustificat asupra acesteia;

| (e) | a efectului asupra comerțului transfrontalier, inclusiv impactul potențial asupra echilibrării în zone de echilibrare adiacente; |
| --- | --- |

(e)

a efectului asupra comerțului transfrontalier, inclusiv impactul potențial asupra echilibrării în zone de echilibrare adiacente;

| (f) | a impactului asupra pieței angro a gazului pe termen scurt, inclusiv asupra lichidității acesteia; |
| --- | --- |

(f)

a impactului asupra pieței angro a gazului pe termen scurt, inclusiv asupra lichidității acesteia;

| (g) | a caracterului nediscriminatoriu al obligației în cursul zilei. |
| --- | --- |

(g)

a caracterului nediscriminatoriu al obligației în cursul zilei.

(6)   Operatorul de sistem de transport prezintă recomandarea autorității naționale de reglementare pentru aprobarea propunerii în conformitate cu procedura stabilită la articolul 27. În paralel, operatorul de sistem de transport publică această recomandare, sub rezerva obligațiilor de confidențialitate pe care este posibil să trebuiască să le respecte, și o trimite spre informare asociației ENTSOG.

Articolul 27

Procesul decizional al autorității naționale de reglementare

(1)   Autoritatea națională de reglementare adoptă și publică o decizie motivată în termen de șase luni de la primirea recomandării complete. La luarea deciziei de aprobare sau nu a obligației în cursul zilei propuse, autoritatea națională de reglementare analizează dacă obligația respectivă îndeplinește criteriile stabilite la articolul 26 alineatul (2).

(2)   Înaintea luării deciziei motivate, autoritatea națională de reglementare se consultă cu autoritățile naționale de reglementare ale statelor membre adiacente și ține seama de opiniile acestora. Autoritatea sau autoritățile naționale de reglementare ale statelor membre învecinate pot să solicite avizul agenției, în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 713/2009, cu privire la decizia menționată la alineatul (1).

Articolul 28

Obligații în cursul zilei existente

În cazul în care operatorul de sistem de transport are una sau mai multe obligații la data intrării în vigoare a prezentului regulament, acesta urmează, în termen de șase luni, procesul prevăzut la articolul 26 alineatele (5)-(7) și prezintă autorității naționale de reglementare obligația (obligațiile) în cursul zilei, în conformitate cu articolul 27, pentru a obține aprobarea de continuare a utilizării acesteia (acestora).

CAPITOLUL VII

MĂSURI PRIVIND NEUTRALITATEA

Articolul 29

Principii de neutralitate

(1)   Operatorul de sistem de transport nu înregistrează câștiguri sau pierderi ca urmare a achitării sau perceperii de tarife de dezechilibru zilnic, de tarife în cursul zilei, de tarife privind acțiunile de echilibrare și de alte tarife legate de activitățile de echilibrare, care reprezintă de fapt toate activitățile desfășurate de operatorul de sistem de transport în vederea îndeplinirii obligațiilor prevăzute în prezentul regulament.

(2)   Operatorul de sistem de transport transferă către utilizatorii rețelei:

| (a) | toate costurile și veniturile rezultate din tarifele de dezechilibru zilnic și din tarifele în cursul zilei; |
| --- | --- |

(a)

toate costurile și veniturile rezultate din tarifele de dezechilibru zilnic și din tarifele în cursul zilei;

| (b) | toate costurile și veniturile rezultate din acțiunile de echilibrare întreprinse în temeiul articolului 9, cu excepția cazului în care autoritatea națională de reglementare consideră respectivele costuri și venituri ca fiind suportate în mod ineficient în conformitate cu normele naționale aplicabile. O astfel de considerație se bazează pe o evaluare care:






  (i) | demonstrează în ce măsură operatorul de sistem de transport ar fi putut să reducă în mod rezonabil costurile suportate pentru desfășurarea acțiunii de echilibrare; precum și |
| --- | --- | --- |

(b)

toate costurile și veniturile rezultate din acțiunile de echilibrare întreprinse în temeiul articolului 9, cu excepția cazului în care autoritatea națională de reglementare consideră respectivele costuri și venituri ca fiind suportate în mod ineficient în conformitate cu normele naționale aplicabile. O astfel de considerație se bazează pe o evaluare care:

(i)

demonstrează în ce măsură operatorul de sistem de transport ar fi putut să reducă în mod rezonabil costurile suportate pentru desfășurarea acțiunii de echilibrare; precum și

| (ii) | se realizează cu privire la informațiile, timpul și instrumentele aflate la dispoziția operatorului de sistem de transport în momentul în care a decis să întreprindă acțiunea de echilibrare; |
| --- | --- |

(ii)

se realizează cu privire la informațiile, timpul și instrumentele aflate la dispoziția operatorului de sistem de transport în momentul în care a decis să întreprindă acțiunea de echilibrare;

| (c) | toate celelalte costuri și venituri aferente activităților de echilibrare întreprinse de operatorul de sistem de transport, cu excepția cazului în care autoritatea națională de reglementare consideră respectivele costuri și venituri ca fiind suportate în mod ineficient în conformitate cu normele naționale aplicabile. |
| --- | --- |

(c)

toate celelalte costuri și venituri aferente activităților de echilibrare întreprinse de operatorul de sistem de transport, cu excepția cazului în care autoritatea națională de reglementare consideră respectivele costuri și venituri ca fiind suportate în mod ineficient în conformitate cu normele naționale aplicabile.

(3)   Atunci când se pune în aplicare un stimulent pentru promovarea desfășurării eficiente de acțiuni de echilibrare, pierderile financiare cumulate se limitează la costurile și veniturile suportate în mod ineficient de către operatorul de sistem de transport.

(4)   Operatorii de sisteme de transport publică datele relevante privind tarifele cumulate menționate la alineatul (1) și tarifele cumulate de neutralitate pentru echilibrare, cel puțin cu aceeași frecvență cu care sunt facturate tarifele respective către utilizatorii rețelei, dar nu mai puțin de o dată pe lună.

(5)   Fără a aduce atingere alineatelor (1) și (2), operatorul de sistem de transport, în rolul său de responsabil cu echilibrarea, poate face obiectul unui mecanism de stimulare, în conformitate cu articolul 11.

Articolul 30

Fluxurile de trezorerie pentru neutralitatea echilibrării

(1)   Tariful de neutralitate pentru echilibrare este plătit utilizatorului în cauză al rețelei sau de către acesta.

(2)   Autoritatea națională de reglementare stabilește sau aprobă și publică metodologia pentru calcularea tarifelor de neutralitate pentru echilibrare, inclusiv repartizarea lor în rândul utilizatorilor rețelei și normele de administrare a riscului de credit.

(3)   Tariful de neutralitate pentru echilibrare trebuie să fie proporțional, în măsura în care utilizatorul rețelei face uz de punctele de intrare sau de ieșire relevante sau de rețeaua de transport.

(4)   Tariful de neutralitate pentru echilibrare se identifică separat în momentul facturării către utilizatorii rețelei, iar factura este însoțită de suficiente informații justificative definite în metodologia menționată la alineatul (2).

(5)   În cazul în care se aplică varianta 2 a modelului de informare și, astfel, tariful de neutralitate pentru echilibrare se poate baza pe costurile și pe veniturile estimate, metodologia operatorului de sistem de transport pentru stabilirea tarifelor de neutralitate pentru echilibrare prevede norme referitoare la un tarif separat de neutralitate pentru echilibrarea cu privire la ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică.

(6)   După caz, metodologia operatorului de sistem de transport pentru calcularea tarifului de neutralitate pentru echilibrare poate prevedea norme pentru împărțirea tarifului de neutralitate pentru componente ale echilibrării și repartizarea ulterioară a sumelor corespunzătoare în rândul utilizatorilor rețelei în vederea reducerii subvențiilor încrucișate.

Articolul 31

Măsuri privind administrarea riscului de credit

(1)   Operatorul de sistem de transport are dreptul să ia măsurile necesare și să impună utilizatorilor rețelei cerințe contractuale relevante, inclusiv garanții de securitate financiară, pentru a reduce riscul de neplată aferent plăților datorate pentru tarifele menționate la articolele 29 și 30.

(2)   Cerințele contractuale trebuie să fie transparente, să respecte principiul egalității de tratament, să fie proporționale scopului și să fie definite în metodologia menționată la articolul 30 alineatul (2).

(3)   În cazul neefectuării unei plăți care poate fi atribuită unui utilizator al rețelei, operatorul de sistem de transport nu este răspunzător de pierderile suferite, cu condiția ca măsurile și cerințele menționate la alineatele (1) și (2) să fi fost puse în aplicare în mod adecvat, iar astfel de pierderi se recuperează în conformitate cu metodologia menționată la articolul 30 alineatul (2).

CAPITOLUL VIII

FURNIZAREA DE INFORMAȚII

Articolul 32

Obligațiile de informare ale operatorilor de sisteme de transport față de utilizatorii rețelei

Informațiile furnizate utilizatorilor rețelei de către operatorul de sistem de transport se referă la:

| 1. | starea generală a rețelei de transport în conformitate cu punctul 3.4 subpunctul 5 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2009; |
| --- | --- |

1.

starea generală a rețelei de transport în conformitate cu punctul 3.4 subpunctul 5 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2009;

| 2. | acțiunile de echilibrare ale operatorului de sistem de transport, menționate în capitolul III; |
| --- | --- |

2.

acțiunile de echilibrare ale operatorului de sistem de transport, menționate în capitolul III;

| 3. | intrările și ieșirile utilizatorului rețelei pentru ziua gazieră respectivă, menționate la articolele 33-42. |
| --- | --- |

3.

intrările și ieșirile utilizatorului rețelei pentru ziua gazieră respectivă, menționate la articolele 33-42.

Articolul 33

Dispoziții generale

(1)   În cazul în care nu au fost deja furnizate de operatorul de sistem de transport conform punctului 3.1.2 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2009, operatorul de sistem de transport furnizează toate informațiile menționate la articolul 32, după cum urmează:

| (a) | le publică pe site-ul web al operatorului de sistem de transport sau în cadrul unui alt sistem care furnizează informații în format electronic; |
| --- | --- |

(a)

le publică pe site-ul web al operatorului de sistem de transport sau în cadrul unui alt sistem care furnizează informații în format electronic;

| (b) | le pune gratuit la dispoziția utilizatorilor rețelei; |
| --- | --- |

(b)

le pune gratuit la dispoziția utilizatorilor rețelei;

| (c) | le elaborează într-un format ușor de utilizat; |
| --- | --- |

(c)

le elaborează într-un format ușor de utilizat;

| (d) | le conferă un caracter clar, cuantificabil și ușor de accesat; |
| --- | --- |

(d)

le conferă un caracter clar, cuantificabil și ușor de accesat;

| (e) | le comunică pe bază nediscriminatorie; |
| --- | --- |

(e)

le comunică pe bază nediscriminatorie;

| (f) | le exprimă în unități coerente, fie în kWh, fie în kWh/z și kWh/h; |
| --- | --- |

(f)

le exprimă în unități coerente, fie în kWh, fie în kWh/z și kWh/h;

| (g) | le pune la dispoziție în limba sau limbile oficiale ale statului membru și în limba engleză. |
| --- | --- |

(g)

le pune la dispoziție în limba sau limbile oficiale ale statului membru și în limba engleză.

(2)   Atunci când o cantitate măsurată nu poate fi obținută prin utilizarea unui contor, se poate utiliza o valoare de înlocuire. Această valoare de înlocuire este utilizată ca o valoare de referință alternativă, fără alte garanții suplimentare din partea operatorului de sistem de transport.

(3)   Furnizarea accesului la informații nu se interpretează ca oferind o garanție anume, alta decât disponibilitatea acestor informații într-un format definit și printr-un instrument definit, cum ar fi un site internet sau o adresă de internet, și accesul aferent al utilizatorilor rețelei la aceste informații în condiții normale de utilizare. Operatorii de sisteme de transport nu sunt, în niciun caz, obligați să ofere garanții suplimentare, în special în ceea ce privește sistemul informatic al utilizatorilor rețelei.

(4)   Autoritatea națională de reglementare decide cu privire la un model unic de informare pentru fiecare zonă de echilibrare. Pentru furnizarea de informații cu privire la intrările și ieșirile contorizate pe parcursul zilei, se aplică aceleași norme tuturor modelelor.

(5)   Pentru zonele de echilibrare unde se intenționează aplicarea variantei 2 a modelului de informare după intrarea în vigoare a prezentului regulament, trebuie derulată o consultare prealabilă a pieței de către operatorul de sistem de transport sau de către autoritatea națională de reglementare, după caz.

Articolul 34

Intrări și ieșiri contorizate pe parcursul zilei

(1)   Pentru intrările în și ieșirile din zona de echilibrare, contorizate pe parcursul zilei, în cazul în care alocarea către utilizatorul rețelei este egală cu cantitatea sa confirmată, operatorul de sistem de transport nu este obligat să furnizeze alte informații decât cele referitoare la cantitatea confirmată.

(2)   Pentru intrările în și ieșirile din zona de echilibrare, contorizate pe parcursul zilei, în cazul în care alocarea pentru un utilizator al rețelei nu este egală cu cantitatea sa confirmată, în ziua gazieră Z operatorul de sistem de transport furnizează utilizatorilor rețelei un minimum de două actualizări ale fluxurilor lor de intrare contorizate cel puțin pentru intrările și ieșirile cumulate contorizate pe parcursul zilei conform oricăreia dintre cele două opțiuni de mai jos, conform deciziei operatorului de sistem de transport:

| (a) | fiecare actualizare acoperă fluxurile de gaz de la începutul zilei gaziere Z respective; sau |
| --- | --- |

(a)

fiecare actualizare acoperă fluxurile de gaz de la începutul zilei gaziere Z respective; sau

| (b) | fiecare actualizare acoperă fluxurile incrementale de gaz de după fluxul raportat în actualizarea anterioară. |
| --- | --- |

(b)

fiecare actualizare acoperă fluxurile incrementale de gaz de după fluxul raportat în actualizarea anterioară.

(3)   Primele actualizări acoperă cel puțin patru ore de flux de gaz din ziua gazieră Z. Aceste actualizări sunt furnizate fără nicio întârziere nejustificată și în termen de patru ore după fluxul de gaz, dar cel târziu la ora 17.00 UTC (ora de iarnă) sau la ora 16.00 UTC (ora de vară).

(4)   Momentul furnizării celei de a doua actualizări este definit cu aprobarea autorității naționale de reglementare și este publicat de operatorul de sistem de transport.

(5)   Operatorul de sistem de transport poate solicita utilizatorilor rețelei să indice care sunt informațiile la care au acces în conformitate cu alineatul (2). Pe baza răspunsului primit, operatorul de sistem de transport în cauză furnizează utilizatorului rețelei informațiile la care acesta nu are acces, în conformitate cu alineatele (2)-(4).

(6)   Atunci când operatorul de sistem de transport nu este responsabil cu repartizarea cantităților de gaz între utilizatorii rețelei ca parte a procesului de alocare, ca excepție de la alineatul (2), acesta furnizează cel puțin informațiile referitoare la intrările și ieșirile totale cu o frecvență de minimum două ori pe zi gazieră Z în ziua gazieră Z respectivă.

Articolul 35

Ieșiri contorizate zilnic

(1)   În cazul în care se aplică varianta 1 a modelului de informare, în ziua gazieră Z operatorul de sistem de transport furnizează utilizatorilor rețelei minimum două actualizări ale repartizării acestora de fluxuri contorizate, cel puțin pentru ieșirile totale contorizate zilnic, conform oricăreia din cele două opțiuni de mai jos, în temeiul deciziei operatorului de sistem de transport:

| (a) | fiecare actualizare acoperă fluxurile de gaz de la începutul zilei gaziere Z respective; sau |
| --- | --- |

(a)

fiecare actualizare acoperă fluxurile de gaz de la începutul zilei gaziere Z respective; sau

| (b) | fiecare actualizare acoperă fluxurile incrementale de gaz de după fluxul raportat în actualizarea anterioară. |
| --- | --- |

(b)

fiecare actualizare acoperă fluxurile incrementale de gaz de după fluxul raportat în actualizarea anterioară.

(2)   Fiecare actualizare este furnizată în termen de două ore de la încheierea ultimei ore de fluxuri de gaze.

Articolul 36

Ieșiri contorizate cu o frecvență care nu este zilnică

(1)   În cazul în care se aplică scenariul de referință al modelului de informare:

| (a) | în ziua gazieră Z—1, operatorul de sistem de transport furnizează utilizatorilor rețelei o prognoză referitoare la ieșirile lor contorizate cu o frecvență care nu este zilnică pentru ziua gazieră Z, până cel târziu la ora 12.00 UTC (ora de iarnă) sau ora 11.00 UTC (ora de vară); |
| --- | --- |

(a)

în ziua gazieră Z—1, operatorul de sistem de transport furnizează utilizatorilor rețelei o prognoză referitoare la ieșirile lor contorizate cu o frecvență care nu este zilnică pentru ziua gazieră Z, până cel târziu la ora 12.00 UTC (ora de iarnă) sau ora 11.00 UTC (ora de vară);

| (b) | în ziua gazieră Z, operatorul de sistem de transport furnizează utilizatorilor rețelei minimum două actualizări ale prognozei referitoare la ieșirile lor contorizate cu o frecvență care nu este zilnică; |
| --- | --- |

(b)

în ziua gazieră Z, operatorul de sistem de transport furnizează utilizatorilor rețelei minimum două actualizări ale prognozei referitoare la ieșirile lor contorizate cu o frecvență care nu este zilnică;

(2)   Prima actualizare este furnizată nu mai târziu de ora 13.00 UTC (ora de iarnă) sau 12.00 UTC (ora de vară).

(3)   Momentul furnizării celei de a doua actualizări este definit cu aprobarea autorității naționale de reglementare și este publicat de operatorul de sistem de transport. Acesta ține cont de următoarele:

| (a) | accesul la produse standardizate pe termen scurt pe o platformă de tranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

accesul la produse standardizate pe termen scurt pe o platformă de tranzacționare;

| (b) | acuratețea prognozei referitoare la ieșirile utilizatorului rețelei, contorizate cu o frecvență care nu este zilnică, comparativ cu momentul furnizării sale; |
| --- | --- |

(b)

acuratețea prognozei referitoare la ieșirile utilizatorului rețelei, contorizate cu o frecvență care nu este zilnică, comparativ cu momentul furnizării sale;

| (c) | momentul când se încheie perioada de renominalizare, în conformitate cu articolul 15 alineatul (1); |
| --- | --- |

(c)

momentul când se încheie perioada de renominalizare, în conformitate cu articolul 15 alineatul (1);

| (d) | momentul primei actualizări a prognozei pentru ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică ale unui utilizator al rețelei. |
| --- | --- |

(d)

momentul primei actualizări a prognozei pentru ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică ale unui utilizator al rețelei.

(4)   În cazul în care se aplică varianta 1 a modelului de informare, în ziua gazieră Z, operatorul de sistem de transport furnizează utilizatorilor rețelei minimum două actualizări ale repartizării acestora de fluxuri contorizate, cel puțin pentru ieșirile cumulate contorizate cu o frecvență care nu este zilnică, în conformitate cu articolul 35.

(5)   În cazul în care se aplică varianta 2 a modelului de informare, în ziua gazieră Z—1, operatorul de sistem de transport furnizează utilizatorilor rețelei o prognoză a ieșirilor lor contorizate cu o frecvență care nu este zilnică pentru ziua gazieră Z, astfel cum sunt menționate la alineatul (1) litera (a).

Articolul 37

Intrări și ieșiri după ziua gazieră

(1)   Cel târziu la sfârșitul zilei gaziere Z+1, operatorul de sistem de transport furnizează fiecărui utilizator al rețelei o alocare inițială pentru intrările și ieșirilor acestuia din ziua D și o cantitate inițială de dezechilibru zilnic.

| (a) | pentru scenariul de referință și varianta 1 a modelelor de informare, este alocată întreaga cantitate de gaz livrată către sistemul de distribuție; |
| --- | --- |

(a)

pentru scenariul de referință și varianta 1 a modelelor de informare, este alocată întreaga cantitate de gaz livrată către sistemul de distribuție;

| (b) | pentru varianta 2 a modelului de informare, ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică sunt egale cu prognoza referitoare la ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică ale unui utilizator al rețelei, furnizate cu o zi înainte; |
| --- | --- |

(b)

pentru varianta 2 a modelului de informare, ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică sunt egale cu prognoza referitoare la ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică ale unui utilizator al rețelei, furnizate cu o zi înainte;

| (c) | pentru varianta 1 a modelului de informare, o alocare inițială și o cantitate inițială de dezechilibru zilnic sunt considerate ca fiind alocarea finală și cantitatea finală de dezechilibru zilnic. |
| --- | --- |

(c)

pentru varianta 1 a modelului de informare, o alocare inițială și o cantitate inițială de dezechilibru zilnic sunt considerate ca fiind alocarea finală și cantitatea finală de dezechilibru zilnic.

(2)   Atunci când se aplică o măsură provizorie prevăzută la articolele 47-51, o alocare inițială și o cantitate inițială de dezechilibru zilnic pot fi furnizate în termen de trei zile gaziere de la ziua gazieră Z în cazul în care conformitatea cu dispozițiile de la alineatul (1) nu ar fi posibilă din punct de vedere tehnic sau operațional.

(3)   Operatorul de sistem de transport furnizează fiecărui utilizator al rețelei alocarea finală pentru intrările și ieșirile acestuia și cantitatea finală de dezechilibru zilnic, într-un termen definit în conformitate cu normele naționale aplicabile.

Articolul 38

Analiza cost-beneficiu

(1)   În termen de doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, operatorii de sisteme de transport evaluează costurile și beneficiile:

| (a) | creșterii frecvenței furnizării de informații către utilizatorii rețelei; |
| --- | --- |

(a)

creșterii frecvenței furnizării de informații către utilizatorii rețelei;

| (b) | reducerii termenelor aferente furnizării de informații; |
| --- | --- |

(b)

reducerii termenelor aferente furnizării de informații;

| (c) | îmbunătățirii acurateței informațiilor furnizate. |
| --- | --- |

(c)

îmbunătățirii acurateței informațiilor furnizate.

Analiza cost-beneficiu indică defalcarea costurilor și a beneficiilor pe categoriile de părți afectate.

(2)   Operatorul de sistem de transport consultă părțile implicate cu privire la această evaluare, în colaborare cu operatorii de sisteme de distribuție, în cazul în care aceștia sunt afectați.

(3)   Pe baza rezultatelor consultării, autoritatea națională de reglementare decide cu privire la orice modificări relevante privind furnizarea de informații.

Articolul 39

Obligațiile de informare ale operatorului (operatorilor) de sisteme de distribuție și ale părții (părților) responsabile cu prognozele față de operatorul de sistem de transport

(1)   Fiecare operator de sistem de distribuție asociat unei zone de echilibrare și fiecare parte responsabilă cu prognozele oferă operatorului de sistem de transport din zona de echilibrare respectivă informațiile necesare în scopul transmiterii informațiilor către utilizatorii rețelei în temeiul prezentului regulament. Aceste informații includ intrările și ieșirile din sistemul de distribuție, indiferent dacă sistemul respectiv face parte sau nu dintr-o zonă de echilibrare.

(2)   Informațiile, formatul acestora și procedura pentru furnizarea lor sunt definite în colaborare de către operatorul de sistem de transport, cu operatorul de sistem de distribuție și cu partea responsabilă cu prognozele, după caz, pentru a asigura furnizarea adecvată de informații de către operatorul de sistem de transport către utilizatorii rețelei în temeiul prezentului capitol și în special criteriile stabilite la articolul 33 alineatul (1).

(3)   Informațiile sunt furnizate operatorului de sistem de transport în același format precum cel definit în conformitate cu normele naționale aplicabile și trebuie să fie coerente cu formatul utilizat de operatorul de sistem de transport pentru a furniza informațiile către utilizatorii rețelei.

(4)   Autoritatea națională de reglementare poate solicita operatorului de sistem de transport, operatorului de sistem de distribuție și părții responsabile cu prognozele să propună, individual sau colectiv, un mecanism de stimulare cu privire la furnizarea unei prognoze exacte pentru ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică ale unui utilizator al rețelei, care să îndeplinească criteriile stabilite pentru operatorul de sistem de transport la articolul 11 alineatul (4).

(5)   Autoritatea națională de reglementare desemnează partea responsabilă cu prognozele într-o zonă de echilibrare în urma consultării prealabile a operatorilor de sisteme de transport și a operatorilor de sisteme de distribuție în cauză. Partea responsabilă cu prognozele este responsabilă cu prognozarea ieșirilor contorizate cu o frecvență care nu este zilnică ale unui utilizator al rețelei și, după caz, a alocării lor ulterioare. Aceasta poate fi un operator de sistem de transport, un operator de sistem de distribuție sau o parte terță.

Articolul 40

Obligațiile de informare ale operatorului (operatorilor) de sisteme de distribuție față de operatorul de sistem de transport

Operatorul de sistem de distribuție furnizează operatorului de sistem de transport informații privind intrările și ieșirile contorizate pe parcursul zilei, precum și cele contorizate cu o frecvență zilnică aparținând sistemului de distribuție și conforme cu cerințele de informare prevăzute la articolul 34 alineatele (2)-(6), la articolul 35 și la articolul 37. Aceste informații sunt furnizate operatorului de sistem de transport în timp util, astfel încât operatorul de sistem de transport să furnizeze informațiile către utilizatorii rețelei.

Articolul 41

Obligațiile de informare ale operatorului (operatorilor) de sisteme de distribuție față de partea responsabilă cu prognozele

(1)   Operatorii de sisteme de distribuție sunt responsabili cu punerea la dispoziția părții responsabile cu prognozele a unor informații suficiente și actualizate, în scopul aplicării metodologiei privind prognoza ieșirilor contorizate cu o frecvență care nu este zilnică ale unui utilizator al rețelei, astfel cum se stabilește la articolul 42 alineatul (2). Aceste informații sunt furnizate în timp util, în conformitate cu termenele definite de partea responsabilă cu prognozele, pentru a fi conforme cu nevoile acesteia.

(2)   Alineatul (1) se aplică, mutatis mutandis, și variantei 1.

Articolul 42

Obligațiile de informare ale părții responsabile cu prognozele față de operatorul de sistem de transport

(1)   Partea responsabilă cu prognozele furnizează operatorului de sistem de transport o serie de prognoze privind ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică ale utilizatorului rețelei și alocările ulterioare, în conformitate cu cerințele în materie de informare prevăzute la articolele 36 și 37. Aceste informații sunt furnizate operatorului de sistem de transport în timp util, astfel încât acesta să aibă suficient timp pentru a furniza informațiile utilizatorilor rețelei și pentru prognozele pentru ziua următoare și pentru ziua în curs privind ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică ale unui utilizator al rețelei cu cel târziu o oră înainte de termenele menționate la articolul 36 alineatul (1) literele (a) și (b), cu excepția cazului în care operatorul de sistem de transport și partea responsabilă cu prognozele convin asupra unui moment suficient de decalat pentru ca operatorul de sistem de transport să poată furniza informații către utilizatorii rețelei.

(2)   Metodologia pentru prognozarea ieșirilor contorizate cu o frecvență care nu este zilnică ale unui utilizator al rețelei se bazează pe un model statistic al cererii, fiecărei ieșiri contorizate cu o frecvență care nu este zilnică fiindu-i atribuit un profil de încărcare, constând dintr-o formulă a variației cererii de gaz în raport cu variabile precum temperatura, ziua din săptămână, tipul de client și perioadele de vacanță. Înainte de adoptare, metodologia face obiectul unor consultări.

(3)   Partea responsabilă cu prognozele publică, o dată la doi ani, un raport privind exactitatea prognozei privind ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică ale unui utilizator al rețelei.

(4)   Dacă este cazul, operatorii de sisteme de transport furnizează datele privind fluxurile de gaze în timp util, astfel încât partea responsabilă cu prognozele să își poată îndeplini obligațiile care îi revin în temeiul prezentului articol.

(5)   Alineatele (2)-(4) se aplică, mutatis mutandis, și variantei 1.

CAPITOLUL IX

SERVICIU DE FLEXIBILITATE PRIN STOCARE ÎN CONDUCTĂ

Articolul 43

Dispoziții generale

(1)   Un operator de sistem de transport poate oferi utilizatorilor rețelei un serviciu de flexibilitate prin stocare în conductă după ce termenii și condițiile aferente sunt aprobate de autoritatea națională de reglementare.

(2)   Termenii și condițiile aplicabile unui serviciu de flexibilitate prin stocare în conductă sunt în concordanță cu responsabilitatea utilizatorului rețelei de a-și echilibra intrările și ieșirile pe durata zilei gaziere.

(3)   Serviciul de flexibilitate prin stocare în conductă este limitat la nivelul de flexibilitate al stocării în conductă disponibil în rețeaua de transport și considerat ca nefiind necesar pentru îndeplinirea funcției sale de transport, conform evaluării operatorului de sistem de transport în cauză.

(4)   Gazul livrat către rețeaua de transport și preluat din aceasta de către utilizatorii rețelei în cadrul acestui serviciu este luat în considerare în scopul calculării cantității lor de dezechilibru zilnic.

(5)   Mecanismul de neutralitate stabilit în capitolul VII nu se aplică serviciului de flexibilitate prin stocare în conductă, cu excepția cazului în care autoritatea națională de reglementare decide altfel.

(6)   Utilizatorii rețelei notifică operatorului de sistem de transport în cauză utilizarea serviciului de flexibilitate prin stocare în conductă prin prezentarea de nominalizări și de renominalizări.

(7)   Operatorul de sistem de transport poate să nu solicite utilizatorilor rețelei să transmită nominalizările și renominalizările menționate la alineatul (6), în cazul în care absența unei astfel de notificări nu subminează dezvoltarea pieței angro a gazului pe termen scurt, iar operatorul de sistem de transport are suficiente informații pentru a oferi o alocare exactă a utilizării unui serviciu de flexibilitate prin stocare în conductă în următoarea zi gazieră.

Articolul 44

Condiții pentru furnizarea unui serviciu de flexibilitate prin stocare în conductă

(1)   Serviciul de flexibilitate prin stocare în conductă poate fi furnizat numai dacă toate criteriile următoare sunt îndeplinite:

| (a) | operatorul de sistem de transport nu este nevoit să încheie contracte cu niciun alt furnizor de infrastructură, precum un operator de sistem de stocare sau un operator de sistem GNL, în scopul furnizării unui serviciu de flexibilitate prin stocare în conductă; |
| --- | --- |

(a)

operatorul de sistem de transport nu este nevoit să încheie contracte cu niciun alt furnizor de infrastructură, precum un operator de sistem de stocare sau un operator de sistem GNL, în scopul furnizării unui serviciu de flexibilitate prin stocare în conductă;

| (b) | veniturile generate de operatorul de sistem de transport în urma furnizării unui serviciu de flexibilitate prin stocare în conductă sunt cel puțin egale cu costurile suportate sau care urmează să fie suportate pentru furnizarea serviciului respectiv; |
| --- | --- |

(b)

veniturile generate de operatorul de sistem de transport în urma furnizării unui serviciu de flexibilitate prin stocare în conductă sunt cel puțin egale cu costurile suportate sau care urmează să fie suportate pentru furnizarea serviciului respectiv;

| (c) | serviciul de flexibilitate prin stocare în conductă este pus la dispoziție în mod transparent și nediscriminatoriu și poate fi oferit prin folosirea unor mecanisme concurențiale; |
| --- | --- |

(c)

serviciul de flexibilitate prin stocare în conductă este pus la dispoziție în mod transparent și nediscriminatoriu și poate fi oferit prin folosirea unor mecanisme concurențiale;

| (d) | operatorul de sistem de transport nu tarifează un utilizator al rețelei, nici direct, nici indirect, pentru costurile suportate în urma furnizării unui serviciu de flexibilitate prin stocare în conductă, în cazul în care utilizatorul respectiv al rețelei respectiv nu îl contractează; și |
| --- | --- |

(d)

operatorul de sistem de transport nu tarifează un utilizator al rețelei, nici direct, nici indirect, pentru costurile suportate în urma furnizării unui serviciu de flexibilitate prin stocare în conductă, în cazul în care utilizatorul respectiv al rețelei respectiv nu îl contractează; și

| (e) | furnizarea unui serviciu de flexibilitate prin stocare în conductă nu are un impact negativ asupra comerțului transfrontalier. |
| --- | --- |

(e)

furnizarea unui serviciu de flexibilitate prin stocare în conductă nu are un impact negativ asupra comerțului transfrontalier.

(2)   Operatorul de sistem de transport acordă prioritate reducerii obligațiilor în cursul zilei față de furnizarea unui serviciu de flexibilitate prin stocare în conductă.

CAPITOLUL X

MĂSURI PROVIZORII

Articolul 45

Măsuri provizorii: dispoziții generale

(1)   În absența unui nivel suficient de lichiditate al pieței angro a gazului pe termen scurt, operatorii de sisteme de transport pun în aplicare măsurile provizorii prevăzute la articolele 47-50. Acțiunile de echilibrare întreprinse de operatorul de sistem de transport în cazul unor măsuri provizorii favorizează pe cât posibil lichiditatea pieței angro a gazului pe termen scurt.

(2)   Recurgerea la o măsură provizorie nu aduce atingere punerii în aplicare a niciunei (niciunor) alte măsuri provizorii, ca alternativă la aceasta sau în completarea ei, cu condiția ca astfel de măsuri să vizeze promovarea concurenței și lichiditatea pieței angro a gazului pe termen scurt și să fie coerente cu principiile generale stabilite în prezentul regulament.

(3)   Măsurile provizorii menționate la alineatele (1) și (2) trebuie elaborate și implementate de fiecare operator de sistem de transport, în conformitate cu raportul menționat la articolul 46 alineatul (1), aprobat de autoritatea națională de reglementare în conformitate cu procedura stabilită la articolul 46.

(4)   Raportul prevede încheierea măsurilor provizorii în termen de cel mult cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Articolul 46

Măsuri provizorii: raport anual

(1)   În cazul în care operatorul de sistem de transport prevede punerea în aplicare sau continuarea punerii în aplicare a măsurilor provizorii, aceasta întocmește un raport care trebuie să indice:

| (a) | o descriere a stadiului de dezvoltare și a lichidității pieței angro a gazului pe termen scurt la momentul întocmirii raportului, inclusiv, dacă acestea sunt puse la dispoziția operatorului de sistem de transport, printre altele:






  (i) | numărul de tranzacții încheiate la punctul de tranzacționare virtual și numărul de tranzacții în general; |
| --- | --- | --- |

(a)

o descriere a stadiului de dezvoltare și a lichidității pieței angro a gazului pe termen scurt la momentul întocmirii raportului, inclusiv, dacă acestea sunt puse la dispoziția operatorului de sistem de transport, printre altele:

(i)

numărul de tranzacții încheiate la punctul de tranzacționare virtual și numărul de tranzacții în general;

| (ii) | diferențele dintre ofertele de cumpărare și de vânzare și volumele acestor oferte; |
| --- | --- |

(ii)

diferențele dintre ofertele de cumpărare și de vânzare și volumele acestor oferte;

| (iii) | numărul participanților cu acces la piața angro a gazului pe termen scurt; |
| --- | --- |

(iii)

numărul participanților cu acces la piața angro a gazului pe termen scurt;

| (iv) | numărul participanților care au fost activi pe piața angro a gazului pe termen scurt într-o anumită perioadă de timp; |
| --- | --- |

(iv)

numărul participanților care au fost activi pe piața angro a gazului pe termen scurt într-o anumită perioadă de timp;

| (b) | măsurile provizorii care urmează să fie aplicate; |
| --- | --- |

(b)

măsurile provizorii care urmează să fie aplicate;

| (c) | motivele aplicării măsurilor provizorii:






  (i) | o explicație a motivelor pentru care măsurile sunt necesare, din cauza stadiului de dezvoltare a pieței angro a gazului pe termen scurt menționată la litera (b); |
| --- | --- | --- |

(c)

motivele aplicării măsurilor provizorii:

(i)

o explicație a motivelor pentru care măsurile sunt necesare, din cauza stadiului de dezvoltare a pieței angro a gazului pe termen scurt menționată la litera (b);

| (ii) | o evaluare a modului în care măsurile vor spori lichiditatea pieței angro a gazului pe termen scurt. |
| --- | --- |

(ii)

o evaluare a modului în care măsurile vor spori lichiditatea pieței angro a gazului pe termen scurt.

| (d) | o descriere a măsurilor care vor fi luate în scopul eliminării măsurilor provizorii, inclusiv criteriile privind elaborarea măsurilor respective, precum și o evaluare a calendarului aferent. |
| --- | --- |

(d)

o descriere a măsurilor care vor fi luate în scopul eliminării măsurilor provizorii, inclusiv criteriile privind elaborarea măsurilor respective, precum și o evaluare a calendarului aferent.

(2)   Operatorul de sistem de transport consultă părțile interesate cu privire la raportul propus.

(3)   Ca urmare a procesului de consultare, operatorul de sistem de transport prezintă raportul autorității naționale de reglementare, spre aprobare. Primul raport se transmite în termen de șase luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, iar rapoartele ulterioare care îl actualizează se prezintă anual, dacă este necesar.

(4)   Autoritatea națională de reglementare adoptă și publică o decizie motivată în termen de șase luni de la primirea raportului complet. Această decizie se notifică fără întârziere agenției și Comisiei. În ceea ce privește decizia dacă să aprobe raportul, autoritatea națională de reglementare analizează efectul său în ceea ce privește armonizarea regimurilor de echilibrare, facilitarea integrării pieței, asigurarea nediscriminării, concurența efectivă și funcționarea eficientă a pieței gazelor.

(5)   Se aplică procedura prevăzută la articolul 27 alineatul (2).

Articolul 47

Platforma de echilibrare

(1)   Atunci când piața angro a gazului pe termen scurt are sau se anticipează că va avea o lichiditate insuficientă sau atunci când produsele temporale și cele localizate impuse de operatorul de sistem de transport nu pot fi achiziționate în mod rezonabil pe această piață, se instituie o platformă de echilibrare în scopul echilibrării operatorului de sistem de transport.

(2)   Operatorii de sisteme de transport examinează posibilitatea punerii în aplicare a unei platforme de echilibrare comune pentru zone de echilibrare adiacente în cadrul cooperării transfrontaliere dintre operatorii de sisteme de transport sau acolo unde există o capacitate de interconectare suficientă, iar o astfel de platformă de echilibrare este considerată destul de eficientă pentru a fi pusă în aplicare. Dacă este instituită o platformă de echilibrare comună, aceasta este exploatată de operatorii de sisteme de transport în cauză.

(3)   În cazul în care situația descrisă la alineatul (1) nu s-a schimbat fundamental după cinci ani, autoritatea națională de reglementare poate decide, fără a aduce atingere articolului 45 alineatul (4) și după prezentarea modificării corespunzătoare a raportului, să continue exploatarea platformei de echilibrare pentru o nouă perioadă de maximum cinci ani.

Articolul 48

Alternativă la o platformă de echilibrare

Atunci când operatorul de sistem de transport poate demonstra că, datorită unei capacități de interconectare insuficiente între zonele de echilibrare, o platformă de echilibrare nu poate conduce la o creștere a lichidității pieței angro a gazului pe termen scurt și nu poate permite operatorului de sistem de transport să întreprindă acțiuni de echilibrare eficiente, acesta poate utiliza o alternativă, cum ar fi serviciile de echilibrare care fac obiectul aprobării de către autoritatea națională de reglementare. În cazul în care se face uz de o asemenea alternativă, se specifică termenii și condițiile contractului ulterior, precum și prețurile aplicabile și durata acestuia.

Articolul 49

Tariful de dezechilibru provizoriu

(1)   În cazul în care este necesară luarea măsurilor provizorii menționate la articolul 45, derivarea prețului poate fi calculată în conformitate cu raportul menționat la articolul 46 care înlocuiește metodologia de calculare a tarifului de dezechilibru zilnic.

(2)   În acest caz, derivarea prețului se poate baza pe un preț reglementat, un indicator al unui preț de piață sau pe un preț derivat din tranzacțiile de pe platformele de echilibrare.

(3)   Indicatorul unui preț de piață vizează să îndeplinească condițiile prevăzute la articolul 22 alineatul (6). Elaborarea indicatorului trebuie să țină seama de potențialul risc de manipulare a pieței.

Articolul 50

Toleranța

(1)   Toleranțele pot fi aplicate numai în cazul în care utilizatorii rețelei nu au acces la:

| (a) | o piață angro a gazului pe termen scurt care deține lichidități suficiente; |
| --- | --- |

(a)

o piață angro a gazului pe termen scurt care deține lichidități suficiente;

| (b) | gazul necesar pentru a acoperi fluctuațiile pe termen scurt în ceea ce privește cererea sau oferta de gaz; sau |
| --- | --- |

(b)

gazul necesar pentru a acoperi fluctuațiile pe termen scurt în ceea ce privește cererea sau oferta de gaz; sau

| (c) | informații suficiente privind intrările și ieșirile acestora. |
| --- | --- |

(c)

informații suficiente privind intrările și ieșirile acestora.

(2)   Toleranțele se aplică:

| (a) | cu privire la cantitatea de dezechilibru zilnic a utilizatorilor rețelei; |
| --- | --- |

(a)

cu privire la cantitatea de dezechilibru zilnic a utilizatorilor rețelei;

| (b) | pe bază transparentă și nediscriminatorie; |
| --- | --- |

(b)

pe bază transparentă și nediscriminatorie;

| (c) | numai în măsura în care sunt necesare și pe durata minimă prevăzută. |
| --- | --- |

(c)

numai în măsura în care sunt necesare și pe durata minimă prevăzută.

(3)   Aplicarea de toleranțe poate reduce expunerea financiară a unui utilizator al rețelei la prețul de vânzare marginal sau la prețul de cumpărare marginal cu privire la o parte sau la întreaga cantitate de dezechilibru zilnic a acestuia pentru ziua gazieră.

(4)   Nivelul de toleranță reprezintă cantitatea minimă de gaz care urmează să fie cumpărată sau vândută de către fiecare utilizator al rețelei la un preț mediu ponderat. Dacă există o cantitate restantă de gaz ce face parte din cantitatea de dezechilibru zilnic a fiecărui utilizator al rețelei care depășește nivelul de toleranță, aceasta este vândută sau cumpărată la prețul marginal de vânzare sau la prețul marginal de cumpărare.

(5)   Configurația nivelului de toleranță:

| (a) | reflectă flexibilitatea rețelei de transport și nevoile utilizatorului rețelei; |
| --- | --- |

(a)

reflectă flexibilitatea rețelei de transport și nevoile utilizatorului rețelei;

| (b) | reflectă nivelul de risc pentru utilizatorul rețelei în gestionarea echilibrului dintre intrările și ieșirile sale; |
| --- | --- |

(b)

reflectă nivelul de risc pentru utilizatorul rețelei în gestionarea echilibrului dintre intrările și ieșirile sale;

| (c) | nu subminează dezvoltarea pieței angro a gazului pe termen scurt; |
| --- | --- |

(c)

nu subminează dezvoltarea pieței angro a gazului pe termen scurt;

| (d) | nu conduce la o creștere nejustificat de mare a costurilor acțiunilor de echilibrare ale operatorului de sistem de transport. |
| --- | --- |

(d)

nu conduce la o creștere nejustificat de mare a costurilor acțiunilor de echilibrare ale operatorului de sistem de transport.

(6)   Nivelul de toleranță se calculează pe baza intrărilor și ieșirilor fiecărui utilizator al rețelei, excluzând tranzacțiile în punctul de tranzacționare virtual, pentru fiecare zi gazieră. Subcategoriile se definesc în conformitate cu normele naționale aplicabile.

(7)   Nivelul de toleranță aplicabil pentru o ieșire contorizată cu o frecvență care nu este zilnică, definit în temeiul normelor naționale aplicabile, se bazează pe diferența dintre prognoza relevantă privind ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică ale unui utilizator al rețelei și alocarea pentru astfel de ieșiri.

(8)   Nivelul de toleranță poate include o componentă calculată luând în considerare aplicarea devierii prognozei privind ieșirile contorizate cu o frecvență care nu este zilnică ale unui utilizator al rețelei, care reprezintă suma prin care prognoza relevantă:

| (a) | depășește alocarea pentru ieșirea contorizată cu o frecvență care nu este zilnică în cazul în care cantitatea de dezechilibru zilnic este pozitivă; |
| --- | --- |

(a)

depășește alocarea pentru ieșirea contorizată cu o frecvență care nu este zilnică în cazul în care cantitatea de dezechilibru zilnic este pozitivă;

| (b) | este mai mică decât alocarea pentru ieșirea contorizată cu o frecvență care nu este zilnică în cazul în care cantitatea de dezechilibru zilnic este negativă. |
| --- | --- |

(b)

este mai mică decât alocarea pentru ieșirea contorizată cu o frecvență care nu este zilnică în cazul în care cantitatea de dezechilibru zilnic este negativă.

CAPITOLUL XI

DISPOZIȚII FINALE ȘI TRANZITORII

Articolul 51

Eliberarea surplusului de flexibilitate al operatorului de sistem de transport

(1)   Dacă, la data intrării în vigoare a prezentului regulament, sunt în vigoare contracte pe termen lung privind achiziționarea de flexibilitate care îi conferă operatorului de sistem de transport dreptul de a retrage sau de a introduce volume de gaz specificate, operatorul de sistem de transport vizează să reducă aceste cantități de flexibilitate.

(2)   În timp ce stabilește cantitatea surplusului de flexibilitate disponibilă pentru intrare sau ieșire în temeiul unui contract pe termen lung aflat în vigoare, operatorul de sistem de transport ia în considerare utilizarea produselor standardizate pe termen scurt.

(3)   Surplusul de flexibilitate poate fi eliberat:

| (a) | fie în temeiul termenilor și condițiilor contractului existent, dacă acesta conține dispoziții care permit reducerea cantității de gaz angajate și/sau terminarea contractului existent; |
| --- | --- |

(a)

fie în temeiul termenilor și condițiilor contractului existent, dacă acesta conține dispoziții care permit reducerea cantității de gaz angajate și/sau terminarea contractului existent;

| (b) | fie, în absența unor astfel de drepturi contractuale, după cum urmează:






  (i) | contractul rămâne în vigoare până la terminarea acestuia în temeiul termenilor și condițiilor aplicabile; |
| --- | --- | --- |

(b)

fie, în absența unor astfel de drepturi contractuale, după cum urmează:

(i)

contractul rămâne în vigoare până la terminarea acestuia în temeiul termenilor și condițiilor aplicabile;

| (ii) | părțile contractante iau în considerare măsuri suplimentare pentru a elibera înapoi pe piață orice surplus de gaz care nu este necesar în scopuri de echilibrare, pentru a permite accesul celorlalți utilizatori ai rețelei la cantități mai mari de flexibilitate. |
| --- | --- |

(ii)

părțile contractante iau în considerare măsuri suplimentare pentru a elibera înapoi pe piață orice surplus de gaz care nu este necesar în scopuri de echilibrare, pentru a permite accesul celorlalți utilizatori ai rețelei la cantități mai mari de flexibilitate.

(4)   În cazul în care contractul aflat în vigoare prevede reducerea flexibilității cu cantități compatibile cu surplusul disponibil, operatorul de sistem de transport reduce flexibilitatea respectivă de îndată ce este posibil, în mod rezonabil, începând cu data intrării în vigoare a prezentului regulament sau de îndată ce poate fi stabilită existența surplusului.

(5)   Operatorul de sistem de transport consultă părțile interesate cu privire la propunerile specifice care urmează să fie implementate ca măsuri provizorii pentru eliberarea oricărui surplus de flexibilitate în temeiul unui contract pe termen lung aflat în vigoare.

(6)   Operatorul de sistem de transport publică informațiile privind acțiunile de echilibrare pe care le-a întreprins în temeiul contractului pe termen lung aflat în vigoare.

(7)   Autoritatea națională de reglementare poate stabili obiective privind proporția în care ar trebui reduse contractele pe termen lung pentru a spori lichiditatea pieței angro a gazului pe termen scurt.

Articolul 52

Dispoziții tranzitorii

(1)   Autoritatea națională de reglementare poate permite operatorului de sistem de transport, în baza unei cereri justificate din partea acestuia, să se conformeze dispozițiilor prezentului regulament în termen de douăzeci și patru de luni de la 1 octombrie 2014, cu condiția ca nicio măsură provizorie menționată în capitolul X să nu fie pusă în aplicare de operatorul de sistem de transport. În cazul în care autoritatea națională de reglementare recurge la această posibilitate, prezentul regulament nu se aplică în zona de echilibrare aparținând respectivului operator de sistem de transport în măsura și pe durata perioadei de tranziție stabilite în decizia autorității naționale de reglementare.

(2)   Autoritatea națională de reglementare adoptă și publică o decizie motivată în conformitate cu alineatul (1) în termen de trei luni de la primirea unei astfel de cereri. Această decizie se notifică fără întârziere agenției și Comisiei.

Articolul 53

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 28, articolului 33 alineatul (5), articolului 38 alineatul (1), articolului 45 alineatul (4), articolului 46 alineatul (3), articolului 51 și articolului 52, prezentul regulament se aplică de la 1 octombrie 2015.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 martie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 211, 14.8.2009, p. 36.

1

(2)  Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 94).

2

(3)  Directiva 2003/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 98/30/CE (JO L 176, 15.7.2003, p. 57).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 713/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 de instituire a Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (JO L 211, 14.8.2009, p. 1).

4

(5)  JO L 295, 12.11.2010, p. 1.

5

(6)  JO L 273, 15.10.2013, p. 5.

6

---

| 27.3.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/36

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 313/2014 AL COMISIEI

din 26 martie 2014

de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pecorino Sardo (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Pecorino Sardo”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1263/96 al Comisiei (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 215/2011 (3). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Pecorino Sardo”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1263/96 al Comisiei (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 215/2011 (3).

| (2) | Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv.

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 martie 2014.

Pentru Comisie, pentru președinte

Dacian CIOLOȘ

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO L 163, 2.7.1996, p. 19.

2

(3)  JO L 59, 4.3.2011, p. 15.

3

(4)  JO C 318, 1.11.2013, p. 8.

4

---

ANEXĂ

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.3.   Brânzeturi

ITALIA

Pecorino Sardo (DOP)

---

| 27.3.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/38

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 314/2014 AL COMISIEI

din 26 martie 2014

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 martie 2014.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 219,4 |
| MA | 57,9 |
| TN | 88,6 |
| TR | 95,6 |
| ZZ | 115,4 |
| 0707 00 05 | MA | 44,0 |
| TR | 139,3 |
| ZZ | 91,7 |
| 0709 93 10 | MA | 36,6 |
| TR | 85,5 |
| ZZ | 61,1 |
| 0805 10 20 | EG | 38,0 |
| IL | 67,0 |
| MA | 51,7 |
| TN | 55,9 |
| TR | 58,4 |
| ZZ | 54,2 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 67,7 |
| ZZ | 51,7 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 107,3 |
| CL | 127,1 |
| CN | 94,6 |
| MK | 30,8 |
| US | 164,6 |
| ZA | 68,9 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 30 90 | AR | 97,0 |
| CL | 117,7 |
| CN | 52,7 |
| TR | 127,0 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 97,4 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

IL

219,4

MA

57,9

TN

88,6

TR

95,6

ZZ

115,4

0707 00 05

MA

44,0

TR

139,3

ZZ

91,7

0709 93 10

MA

36,6

TR

85,5

ZZ

61,1

0805 10 20

EG

38,0

IL

67,0

MA

51,7

TN

55,9

TR

58,4

ZZ

54,2

0805 50 10

MA

35,6

TR

67,7

ZZ

51,7

0808 10 80

AR

89,5

BR

107,3

CL

127,1

CN

94,6

MK

30,8

US

164,6

ZA

68,9

ZZ

97,5

0808 30 90

AR

97,0

CL

117,7

CN

52,7

TR

127,0

ZA

92,6

ZZ

97,4

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 27.3.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/40

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI

din 24 martie 2014

de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2013/463/UE privind aprobarea programului de ajustare macroeconomică pentru Cipru

(2014/169/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (1), în special articolul 7 alineatele (2) și (5),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 472/2013 se aplică statelor membre care, la data intrării sale în vigoare, primesc deja asistență financiară, inclusiv statelor vizate de Mecanismul european de stabilitate (MES). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 472/2013 se aplică statelor membre care, la data intrării sale în vigoare, primesc deja asistență financiară, inclusiv statelor vizate de Mecanismul european de stabilitate (MES).

| (2) | Regulamentul (UE) nr. 472/2013 stabilește normele de aprobare a unui program de ajustare macroeconomică pentru statele membre care beneficiază de asistență financiară, care trebuie să fie conforme cu dispozițiile Tratatului de instituire a MES. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) nr. 472/2013 stabilește normele de aprobare a unui program de ajustare macroeconomică pentru statele membre care beneficiază de asistență financiară, care trebuie să fie conforme cu dispozițiile Tratatului de instituire a MES.

| (3) | În urma unei cereri formulate de Cipru la 25 iunie 2012 pentru a beneficia de asistență financiară din partea MES, Consiliul a decis la 25 aprilie 2013 prin Decizia 2013/236/UE (2) ca Cipru să pună în aplicare în mod riguros un program de ajustare macroeconomică. |
| --- | --- |

(3)

În urma unei cereri formulate de Cipru la 25 iunie 2012 pentru a beneficia de asistență financiară din partea MES, Consiliul a decis la 25 aprilie 2013 prin Decizia 2013/236/UE (2) ca Cipru să pună în aplicare în mod riguros un program de ajustare macroeconomică.

| (4) | La 24 aprilie 2013, Consiliul guvernatorilor MES și-a dat acordul de principiu în vederea acordării unui sprijin pentru stabilitate Ciprului și a aprobat Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică (denumit în continuare „memorandumul de înțelegere”), precum și semnarea acestuia de către Comisie, ca reprezentant al MES. |
| --- | --- |

(4)

La 24 aprilie 2013, Consiliul guvernatorilor MES și-a dat acordul de principiu în vederea acordării unui sprijin pentru stabilitate Ciprului și a aprobat Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică (denumit în continuare „memorandumul de înțelegere”), precum și semnarea acestuia de către Comisie, ca reprezentant al MES.

| (5) | În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia de punere în aplicare 2013/463/UE (3), Comisia, în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE) și, după caz, cu Fondul Monetar Internațional (FMI), a efectuat cea de a treia analiză în vederea evaluării progreselor cu privire la punerea în aplicare a măsurilor convenite, precum și a eficacității și a impactului social și economic al acestora. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia de punere în aplicare 2013/463/UE (3), Comisia, în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE) și, după caz, cu Fondul Monetar Internațional (FMI), a efectuat cea de a treia analiză în vederea evaluării progreselor cu privire la punerea în aplicare a măsurilor convenite, precum și a eficacității și a impactului social și economic al acestora.

| (6) | În consecință, Decizia de punere în aplicare 2013/463/UE ar trebui să fie actualizată în domeniile reformei sectorului financiar, politicii fiscale și reformei structurale, în special în ceea ce privește: (i) conceperea unei strategii de comunicare de către un grup operativ comun al Băncii Centrale a Ciprului (BCC) și al Ministerului de Finanțe privind foaia de parcurs pentru relaxarea controalelor în materie de capitaluri și privind punerea în aplicare a strategiei privind sectorul bancar; (ii) raportarea în timp util a estimărilor băncilor privind impactul potențial al normelor recent introduse și al celor viitoare ale Uniunii în materie de cerințe de capital și credite neperformante privind capitalul, rentabilitatea și rata de acoperire; (iii) instituirea unui grup operativ pentru a evalua amploarea contractelor de vânzare a terenurilor înregistrate, dar pentru care nu s-au emis titluri și pentru a formula recomandări în această privință; (iv) reformarea procedurilor de insolvență destinate întreprinderilor și persoanelor fizice; (v) revizuirea Codului de procedură civilă și a normelor de procedură pentru a garanta o funcționare armonioasă și eficientă a cadrelor revizuite pentru cazurile de executare silită și de insolvență; (vi) revizuirea obiectivul primar în materie de deficit public pentru 2014 la 1,8 % din PIB; (vii) punerea în aplicare a unei prime etape a sistemului național de sănătate (NHS), după definirea și adoptarea prealabilă a unei foi de parcurs complete pentru NHS; (viii) revizuirea politicilor de stabilire a prețurilor și rambursare a produselor și serviciilor medicale, inclusiv cele legate de cheltuielile farmaceutice; (ix) instituirea unei unități responsabile cu privatizarea; (x) prezentarea unui plan de acțiune pentru abordarea lacunei evidențiate în faza 2 a evaluării inter pares efectuată de către Forumul mondial al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind transparența și schimburile de informații în scopuri fiscale; (xi) elaborarea unei strategii de creștere bazată pe avantajele concurențiale ale Ciprului pentru a ajuta autoritățile cipriote să relanseze economia. Punerea în aplicare a unor reforme cuprinzătoare și ambițioase în domeniile financiar, bugetar și structural ar trebui să asigure sustenabilitatea pe termen mediu a datoriei publice cipriote. |
| --- | --- |

(6)

În consecință, Decizia de punere în aplicare 2013/463/UE ar trebui să fie actualizată în domeniile reformei sectorului financiar, politicii fiscale și reformei structurale, în special în ceea ce privește: (i) conceperea unei strategii de comunicare de către un grup operativ comun al Băncii Centrale a Ciprului (BCC) și al Ministerului de Finanțe privind foaia de parcurs pentru relaxarea controalelor în materie de capitaluri și privind punerea în aplicare a strategiei privind sectorul bancar; (ii) raportarea în timp util a estimărilor băncilor privind impactul potențial al normelor recent introduse și al celor viitoare ale Uniunii în materie de cerințe de capital și credite neperformante privind capitalul, rentabilitatea și rata de acoperire; (iii) instituirea unui grup operativ pentru a evalua amploarea contractelor de vânzare a terenurilor înregistrate, dar pentru care nu s-au emis titluri și pentru a formula recomandări în această privință; (iv) reformarea procedurilor de insolvență destinate întreprinderilor și persoanelor fizice; (v) revizuirea Codului de procedură civilă și a normelor de procedură pentru a garanta o funcționare armonioasă și eficientă a cadrelor revizuite pentru cazurile de executare silită și de insolvență; (vi) revizuirea obiectivul primar în materie de deficit public pentru 2014 la 1,8 % din PIB; (vii) punerea în aplicare a unei prime etape a sistemului național de sănătate (NHS), după definirea și adoptarea prealabilă a unei foi de parcurs complete pentru NHS; (viii) revizuirea politicilor de stabilire a prețurilor și rambursare a produselor și serviciilor medicale, inclusiv cele legate de cheltuielile farmaceutice; (ix) instituirea unei unități responsabile cu privatizarea; (x) prezentarea unui plan de acțiune pentru abordarea lacunei evidențiate în faza 2 a evaluării inter pares efectuată de către Forumul mondial al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind transparența și schimburile de informații în scopuri fiscale; (xi) elaborarea unei strategii de creștere bazată pe avantajele concurențiale ale Ciprului pentru a ajuta autoritățile cipriote să relanseze economia. Punerea în aplicare a unor reforme cuprinzătoare și ambițioase în domeniile financiar, bugetar și structural ar trebui să asigure sustenabilitatea pe termen mediu a datoriei publice cipriote.

| (7) | Pe tot parcursul punerii în aplicare de către Cipru a pachetului cuprinzător de politici, Comisia ar trebui să furnizeze consultanță suplimentară cu privire la politici, precum și asistență tehnică în domenii specifice. Un stat membru care face obiectul unui program de ajustare macroeconomică și care se confruntă cu o capacitate administrativă insuficientă trebuie să solicite asistență tehnică din partea Comisiei, care poate constitui, în acest scop, grupuri de experți. |
| --- | --- |

(7)

Pe tot parcursul punerii în aplicare de către Cipru a pachetului cuprinzător de politici, Comisia ar trebui să furnizeze consultanță suplimentară cu privire la politici, precum și asistență tehnică în domenii specifice. Un stat membru care face obiectul unui program de ajustare macroeconomică și care se confruntă cu o capacitate administrativă insuficientă trebuie să solicite asistență tehnică din partea Comisiei, care poate constitui, în acest scop, grupuri de experți.

| (8) | În pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea programului de ajustare macroeconomică, autoritățile cipriote ar trebui să solicite, în conformitate cu normele și practicile naționale în vigoare, opinia partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile, |
| --- | --- |

(8)

În pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea programului de ajustare macroeconomică, autoritățile cipriote ar trebui să solicite, în conformitate cu normele și practicile naționale în vigoare, opinia partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Articolul 2 din Decizia de punere în aplicare 2013/463/UE se modifică după cum urmează:

| 1. | Alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   Pentru a restabili soliditatea sectorului financiar, Cipru continuă să pună în aplicare restructurarea sectorului bancar și a sectorului organizațiilor cooperatiste de credit; continuă să consolideze supravegherea și reglementarea; întreprinde o reformă a cadrului de restructurare a datoriilor; și elimină treptat restricțiile impuse circulației capitalului în conformitate cu foaia sa de parcurs, asigurând în același timp stabilitatea financiară. Programul prevede următoarele măsuri și rezultate:






  (a) | asigurarea unei monitorizări atente a situației sectorului bancar în materie de lichidități. Restricțiile temporare în ceea ce privește libera circulație a capitalului (printre altele, limitările privind retragerea de numerar, plățile și transferurile) fac obiectul unei monitorizări atente. Scopul este de a menține controalele numai atât timp cât este strict necesar pentru a atenua riscurile grave pentru stabilitatea sistemului financiar. Punerea în aplicare a foii de parcurs pentru relaxarea progresivă a măsurilor restrictive continuă, luându-se în considerare, de asemenea, situația instituțiilor de credit în materie de lichidități. O strategie de comunicare bine orientată este concepută cu scopul de a comunica periodic informații cu privire la foaia de parcurs respectivă și progresele realizate în punerea în aplicare a strategiei privind sectorul bancar.
  Planurile de finanțare și de capital ale băncilor locale care depind de finanțare de la banca centrală sau care beneficiază de ajutor de stat reflectă în mod realist scăderea gradului de îndatorare preconizată în sectorul bancar și relaxarea progresivă a măsurilor restrictive și reduc dependența de împrumuturile acordate de băncile centrale, evitându-se, în același timp, vânzările în regim de urgență ale activelor și criza creditelor; |
| --- | --- | --- |

1.

Alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Pentru a restabili soliditatea sectorului financiar, Cipru continuă să pună în aplicare restructurarea sectorului bancar și a sectorului organizațiilor cooperatiste de credit; continuă să consolideze supravegherea și reglementarea; întreprinde o reformă a cadrului de restructurare a datoriilor; și elimină treptat restricțiile impuse circulației capitalului în conformitate cu foaia sa de parcurs, asigurând în același timp stabilitatea financiară. Programul prevede următoarele măsuri și rezultate:

(a)

asigurarea unei monitorizări atente a situației sectorului bancar în materie de lichidități. Restricțiile temporare în ceea ce privește libera circulație a capitalului (printre altele, limitările privind retragerea de numerar, plățile și transferurile) fac obiectul unei monitorizări atente. Scopul este de a menține controalele numai atât timp cât este strict necesar pentru a atenua riscurile grave pentru stabilitatea sistemului financiar. Punerea în aplicare a foii de parcurs pentru relaxarea progresivă a măsurilor restrictive continuă, luându-se în considerare, de asemenea, situația instituțiilor de credit în materie de lichidități. O strategie de comunicare bine orientată este concepută cu scopul de a comunica periodic informații cu privire la foaia de parcurs respectivă și progresele realizate în punerea în aplicare a strategiei privind sectorul bancar.

Planurile de finanțare și de capital ale băncilor locale care depind de finanțare de la banca centrală sau care beneficiază de ajutor de stat reflectă în mod realist scăderea gradului de îndatorare preconizată în sectorul bancar și relaxarea progresivă a măsurilor restrictive și reduc dependența de împrumuturile acordate de băncile centrale, evitându-se, în același timp, vânzările în regim de urgență ale activelor și criza creditelor;

| (b) | adaptarea cerințelor minime de capital, ținând seama de parametrii evaluării bilanțului și de testele de rezistență la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

adaptarea cerințelor minime de capital, ținând seama de parametrii evaluării bilanțului și de testele de rezistență la nivelul Uniunii;

| (c) | asigurarea faptului că orice plan de restructurare este aprobat oficial în conformitate cu normele privind ajutorul de stat înainte ca orice ajutor de stat să fie acordat. Băncile care se confruntă cu un deficit de capital pot solicita, în cazul în care alte măsuri nu sunt suficiente, ajutor de recapitalizare din partea statului, în conformitate cu procedurile privind ajutorul de stat. Băncile care au planuri de restructurare trebuie să raporteze progresele înregistrate în punerea lor în aplicare a planurilor; |
| --- | --- |

(c)

asigurarea faptului că orice plan de restructurare este aprobat oficial în conformitate cu normele privind ajutorul de stat înainte ca orice ajutor de stat să fie acordat. Băncile care se confruntă cu un deficit de capital pot solicita, în cazul în care alte măsuri nu sunt suficiente, ajutor de recapitalizare din partea statului, în conformitate cu procedurile privind ajutorul de stat. Băncile care au planuri de restructurare trebuie să raporteze progresele înregistrate în punerea lor în aplicare a planurilor;

| (d) | asigurarea creării și funcționării unui registru de credit, a modificării, dacă este necesar, a actualului cadru de reglementare privind deprecierea activelor și constituirea de provizioane și privind tratarea garanțiilor în constituirea de provizioane, precum și a punerii în aplicare la timp a normelor Uniunii privind cerințele de capital și creditele neperformante; |
| --- | --- |

(d)

asigurarea creării și funcționării unui registru de credit, a modificării, dacă este necesar, a actualului cadru de reglementare privind deprecierea activelor și constituirea de provizioane și privind tratarea garanțiilor în constituirea de provizioane, precum și a punerii în aplicare la timp a normelor Uniunii privind cerințele de capital și creditele neperformante;

| (e) | reducerea constrângerilor în ceea ce privește confiscarea garanției. Aceasta însoțește pregătirea legislației pe baza unui cadru cuprinzător de reformă care stabilește proceduri adecvate de insolvență destinate întreprinderilor și persoanelor fizice și care asigură funcționarea armonioasă și eficientă a cadrelor revizuite pentru cazurile de executare silită și de insolvență. În plus, odată ce a fost reformat, noul cadru juridic de restructurare a datoriei sectorului privat va fi revizuit și vor fi definite măsuri suplimentare, după caz; |
| --- | --- |

(e)

reducerea constrângerilor în ceea ce privește confiscarea garanției. Aceasta însoțește pregătirea legislației pe baza unui cadru cuprinzător de reformă care stabilește proceduri adecvate de insolvență destinate întreprinderilor și persoanelor fizice și care asigură funcționarea armonioasă și eficientă a cadrelor revizuite pentru cazurile de executare silită și de insolvență. În plus, odată ce a fost reformat, noul cadru juridic de restructurare a datoriei sectorului privat va fi revizuit și vor fi definite măsuri suplimentare, după caz;

| (f) | punerea în aplicare a strategiei privind viitoarea structură, funcționarea și viabilitatea sectorului organizațiilor cooperatiste de credit, astfel cum a fost elaborată de Banca Centrală a Ciprului în consultare cu Comisia, BCE și FMI; |
| --- | --- |

(f)

punerea în aplicare a strategiei privind viitoarea structură, funcționarea și viabilitatea sectorului organizațiilor cooperatiste de credit, astfel cum a fost elaborată de Banca Centrală a Ciprului în consultare cu Comisia, BCE și FMI;

| (g) | consolidarea monitorizării gradului de îndatorare a sectoarelor întreprinderilor și gospodăriilor și stabilirea unui cadru pentru restructurarea datoriei sectorului privat urmărind obiective precise, pentru a facilita noile împrumuturi și pentru a limita constrângerile în materie de credite. Politicile și practicile bancare de gestionare a arieratelor vor fi revizuite, iar Directiva privind gestionarea arieratelor și Codul de conduită vor fi modificate, după caz. Nu se introduc măsuri administrative care interferează cu stabilirea condițiilor de acordare a împrumuturilor bancare; |
| --- | --- |

(g)

consolidarea monitorizării gradului de îndatorare a sectoarelor întreprinderilor și gospodăriilor și stabilirea unui cadru pentru restructurarea datoriei sectorului privat urmărind obiective precise, pentru a facilita noile împrumuturi și pentru a limita constrângerile în materie de credite. Politicile și practicile bancare de gestionare a arieratelor vor fi revizuite, iar Directiva privind gestionarea arieratelor și Codul de conduită vor fi modificate, după caz. Nu se introduc măsuri administrative care interferează cu stabilirea condițiilor de acordare a împrumuturilor bancare;

| (h) | consolidarea în continuare a cadrului de combatere-a spălării banilor și implementarea unui plan de acțiune care să asigure aplicarea unor practici îmbunătățite în materie de precauție privind clientela și de transparență a entităților, în conformitate cu cele mai bune practici; |
| --- | --- |

(h)

consolidarea în continuare a cadrului de combatere-a spălării banilor și implementarea unui plan de acțiune care să asigure aplicarea unor practici îmbunătățite în materie de precauție privind clientela și de transparență a entităților, în conformitate cu cele mai bune practici;

| (i) | integrarea testelor-de rezistență în cadrul supravegherii-bancare externe regulate; |
| --- | --- |

(i)

integrarea testelor-de rezistență în cadrul supravegherii-bancare externe regulate;

| (j) | introducerea unor cerințe obligatorii de informare pentru a asigura faptul că băncile comunică în mod regulat autorităților și piețelor progresele realizate în ceea ce privește restructurarea operațiunilor lor; |
| --- | --- |

(j)

introducerea unor cerințe obligatorii de informare pentru a asigura faptul că băncile comunică în mod regulat autorităților și piețelor progresele realizate în ceea ce privește restructurarea operațiunilor lor;

| (k) | asigurarea punerii în aplicare a măsurilor de restructurare care vor spori viabilitatea sectorului cooperativelor de credit, după instituirea cadrului juridic pentru noua structură de guvernanță pentru gestionarea participației statului în sectorul respectiv; și |
| --- | --- |

(k)

asigurarea punerii în aplicare a măsurilor de restructurare care vor spori viabilitatea sectorului cooperativelor de credit, după instituirea cadrului juridic pentru noua structură de guvernanță pentru gestionarea participației statului în sectorul respectiv; și

| (l) | asigurarea revizuirii directivei privind guvernanța, care va specifica, printre altele, interacțiunile dintre unitățile de audit intern ale băncilor și supraveghetorii bancari.” |
| --- | --- |

(l)

asigurarea revizuirii directivei privind guvernanța, care va specifica, printre altele, interacțiunile dintre unitățile de audit intern ale băncilor și supraveghetorii bancari.”

| 2. | Alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text:
  „(7)   În 2014, autoritățile cipriote vor pune pe deplin în aplicare măsurile permanente incluse în legea privind bugetul 2014, care se ridică la cel puțin 270 de milioane EUR. Acestea asigură, de asemenea, implementarea integrală a măsurilor de consolidare adoptate începând cu decembrie 2012.” |
| --- | --- |

2.

Alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text:

„(7)   În 2014, autoritățile cipriote vor pune pe deplin în aplicare măsurile permanente incluse în legea privind bugetul 2014, care se ridică la cel puțin 270 de milioane EUR. Acestea asigură, de asemenea, implementarea integrală a măsurilor de consolidare adoptate începând cu decembrie 2012.”

| 3. | Se introduce următorul alineat:
  „(7a)   În ceea ce privește politica fiscală în perioada 2015-2016, autoritățile cipriote urmăresc un sold al bugetului general în conformitate cu traiectoria de ajustare, respectând recomandarea privind procedura de deficit excesiv (PDE).” |
| --- | --- |

3.

Se introduce următorul alineat:

„(7a)   În ceea ce privește politica fiscală în perioada 2015-2016, autoritățile cipriote urmăresc un sold al bugetului general în conformitate cu traiectoria de ajustare, respectând recomandarea privind procedura de deficit excesiv (PDE).”

| 4. | Alineatul (8) se modifică după cum urmează:






  (a) | litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | dacă este cazul, noi reforme ale sistemului general de pensii și ale sistemului de pensii din sectorul public pentru a asigura viabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, asigurând totodată caracterul adecvat al pensiilor;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Alineatul (8) se modifică după cum urmează:

(a)

litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

dacă este cazul, noi reforme ale sistemului general de pensii și ale sistemului de pensii din sectorul public pentru a asigura viabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, asigurând totodată caracterul adecvat al pensiilor;”;

| (b) | litera (e) se înlocuiește cu următorul text:






  „(e) | elaborarea unui program conceput pentru a realiza un sistem solid de guvernanță corporativă pentru întreprinderile de stat și semipublice și punerea în aplicare a unui plan de privatizare care să contribuie la ameliorarea eficienței economice și restabilirea sustenabilității datoriei;”. |
| --- | --- | --- |

(b)

litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

„(e)

elaborarea unui program conceput pentru a realiza un sistem solid de guvernanță corporativă pentru întreprinderile de stat și semipublice și punerea în aplicare a unui plan de privatizare care să contribuie la ameliorarea eficienței economice și restabilirea sustenabilității datoriei;”.

| 5. | Alineatele (10)-(13) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(10)   Cipru asigură punerea în aplicare a măsurilor convenite în vederea abordării deficiențelor identificate în ceea ce privește politicile sale de favorizare a activității profesionale. Cipru adoptă măsuri rapide pentru a crea oportunități pentru tineri și a îmbunătăți perspectivele acestora de inserție profesională, în conformitate cu obiectivele Recomandării Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret (4). Elaborarea, gestionarea și punerea în aplicare a măsurilor care vizează tineretul sunt integrate în mod corespunzător în sistemul mai general al politicilor de favorizare a activității profesionale și sunt coerente cu reforma sistemului de asistență socială și cu obiectivele bugetare convenite.
  (11)   Cipru rămâne pregătit să adopte orice alte modificări ale legislației sectoriale specifice care sunt necesare pentru punerea în aplicare integrală a Directivei 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5). Autoritățile cipriote îmbunătățesc în continuare modul de funcționare a profesiilor reglementate. Se îmbunătățește cadrul concurențial prin optimizarea funcționării autorității competente din domeniul concurenței și prin consolidarea independenței și a competențelor autorităților naționale de reglementare.
  (12)   Cipru asigură reducerea întârzierii înregistrate în emiterea titlurilor de proprietate, ia măsuri pentru accelerarea degrevării de sarcini a titlurilor de proprietate în vederea transferării acestora către cumpărătorii bunurilor imobile și stabilește termene pentru emiterea certificatelor de construcții și a titlurilor de proprietate.
  (13)   Cipru modifică procedura de vânzare silită a proprietăților ipotecate și ia măsurile necesare pentru a permite organizarea de licitații private în cel mai scurt timp posibil. Ritmul procedurilor judiciare este accelerat și se elimină întârzierile înregistrate în soluționarea cauzelor pe rolul instanțelor până la încheierea programului. Cipru ia inițiative pentru a consolida competitivitatea sectorului său turistic prin punerea în aplicare a unui plan de acțiune concret care să ducă la îndeplinirea obiectivelor cuantificate identificate, printre altele, în cadrul strategiei revizuite în domeniul turismului pentru perioada 2011-2015. Cipru pune în aplicare o strategie de politică în domeniul transportului aerian care să determine adaptarea politicii externe de aviație a Ciprului, ținând cont de politica externă de aviație a UE și de acordurile de aviație ale UE, asigurând totodată suficiente legături aeriene. |
| --- | --- |

5.

Alineatele (10)-(13) se înlocuiesc cu următorul text:

„(10)   Cipru asigură punerea în aplicare a măsurilor convenite în vederea abordării deficiențelor identificate în ceea ce privește politicile sale de favorizare a activității profesionale. Cipru adoptă măsuri rapide pentru a crea oportunități pentru tineri și a îmbunătăți perspectivele acestora de inserție profesională, în conformitate cu obiectivele Recomandării Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret (4). Elaborarea, gestionarea și punerea în aplicare a măsurilor care vizează tineretul sunt integrate în mod corespunzător în sistemul mai general al politicilor de favorizare a activității profesionale și sunt coerente cu reforma sistemului de asistență socială și cu obiectivele bugetare convenite.

(11)   Cipru rămâne pregătit să adopte orice alte modificări ale legislației sectoriale specifice care sunt necesare pentru punerea în aplicare integrală a Directivei 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5). Autoritățile cipriote îmbunătățesc în continuare modul de funcționare a profesiilor reglementate. Se îmbunătățește cadrul concurențial prin optimizarea funcționării autorității competente din domeniul concurenței și prin consolidarea independenței și a competențelor autorităților naționale de reglementare.

(12)   Cipru asigură reducerea întârzierii înregistrate în emiterea titlurilor de proprietate, ia măsuri pentru accelerarea degrevării de sarcini a titlurilor de proprietate în vederea transferării acestora către cumpărătorii bunurilor imobile și stabilește termene pentru emiterea certificatelor de construcții și a titlurilor de proprietate.

(13)   Cipru modifică procedura de vânzare silită a proprietăților ipotecate și ia măsurile necesare pentru a permite organizarea de licitații private în cel mai scurt timp posibil. Ritmul procedurilor judiciare este accelerat și se elimină întârzierile înregistrate în soluționarea cauzelor pe rolul instanțelor până la încheierea programului. Cipru ia inițiative pentru a consolida competitivitatea sectorului său turistic prin punerea în aplicare a unui plan de acțiune concret care să ducă la îndeplinirea obiectivelor cuantificate identificate, printre altele, în cadrul strategiei revizuite în domeniul turismului pentru perioada 2011-2015. Cipru pune în aplicare o strategie de politică în domeniul transportului aerian care să determine adaptarea politicii externe de aviație a Ciprului, ținând cont de politica externă de aviație a UE și de acordurile de aviație ale UE, asigurând totodată suficiente legături aeriene.

| 6. | La alineatul (14), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | o prezentare detaliată a cadrului de reglementare și de organizare a piețelor pentru sectorul energetic și al gazelor restructurat, inclusiv un cadru corespunzător de vânzare a gazelor provenite din exploatări maritime cu scopul de a maximiza veniturile; și”. |
| --- | --- | --- |

6.

La alineatul (14), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

o prezentare detaliată a cadrului de reglementare și de organizare a piețelor pentru sectorul energetic și al gazelor restructurat, inclusiv un cadru corespunzător de vânzare a gazelor provenite din exploatări maritime cu scopul de a maximiza veniturile; și”.

| 7. | Alineatul (15) se înlocuiește cu următorul text:
  „(15)   Cipru prezintă Comisiei o cerere actualizată de asistență tehnică în cursul perioadei de desfășurare a programului. Cererea identifică și precizează domeniile de asistență tehnică sau serviciile de consultanță pe care autoritățile cipriote le consideră esențiale pentru punerea în aplicare a programului de ajustare macroeconomică.” |
| --- | --- |

7.

Alineatul (15) se înlocuiește cu următorul text:

„(15)   Cipru prezintă Comisiei o cerere actualizată de asistență tehnică în cursul perioadei de desfășurare a programului. Cererea identifică și precizează domeniile de asistență tehnică sau serviciile de consultanță pe care autoritățile cipriote le consideră esențiale pentru punerea în aplicare a programului de ajustare macroeconomică.”

| 8. | Se adaugă următorul alineat:
  „(16)   Atunci când elaborează o strategie de creștere cuprinzătoare și coerentă care ar permite relansarea economiei, Cipru va trebui să o integreze în cadrul său instituțional național, exercitând astfel un efect de pârghie asupra reformei administrației publice și a gestionării finanțelor publice aflate în curs, un alt angajament în ceea ce privește programul de ajustare macroeconomică a Ciprului și inițiativele relevante ale Uniunii, ținând cont de Acordul de parteneriat pentru aplicarea Fondurilor structurale și de investiții europene.” |
| --- | --- |

8.

Se adaugă următorul alineat:

„(16)   Atunci când elaborează o strategie de creștere cuprinzătoare și coerentă care ar permite relansarea economiei, Cipru va trebui să o integreze în cadrul său instituțional național, exercitând astfel un efect de pârghie asupra reformei administrației publice și a gestionării finanțelor publice aflate în curs, un alt angajament în ceea ce privește programul de ajustare macroeconomică a Ciprului și inițiativele relevante ale Uniunii, ținând cont de Acordul de parteneriat pentru aplicarea Fondurilor structurale și de investiții europene.”

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Cipru.

Adoptată la Bruxelles, 24 martie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

A. TSAFTARIS

---

(1)  JO L 140, 27.5.2013, p. 1.

1

(2)  Decizia 2013/236/UE a Consiliului din 25 aprilie 2013 adresată Ciprului cu privire la anumite măsuri specifice de reinstaurare a stabilității financiare și a creșterii sustenabile (JO L 141, 28.5.2013, p. 32).

2

(3)  Decizia de punere în aplicare 2013/463/UE a Consiliului din 13 septembrie 2013 privind aprobarea programului de ajustare macroeconomică pentru Cipru și de abrogare a Deciziei 2013/236/UE (JO L 250, 20.9.2013, p. 40).

3

(4)  Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (JO C 120, 26.4.2013, p. 1).

4

(5)  Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (JO L 376, 27.12.2006, p. 36).”

5

---

| 27.3.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/43

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI

din 24 martie 2014

de stabilire a unei liste a țărilor terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

(2014/170/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (1), în special articolul 33 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

1.   INTRODUCERE

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 („Regulamentul INN”) instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 („Regulamentul INN”) instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN).

| (2) | Capitolul VI din Regulamentul INN definește procedura în ceea ce privește identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la țările identificate ca țări terțe necooperante, stabilirea unei liste a țărilor necooperante, radierea de pe lista țărilor necooperante, publicarea listei țărilor necooperante și eventualele măsuri de urgență. |
| --- | --- |

(2)

Capitolul VI din Regulamentul INN definește procedura în ceea ce privește identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la țările identificate ca țări terțe necooperante, stabilirea unei liste a țărilor necooperante, radierea de pe lista țărilor necooperante, publicarea listei țărilor necooperante și eventualele măsuri de urgență.

| (3) | În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, Comisia a notificat printr-o decizie din 15 noiembrie 2012 (2) („Decizia din 15 noiembrie 2012”) opt țări terțe referitor la faptul că ar putea fi identificate drept țări terțe pe care Comisia le consideră țări terțe necooperante. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, Comisia a notificat printr-o decizie din 15 noiembrie 2012 (2) („Decizia din 15 noiembrie 2012”) opt țări terțe referitor la faptul că ar putea fi identificate drept țări terțe pe care Comisia le consideră țări terțe necooperante.

| (4) | În Decizia din 15 noiembrie 2012, Comisia a inclus informații privind elementele de fapt și considerentele esențiale care stau la baza acelei identificări. |
| --- | --- |

(4)

În Decizia din 15 noiembrie 2012, Comisia a inclus informații privind elementele de fapt și considerentele esențiale care stau la baza acelei identificări.

| (5) | Tot la 15 noiembrie 2012, Comisia a notificat cele opt țări terțe prin scrisori individuale cu privire la posibilitatea de a le identifica drept țări terțe necooperante. |
| --- | --- |

(5)

Tot la 15 noiembrie 2012, Comisia a notificat cele opt țări terțe prin scrisori individuale cu privire la posibilitatea de a le identifica drept țări terțe necooperante.

| (6) | Comisia a subliniat, în aceste scrisori, că, pentru a evita identificarea și propunerea de a fi incluse oficial pe listă ca țară terță necooperantă, astfel cum se prevede la articolele 31 și 33 din Regulamentul INN, țările terțe în cauză au fost invitate să stabilească, în strânsă colaborare cu Comisia, un plan de acțiune pentru a remedia deficiențele identificate în Decizia din 15 noiembrie 2012. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a subliniat, în aceste scrisori, că, pentru a evita identificarea și propunerea de a fi incluse oficial pe listă ca țară terță necooperantă, astfel cum se prevede la articolele 31 și 33 din Regulamentul INN, țările terțe în cauză au fost invitate să stabilească, în strânsă colaborare cu Comisia, un plan de acțiune pentru a remedia deficiențele identificate în Decizia din 15 noiembrie 2012.

| (7) | În consecință, Comisia a invitat cele opt țări terțe în cauză: (i) să ia toate măsurile necesare pentru a pune în aplicare acțiunile cuprinse în planurile de acțiune sugerate de Comisie; (ii) să evalueze punerea în aplicare a acțiunilor cuprinse în planurile de acțiune sugerate de Comisie; și (iii) să trimită Comisiei, o dată la șase luni, rapoarte detaliate prin care evaluează punerea în aplicare a fiecărei acțiuni în ceea ce privește, printre altele, eficacitatea acestora la nivel individual și/sau global în asigurarea unui sistem de control în domeniul pescuitului care să fie conform legislației. |
| --- | --- |

(7)

În consecință, Comisia a invitat cele opt țări terțe în cauză: (i) să ia toate măsurile necesare pentru a pune în aplicare acțiunile cuprinse în planurile de acțiune sugerate de Comisie; (ii) să evalueze punerea în aplicare a acțiunilor cuprinse în planurile de acțiune sugerate de Comisie; și (iii) să trimită Comisiei, o dată la șase luni, rapoarte detaliate prin care evaluează punerea în aplicare a fiecărei acțiuni în ceea ce privește, printre altele, eficacitatea acestora la nivel individual și/sau global în asigurarea unui sistem de control în domeniul pescuitului care să fie conform legislației.

| (8) | Cele opt țări terțe în cauză au avut posibilitatea de a răspunde în scris cu privire la aspecte indicate în mod explicit în Decizia din 15 noiembrie 2012, precum și cu privire la alte informații relevante, permițându-le să prezinte probe care să infirme sau să completeze afirmațiile cuprinse în Decizia din 15 noiembrie 2012 sau să adopte, după caz, un plan de acțiune pentru a îmbunătăți situația și măsuri care să o remedieze. Celor opt țări li s-a asigurat dreptul de a solicita sau de a furniza informații suplimentare. |
| --- | --- |

(8)

Cele opt țări terțe în cauză au avut posibilitatea de a răspunde în scris cu privire la aspecte indicate în mod explicit în Decizia din 15 noiembrie 2012, precum și cu privire la alte informații relevante, permițându-le să prezinte probe care să infirme sau să completeze afirmațiile cuprinse în Decizia din 15 noiembrie 2012 sau să adopte, după caz, un plan de acțiune pentru a îmbunătăți situația și măsuri care să o remedieze. Celor opt țări li s-a asigurat dreptul de a solicita sau de a furniza informații suplimentare.

| (9) | La 15 noiembrie 2012, Comisia a inițiat un proces de dialog cu cele opt țări terțe și a subliniat că consideră perioada de șase luni ca fiind, în principiu, suficientă pentru a se ajunge la un acord cu privire la această chestiune. |
| --- | --- |

(9)

La 15 noiembrie 2012, Comisia a inițiat un proces de dialog cu cele opt țări terțe și a subliniat că consideră perioada de șase luni ca fiind, în principiu, suficientă pentru a se ajunge la un acord cu privire la această chestiune.

| (10) | Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare. Observațiile orale și în scris, prezentate de către cele opt țări ca urmare a Deciziei din 15 noiembrie 2012, au fost examinate și luate în considerare. Cele opt țări au fost informate permanent verbal sau în scris cu privire la deliberările Comisiei. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare. Observațiile orale și în scris, prezentate de către cele opt țări ca urmare a Deciziei din 15 noiembrie 2012, au fost examinate și luate în considerare. Cele opt țări au fost informate permanent verbal sau în scris cu privire la deliberările Comisiei.

| (11) | Printr-o decizie de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013 (3) („Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013”) Comisia a identificat Belize, Regatul Cambodgia și Republica Guineea ca țări terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN. În conformitate cu Regulamentul INN, Comisia a prezentat motivele pentru care consideră că aceste trei țări nu își respectă obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional în calitate de state de pavilion, state portuare, state costiere sau state comerciale de a lua măsuri, preveni, descuraja și elimina activitățile de pescuit INN. |
| --- | --- |

(11)

Printr-o decizie de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013 (3) („Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013”) Comisia a identificat Belize, Regatul Cambodgia și Republica Guineea ca țări terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN. În conformitate cu Regulamentul INN, Comisia a prezentat motivele pentru care consideră că aceste trei țări nu își respectă obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional în calitate de state de pavilion, state portuare, state costiere sau state comerciale de a lua măsuri, preveni, descuraja și elimina activitățile de pescuit INN.

| (12) | O decizie de punere în aplicare a Consiliului prin care Belize, Regatul Cambodgia și Republica Guineea sunt trecute pe lista țărilor terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN ar trebui, prin urmare, luată în contextul punerii în aplicare a Regulamentului INN ca rezultat al procedurilor de anchetă și dialog care s-au desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în Regulamentul INN. Aceste proceduri de anchetă și dialog, inclusiv corespondența derulată și reuniunile care au avut loc, precum și Decizia din 15 noiembrie 2012 și Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013 stau la baza prezentei decizii și motivele pe care se întemeiază sunt aceleași. Prezenta decizie, care include Belize, Regatul Cambodgia și Republica Guineea pe lista de țări terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN, ar trebui să implice consecințele menționate la articolul 38 din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(12)

O decizie de punere în aplicare a Consiliului prin care Belize, Regatul Cambodgia și Republica Guineea sunt trecute pe lista țărilor terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN ar trebui, prin urmare, luată în contextul punerii în aplicare a Regulamentului INN ca rezultat al procedurilor de anchetă și dialog care s-au desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în Regulamentul INN. Aceste proceduri de anchetă și dialog, inclusiv corespondența derulată și reuniunile care au avut loc, precum și Decizia din 15 noiembrie 2012 și Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013 stau la baza prezentei decizii și motivele pe care se întemeiază sunt aceleași. Prezenta decizie, care include Belize, Regatul Cambodgia și Republica Guineea pe lista de țări terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN, ar trebui să implice consecințele menționate la articolul 38 din Regulamentul INN.

| (13) | În conformitate cu articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul INN, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, elimină țara terță de pe lista de țări terțe necooperante dacă țara terță în cauză demonstrează că situația care a justificat includerea sa pe listă a fost remediată. Decizia de eliminare ia în considerare și dacă țările terțe în cauză identificate au adoptat măsuri concrete care permit să se obțină o îmbunătățire durabilă a respectivei situații. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul INN, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, elimină țara terță de pe lista de țări terțe necooperante dacă țara terță în cauză demonstrează că situația care a justificat includerea sa pe listă a fost remediată. Decizia de eliminare ia în considerare și dacă țările terțe în cauză identificate au adoptat măsuri concrete care permit să se obțină o îmbunătățire durabilă a respectivei situații.

2.   PROCEDURA CU PRIVIRE LA BELIZE

| (14) | La 15 noiembrie 2012, Comisia a notificat Belize, în temeiul articolului 32 din Regulamentul INN, că are în vedere posibilitatea de a identifica Belize ca țară terță necooperantă și a invitat Belize să stabilească, în strânsă cooperare cu serviciile sale, un plan de acțiune pentru a remedia deficiențele identificate în Decizia din 15 noiembrie 2012. În perioada cuprinsă între decembrie 2012 și august 2013, Belize a prezentat observații în scris prin care și-a exprimat punctele de vedere și s-a întâlnit cu Comisia pentru a discuta puncte care țin de acest subiect. Comisia a furnizat informații relevante în scris către Belize. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare. Observațiile orale și scrise prezentate de către Belize ca urmare a Deciziei din 15 noiembrie 2012 au fost examinate și luate în considerare, în timp ce Belize a fost informat verbal sau în scris cu privire la deliberările Comisiei. Comisia a considerat că domeniile de interes și lacunele, astfel cum sunt descrise în Decizia din 15 noiembrie 2012, nu au fost abordate în mod satisfăcător de Belize. În plus, Comisia a concluzionat că nici măsurile propuse într-un plan de acțiune prezentat de Belize nu au fost puse în aplicare integral. |
| --- | --- |

(14)

La 15 noiembrie 2012, Comisia a notificat Belize, în temeiul articolului 32 din Regulamentul INN, că are în vedere posibilitatea de a identifica Belize ca țară terță necooperantă și a invitat Belize să stabilească, în strânsă cooperare cu serviciile sale, un plan de acțiune pentru a remedia deficiențele identificate în Decizia din 15 noiembrie 2012. În perioada cuprinsă între decembrie 2012 și august 2013, Belize a prezentat observații în scris prin care și-a exprimat punctele de vedere și s-a întâlnit cu Comisia pentru a discuta puncte care țin de acest subiect. Comisia a furnizat informații relevante în scris către Belize. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare. Observațiile orale și scrise prezentate de către Belize ca urmare a Deciziei din 15 noiembrie 2012 au fost examinate și luate în considerare, în timp ce Belize a fost informat verbal sau în scris cu privire la deliberările Comisiei. Comisia a considerat că domeniile de interes și lacunele, astfel cum sunt descrise în Decizia din 15 noiembrie 2012, nu au fost abordate în mod satisfăcător de Belize. În plus, Comisia a concluzionat că nici măsurile propuse într-un plan de acțiune prezentat de Belize nu au fost puse în aplicare integral.

3.   IDENTIFICAREA BELIZE CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

| (15) | În Decizia din 15 noiembrie 2012, Comisia a analizat obligațiile Belize și a evaluat conformitatea acesteia cu obligațiile sale internaționale în calitatea sa de stat de pavilion, stat portuar, stat costier sau stat comercial. În scopul respectivei reexaminări, Comisia a ținut seama de parametrii enumerați la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN. Comisia a analizat îndeplinirea de către Belize a obligațiilor sale internaționale în conformitate cu concluziile stabilite în Decizia din 15 noiembrie 2012, luând în considerare informațiile relevante furnizate în această privință de Belize, planul de acțiune sugerat, precum și măsurile luate pentru remedierea situației. |
| --- | --- |

(15)

În Decizia din 15 noiembrie 2012, Comisia a analizat obligațiile Belize și a evaluat conformitatea acesteia cu obligațiile sale internaționale în calitatea sa de stat de pavilion, stat portuar, stat costier sau stat comercial. În scopul respectivei reexaminări, Comisia a ținut seama de parametrii enumerați la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN. Comisia a analizat îndeplinirea de către Belize a obligațiilor sale internaționale în conformitate cu concluziile stabilite în Decizia din 15 noiembrie 2012, luând în considerare informațiile relevante furnizate în această privință de Belize, planul de acțiune sugerat, precum și măsurile luate pentru remedierea situației.

| (16) | Principalele deficiențe identificate de Comisie în planul de acțiune sugerat au fost cu privire la mai multe deficiențe în ceea ce privește punerea în aplicare a obligațiilor prevăzute de dreptul internațional, legate mai ales de neadoptarea unui cadru legal adecvat, de lipsa unei monitorizări adecvate și eficiente, de lipsa unui sistem de control și inspecție, de lipsa unui sistem de sancționare disuasivă, precum și de lipsa unei puneri în aplicare adecvate a regimului de certificare a capturii. Alte deficiențe identificate sunt legate, în mod mai general, de respectarea obligațiilor internaționale, inclusiv cele prevăzute de recomandările și rezoluțiile organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) și a condițiilor de înmatriculare a navelor în conformitate cu dreptul internațional. S-a identificat, de asemenea, lipsa de conformitate cu recomandările și rezoluțiile organismelor relevante, cum ar fi Planul internațional de acțiune împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat al Organizației Națiunilor Unite (IPOA-UN). Cu toate acestea, lipsa de conformare la recomandările și rezoluțiile fără caracter obligatoriu a fost luată în considerare numai ca probe suplimentare și nu a stat la baza identificării. |
| --- | --- |

(16)

Principalele deficiențe identificate de Comisie în planul de acțiune sugerat au fost cu privire la mai multe deficiențe în ceea ce privește punerea în aplicare a obligațiilor prevăzute de dreptul internațional, legate mai ales de neadoptarea unui cadru legal adecvat, de lipsa unei monitorizări adecvate și eficiente, de lipsa unui sistem de control și inspecție, de lipsa unui sistem de sancționare disuasivă, precum și de lipsa unei puneri în aplicare adecvate a regimului de certificare a capturii. Alte deficiențe identificate sunt legate, în mod mai general, de respectarea obligațiilor internaționale, inclusiv cele prevăzute de recomandările și rezoluțiile organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) și a condițiilor de înmatriculare a navelor în conformitate cu dreptul internațional. S-a identificat, de asemenea, lipsa de conformitate cu recomandările și rezoluțiile organismelor relevante, cum ar fi Planul internațional de acțiune împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat al Organizației Națiunilor Unite (IPOA-UN). Cu toate acestea, lipsa de conformare la recomandările și rezoluțiile fără caracter obligatoriu a fost luată în considerare numai ca probe suplimentare și nu a stat la baza identificării.

| (17) | În Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013, Comisia a identificat Belize ca țară terță necooperantă în temeiul Regulamentului INN. |
| --- | --- |

(17)

În Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013, Comisia a identificat Belize ca țară terță necooperantă în temeiul Regulamentului INN.

| (18) | În ceea ce privește posibilele constrângeri din Belize în calitate de țară în curs de dezvoltare, este de remarcat faptul că statutul specific și performanța generală a Belize cu privire la pescuit nu sunt afectate de nivelul său general de dezvoltare. |
| --- | --- |

(18)

În ceea ce privește posibilele constrângeri din Belize în calitate de țară în curs de dezvoltare, este de remarcat faptul că statutul specific și performanța generală a Belize cu privire la pescuit nu sunt afectate de nivelul său general de dezvoltare.

| (19) | Având în vedere Decizia din 15 noiembrie 2012 și Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013, precum și procesul de dialog întreținut de Comisie cu Belize și rezultatul său, se poate concluziona că acțiunile întreprinse de Belize în ceea ce privește sarcinile care îi revin în calitate de stat de pavilion sunt insuficiente pentru a se conforma articolelor 91, 94, 117 și 118 din Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS), articolelor 18, 19 și 20 din Acordul Organizației Națiunilor Unite privind stocurile de pește (UNSFA) și articolului II alineatul (8) din Acordul de conformitate al FAO. |
| --- | --- |

(19)

Având în vedere Decizia din 15 noiembrie 2012 și Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013, precum și procesul de dialog întreținut de Comisie cu Belize și rezultatul său, se poate concluziona că acțiunile întreprinse de Belize în ceea ce privește sarcinile care îi revin în calitate de stat de pavilion sunt insuficiente pentru a se conforma articolelor 91, 94, 117 și 118 din Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS), articolelor 18, 19 și 20 din Acordul Organizației Națiunilor Unite privind stocurile de pește (UNSFA) și articolului II alineatul (8) din Acordul de conformitate al FAO.

| (20) | Prin urmare, Belize nu a reușit să își îndeplinească obligațiile, care îi revin în calitate de stat de pavilion în temeiul dreptului internațional, de a lua măsuri, de a preveni, de a descuraja și de a elimina pescuitul INN și ar trebui inclusă pe lista Uniunii a țărilor terțe necooperante. |
| --- | --- |

(20)

Prin urmare, Belize nu a reușit să își îndeplinească obligațiile, care îi revin în calitate de stat de pavilion în temeiul dreptului internațional, de a lua măsuri, de a preveni, de a descuraja și de a elimina pescuitul INN și ar trebui inclusă pe lista Uniunii a țărilor terțe necooperante.

4.   PROCEDURA ÎN CEEA CE PRIVEȘTE REGATUL CAMBODGIA

| (21) | La 15 noiembrie 2012, Comisia a înștiințat Regatul Cambodgia (Cambodgia), în temeiul articolului 32 din Regulamentul INN, că are în vedere posibilitatea de a identifica Cambodgia ca țară terță necooperantă și a invitat Cambodgia să stabilească, în strânsă cooperare cu serviciile sale, un plan de acțiune pentru a remedia deficiențele identificate în Decizia din 15 noiembrie 2012. În perioada cuprinsă între decembrie 2012 și iunie 2013, Cambodgia a prezentat observații în scris prin care și-a exprimat punctele de vedere și s-a întâlnit cu Comisia pentru a discuta acest subiect. Comisia a furnizat informații relevante în scris Cambodgiei. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare. Observațiile orale și scrise prezentate de către Cambodgia ca urmare a Deciziei din 15 noiembrie 2012 au fost examinate și luate în considerare, în timp ce Cambodgia a fost informată verbal sau în scris cu privire la deliberările Comisiei. Comisia a considerat că domeniile de interes și lacunele, astfel cum sunt descrise în Decizia din 15 noiembrie 2012, nu au fost abordate în mod satisfăcător de Cambodgia. În plus, Comisia a concluzionat că nici măsurile propuse într-un plan de acțiune prezentat de Cambogia nu au fost puse în aplicare integral. |
| --- | --- |

(21)

La 15 noiembrie 2012, Comisia a înștiințat Regatul Cambodgia (Cambodgia), în temeiul articolului 32 din Regulamentul INN, că are în vedere posibilitatea de a identifica Cambodgia ca țară terță necooperantă și a invitat Cambodgia să stabilească, în strânsă cooperare cu serviciile sale, un plan de acțiune pentru a remedia deficiențele identificate în Decizia din 15 noiembrie 2012. În perioada cuprinsă între decembrie 2012 și iunie 2013, Cambodgia a prezentat observații în scris prin care și-a exprimat punctele de vedere și s-a întâlnit cu Comisia pentru a discuta acest subiect. Comisia a furnizat informații relevante în scris Cambodgiei. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare. Observațiile orale și scrise prezentate de către Cambodgia ca urmare a Deciziei din 15 noiembrie 2012 au fost examinate și luate în considerare, în timp ce Cambodgia a fost informată verbal sau în scris cu privire la deliberările Comisiei. Comisia a considerat că domeniile de interes și lacunele, astfel cum sunt descrise în Decizia din 15 noiembrie 2012, nu au fost abordate în mod satisfăcător de Cambodgia. În plus, Comisia a concluzionat că nici măsurile propuse într-un plan de acțiune prezentat de Cambogia nu au fost puse în aplicare integral.

5.   IDENTIFICAREA CAMBODGIEI CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

| (22) | În Decizia din 15 noiembrie 2012, Comisia a analizat obligațiile Cambodgiei și a evaluat conformitatea acesteia cu obligațiile sale internaționale în calitatea sa de stat de pavilion, stat portuar, stat costier sau stat comercial. În scopul respectivei reexaminări, Comisia a ținut seama de parametrii enumerați la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN. Comisia a analizat îndeplinirea de către Cambodgia a obligațiilor sale internaționale, în conformitate cu concluziile stabilite în Decizia din 15 noiembrie 2012, luând în considerare planul de acțiune sugerat, astfel cum a fost redactat ulterior pe baza informațiilor relevante furnizate de Cambodgia. |
| --- | --- |

(22)

În Decizia din 15 noiembrie 2012, Comisia a analizat obligațiile Cambodgiei și a evaluat conformitatea acesteia cu obligațiile sale internaționale în calitatea sa de stat de pavilion, stat portuar, stat costier sau stat comercial. În scopul respectivei reexaminări, Comisia a ținut seama de parametrii enumerați la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN. Comisia a analizat îndeplinirea de către Cambodgia a obligațiilor sale internaționale, în conformitate cu concluziile stabilite în Decizia din 15 noiembrie 2012, luând în considerare planul de acțiune sugerat, astfel cum a fost redactat ulterior pe baza informațiilor relevante furnizate de Cambodgia.

| (23) | Principalele deficiențe identificate de Comisie în planul de acțiune sugerat au fost cu privire la deficiențele în ceea ce privește punerea în aplicare a obligațiilor prevăzute de dreptul internațional, legate mai ales de neadoptarea unui cadru legal adecvat, de lipsa unei monitorizări adecvate și eficiente, de lipsa unui sistem de control și inspecție, de lipsa unui sistem de sancționare disuasivă. Alte deficiențe identificate sunt legate, în mod mai general, de respectarea obligațiilor internaționale și a condițiilor de înmatriculare a navelor în conformitate cu dreptul internațional. S-a identificat, de asemenea, lipsa de conformitate cu recomandările și rezoluțiile organismelor relevante, cum ar fi IPOA-UN. Cu toate acestea, lipsa de conformare la recomandările și rezoluțiile fără caracter obligatoriu a fost luată în considerare numai ca probe suplimentare și nu a stat la baza identificării. |
| --- | --- |

(23)

Principalele deficiențe identificate de Comisie în planul de acțiune sugerat au fost cu privire la deficiențele în ceea ce privește punerea în aplicare a obligațiilor prevăzute de dreptul internațional, legate mai ales de neadoptarea unui cadru legal adecvat, de lipsa unei monitorizări adecvate și eficiente, de lipsa unui sistem de control și inspecție, de lipsa unui sistem de sancționare disuasivă. Alte deficiențe identificate sunt legate, în mod mai general, de respectarea obligațiilor internaționale și a condițiilor de înmatriculare a navelor în conformitate cu dreptul internațional. S-a identificat, de asemenea, lipsa de conformitate cu recomandările și rezoluțiile organismelor relevante, cum ar fi IPOA-UN. Cu toate acestea, lipsa de conformare la recomandările și rezoluțiile fără caracter obligatoriu a fost luată în considerare numai ca probe suplimentare și nu a stat la baza identificării.

| (24) | În Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013, Comisia a identificat Cambodgia ca țară terță necooperantă în temeiul Regulamentului INN. |
| --- | --- |

(24)

În Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013, Comisia a identificat Cambodgia ca țară terță necooperantă în temeiul Regulamentului INN.

| (25) | În ceea ce privește posibilele constrângeri din Cambodgia în calitate de țară în curs de dezvoltare, este de remarcat faptul că statutul specific și performanța generală a Cambodgiei cu privire la pescuit nu sunt afectate de nivelul său general de dezvoltare. |
| --- | --- |

(25)

În ceea ce privește posibilele constrângeri din Cambodgia în calitate de țară în curs de dezvoltare, este de remarcat faptul că statutul specific și performanța generală a Cambodgiei cu privire la pescuit nu sunt afectate de nivelul său general de dezvoltare.

| (26) | Acțiunile întreprinse de Cambodgia în ceea ce privește sarcinile care îi revin în calitate de stat de pavilion sunt insuficiente pentru a se conforma articolelor 91 și 94 din UNCLOS. Se reamintește faptul că nu este relevant dacă Cambodgia a ratificat UNCLOS, deoarece dispozițiile UNCLOS privind navigarea în marea liberă (articolele 86-115 din UNCLOS) au fost recunoscute ca reprezentând dreptul internațional cutumiar. Mai mult decât atât, aceste dispoziții codifică normele preexistente dreptului internațional cutumiar și preiau aproape textual formulările din Convenția privind marea liberă și Convenția privind apele maritime teritoriale și zona contiguă; Cambodgia a aderat și a ratificat ambele convenții. |
| --- | --- |

(26)

Acțiunile întreprinse de Cambodgia în ceea ce privește sarcinile care îi revin în calitate de stat de pavilion sunt insuficiente pentru a se conforma articolelor 91 și 94 din UNCLOS. Se reamintește faptul că nu este relevant dacă Cambodgia a ratificat UNCLOS, deoarece dispozițiile UNCLOS privind navigarea în marea liberă (articolele 86-115 din UNCLOS) au fost recunoscute ca reprezentând dreptul internațional cutumiar. Mai mult decât atât, aceste dispoziții codifică normele preexistente dreptului internațional cutumiar și preiau aproape textual formulările din Convenția privind marea liberă și Convenția privind apele maritime teritoriale și zona contiguă; Cambodgia a aderat și a ratificat ambele convenții.

| (27) | Având în vedere Decizia din 15 noiembrie 2012 și Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013, precum și procesul de dialog întreținut de Comisie cu Cambodgia și rezultatul său, se poate concluziona că acțiunile întreprinse de Cambodgia, în ceea ce privește sarcinile care îi revin în calitate de stat de pavilion, sunt insuficiente pentru a se conforma articolelor 91 și 94 din UNCLOS. |
| --- | --- |

(27)

Având în vedere Decizia din 15 noiembrie 2012 și Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013, precum și procesul de dialog întreținut de Comisie cu Cambodgia și rezultatul său, se poate concluziona că acțiunile întreprinse de Cambodgia, în ceea ce privește sarcinile care îi revin în calitate de stat de pavilion, sunt insuficiente pentru a se conforma articolelor 91 și 94 din UNCLOS.

| (28) | Prin urmare, Cambodgia nu a reușit să își îndeplinească obligațiile, care îi revin în calitate de stat de pavilion în temeiul dreptului internațional, de a lua măsuri, de a preveni, de a descuraja și de a elimina pescuitul INN și ar trebui inclusă pe lista Uniunii a țărilor terțe necooperante. |
| --- | --- |

(28)

Prin urmare, Cambodgia nu a reușit să își îndeplinească obligațiile, care îi revin în calitate de stat de pavilion în temeiul dreptului internațional, de a lua măsuri, de a preveni, de a descuraja și de a elimina pescuitul INN și ar trebui inclusă pe lista Uniunii a țărilor terțe necooperante.

6.   PROCEDURA CU PRIVIRE LA REPUBLICA GUINEEA

| (29) | La 15 noiembrie 2012, Comisia a înștiințat Republica Guineea (Guineea), în temeiul articolului 32 din Regulamentul INN, că are în vedere posibilitatea de a identifica Guineea ca țară terță necooperantă și a invitat Guineea să stabilească, în strânsă cooperare cu serviciile sale, un plan de acțiune pentru a remedia deficiențele identificate în Decizia din 15 noiembrie 2012. În perioada cuprinsă între decembrie 2012 și iulie 2013, Guineea a prezentat observații în scris prin care și-a exprimat punctele de vedere și s-a întâlnit cu Comisia pentru a discuta acest subiect. Comisia a furnizat informații relevante în scris Guineei. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare. Observațiile orale și scrise prezentate de către Guineea ca urmare a Deciziei din 15 noiembrie 2012 au fost examinate și luate în considerare, în timp ce Guineea a fost informată verbal sau în scris cu privire la deliberările Comisiei. Comisia a considerat că domeniile de interes și lacunele, astfel cum sunt descrise în Decizia din 15 noiembrie 2012, nu au fost abordate în mod satisfăcător de Guineea. În plus, Comisia a concluzionat că nici măsurile propuse într-un plan de acțiune prezentat de Guineea nu au fost puse în aplicare integral. |
| --- | --- |

(29)

La 15 noiembrie 2012, Comisia a înștiințat Republica Guineea (Guineea), în temeiul articolului 32 din Regulamentul INN, că are în vedere posibilitatea de a identifica Guineea ca țară terță necooperantă și a invitat Guineea să stabilească, în strânsă cooperare cu serviciile sale, un plan de acțiune pentru a remedia deficiențele identificate în Decizia din 15 noiembrie 2012. În perioada cuprinsă între decembrie 2012 și iulie 2013, Guineea a prezentat observații în scris prin care și-a exprimat punctele de vedere și s-a întâlnit cu Comisia pentru a discuta acest subiect. Comisia a furnizat informații relevante în scris Guineei. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare. Observațiile orale și scrise prezentate de către Guineea ca urmare a Deciziei din 15 noiembrie 2012 au fost examinate și luate în considerare, în timp ce Guineea a fost informată verbal sau în scris cu privire la deliberările Comisiei. Comisia a considerat că domeniile de interes și lacunele, astfel cum sunt descrise în Decizia din 15 noiembrie 2012, nu au fost abordate în mod satisfăcător de Guineea. În plus, Comisia a concluzionat că nici măsurile propuse într-un plan de acțiune prezentat de Guineea nu au fost puse în aplicare integral.

7.   IDENTIFICAREA GUINEEI CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

| (30) | În Decizia din 15 noiembrie 2012, Comisia a analizat obligațiile Guineei și a evaluat conformitatea acesteia cu obligațiile sale internaționale în calitatea sa de stat de pavilion, stat portuar, stat costier sau stat comercial. În scopul respectivei reexaminări, Comisia a ținut seama de parametrii enumerați la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN. Comisia a analizat îndeplinirea de către Guineea a obligațiilor sale internaționale, în conformitate cu concluziile stabilite în Decizia din 15 noiembrie 2012, luând în considerare informațiile relevante furnizate în această privință de Guineea, planul de acțiune sugerat, precum și măsurile luate pentru remedierea situației. |
| --- | --- |

(30)

În Decizia din 15 noiembrie 2012, Comisia a analizat obligațiile Guineei și a evaluat conformitatea acesteia cu obligațiile sale internaționale în calitatea sa de stat de pavilion, stat portuar, stat costier sau stat comercial. În scopul respectivei reexaminări, Comisia a ținut seama de parametrii enumerați la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN. Comisia a analizat îndeplinirea de către Guineea a obligațiilor sale internaționale, în conformitate cu concluziile stabilite în Decizia din 15 noiembrie 2012, luând în considerare informațiile relevante furnizate în această privință de Guineea, planul de acțiune sugerat, precum și măsurile luate pentru remedierea situației.

| (31) | Principalele deficiențe identificate de Comisie în planul de acțiune sugerat au fost cu privire la reformele care încă nu s-au făcut pentru a asigura o monitorizare suficient de adecvată și eficientă a flotei sale de pescuit, o punere în aplicare eficientă a legislației naționale și a reglementărilor privind pescuitul, aplicarea eficientă a normelor prin urmărirea și sancționarea activităților de pescuit INN constatate, consolidarea mijloacelor de inspecție și supraveghere, sistemul de sancționare disuasivă, politica în domeniul pescuitului în concordanță cu capacitatea administrativă în materie de control și supraveghere. Alte deficiențe identificate sunt legate, în mod mai general, de respectarea obligațiilor internaționale, inclusiv cele prevăzute de ORGP, și a condițiilor de înmatriculare a navelor în conformitate cu dreptul internațional. S-a identificat, de asemenea, lipsa de conformitate cu recomandările și rezoluțiile organismelor relevante, cum ar fi IPOA-UN. Cu toate acestea, lipsa conformității cu recomandările și rezoluțiile fără caracter obligatoriu a fost luată în considerare numai ca probă suplimentară și nu a stat la baza identificării. |
| --- | --- |

(31)

Principalele deficiențe identificate de Comisie în planul de acțiune sugerat au fost cu privire la reformele care încă nu s-au făcut pentru a asigura o monitorizare suficient de adecvată și eficientă a flotei sale de pescuit, o punere în aplicare eficientă a legislației naționale și a reglementărilor privind pescuitul, aplicarea eficientă a normelor prin urmărirea și sancționarea activităților de pescuit INN constatate, consolidarea mijloacelor de inspecție și supraveghere, sistemul de sancționare disuasivă, politica în domeniul pescuitului în concordanță cu capacitatea administrativă în materie de control și supraveghere. Alte deficiențe identificate sunt legate, în mod mai general, de respectarea obligațiilor internaționale, inclusiv cele prevăzute de ORGP, și a condițiilor de înmatriculare a navelor în conformitate cu dreptul internațional. S-a identificat, de asemenea, lipsa de conformitate cu recomandările și rezoluțiile organismelor relevante, cum ar fi IPOA-UN. Cu toate acestea, lipsa conformității cu recomandările și rezoluțiile fără caracter obligatoriu a fost luată în considerare numai ca probă suplimentară și nu a stat la baza identificării.

| (32) | În Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013, Comisia a identificat Guineea ca țară necooperantă în temeiul Regulamentului INN. |
| --- | --- |

(32)

În Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013, Comisia a identificat Guineea ca țară necooperantă în temeiul Regulamentului INN.

| (33) | În ceea ce privește posibilele constrângeri din Guineea în calitate de țară în curs de dezvoltare, este de remarcat faptul că statutul specific de dezvoltare al Guineei poate fi afectat de nivelul său de dezvoltare. Cu toate acestea, ținând cont de natura deficiențelor constatate în Guineea, asistența acordată de Uniune și de statele membre și acțiunile întreprinse pentru a remedia situația, nivelul de dezvoltare al țării respective nu poate explica performanța globală a Guineei ca stat de pavilion sau costier cu privire la pescuit și insuficiența acțiunilor sale pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN. |
| --- | --- |

(33)

În ceea ce privește posibilele constrângeri din Guineea în calitate de țară în curs de dezvoltare, este de remarcat faptul că statutul specific de dezvoltare al Guineei poate fi afectat de nivelul său de dezvoltare. Cu toate acestea, ținând cont de natura deficiențelor constatate în Guineea, asistența acordată de Uniune și de statele membre și acțiunile întreprinse pentru a remedia situația, nivelul de dezvoltare al țării respective nu poate explica performanța globală a Guineei ca stat de pavilion sau costier cu privire la pescuit și insuficiența acțiunilor sale pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN.

| (34) | Având în vedere Decizia din 15 noiembrie 2012 și Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013, precum și procesul de dialog întreținut de Comisie cu Guineea și rezultatul său, se poate concluziona că acțiunile întreprinse de Guineea, în ceea ce privește sarcinile care îi revin în calitate de stat de pavilion și costier, sunt insuficiente pentru a se conforma articolelor 61, 62, 94, 117 și 118 din UNCLOS și articolelor 18, 19 și 20 din UNFSA. |
| --- | --- |

(34)

Având în vedere Decizia din 15 noiembrie 2012 și Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013, precum și procesul de dialog întreținut de Comisie cu Guineea și rezultatul său, se poate concluziona că acțiunile întreprinse de Guineea, în ceea ce privește sarcinile care îi revin în calitate de stat de pavilion și costier, sunt insuficiente pentru a se conforma articolelor 61, 62, 94, 117 și 118 din UNCLOS și articolelor 18, 19 și 20 din UNFSA.

| (35) | Prin urmare, Guineea nu a reușit să își îndeplinească obligațiile, care îi revin în calitate de stat de pavilion și costier în temeiul dreptului internațional, de a lua măsuri, de a preveni, de a descuraja și de a elimina pescuitul INN și ar trebui inclusă pe lista Uniunii a țărilor terțe necooperante. |
| --- | --- |

(35)

Prin urmare, Guineea nu a reușit să își îndeplinească obligațiile, care îi revin în calitate de stat de pavilion și costier în temeiul dreptului internațional, de a lua măsuri, de a preveni, de a descuraja și de a elimina pescuitul INN și ar trebui inclusă pe lista Uniunii a țărilor terțe necooperante.

8.   STABILIREA UNEI LISTE A ȚĂRILOR TERȚE NECOOPERANTE

| (36) | Având în vedere concluziile formulate mai sus în ceea ce privește Belize, Cambodgia și Guineea, aceste țări ar trebui să fie incluse pe o listă a țărilor terțe necooperante care urmează să fie stabilită în temeiul articolului 33 din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(36)

Având în vedere concluziile formulate mai sus în ceea ce privește Belize, Cambodgia și Guineea, aceste țări ar trebui să fie incluse pe o listă a țărilor terțe necooperante care urmează să fie stabilită în temeiul articolului 33 din Regulamentul INN.

| (37) | Acțiunile în legătură cu Belize, Cambodgia și Guineea, sub forma unor măsuri care ar trebui să se aplice, sunt enumerate la articolul 38 din Regulamentul INN. Interzicerea importului se referă la toate stocurile și speciile, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul INN, întrucât identificarea nu este justificată de lipsa de măsuri adecvate adoptate în legătură cu activitățile de pescuit INN care afectează un anumit stoc sau anumite specii. În conformitate cu definiția de la articolul 2 alineatul (11) din Regulamentul INN, termenul de „import” înseamnă introducerea produselor pescărești pe teritoriul Uniunii, inclusiv în scopul transbordării în porturile de pe teritoriul acesteia. |
| --- | --- |

(37)

Acțiunile în legătură cu Belize, Cambodgia și Guineea, sub forma unor măsuri care ar trebui să se aplice, sunt enumerate la articolul 38 din Regulamentul INN. Interzicerea importului se referă la toate stocurile și speciile, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul INN, întrucât identificarea nu este justificată de lipsa de măsuri adecvate adoptate în legătură cu activitățile de pescuit INN care afectează un anumit stoc sau anumite specii. În conformitate cu definiția de la articolul 2 alineatul (11) din Regulamentul INN, termenul de „import” înseamnă introducerea produselor pescărești pe teritoriul Uniunii, inclusiv în scopul transbordării în porturile de pe teritoriul acesteia.

| (38) | Se remarcă faptul că pescuitul INN, printre altele, epuizează stocurile de pește, distruge habitatele marine, subminează conservarea și utilizarea durabilă a resurselor marine, denaturează concurența, pune în pericol securitatea alimentară, pune pescarii corecți într-un dezavantaj neloial și fragilizează comunitățile costiere. Având în vedere amploarea problemelor legate de pescuitul INN, este necesar ca Uniunea să pună rapid în aplicare acțiunile cu privire la Belize, Cambodgia și Guineea ca țări necooperante. Având în vedere considerentele de mai sus, prezenta decizie ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(38)

Se remarcă faptul că pescuitul INN, printre altele, epuizează stocurile de pește, distruge habitatele marine, subminează conservarea și utilizarea durabilă a resurselor marine, denaturează concurența, pune în pericol securitatea alimentară, pune pescarii corecți într-un dezavantaj neloial și fragilizează comunitățile costiere. Având în vedere amploarea problemelor legate de pescuitul INN, este necesar ca Uniunea să pună rapid în aplicare acțiunile cu privire la Belize, Cambodgia și Guineea ca țări necooperante. Având în vedere considerentele de mai sus, prezenta decizie ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (39) | Dacă Belize, Cambodgia sau Guineea demonstrează că situația care a justificat includerea sa pe listă a fost remediată, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, elimină țara respectivă de pe lista de țări terțe necooperante în conformitate cu articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul INN. Orice decizie de eliminare ia în considerare dacă Belize, Cambodgia sau Guineea a adoptat măsuri concrete care să permită obținerea unei îmbunătățiri durabile a respectivei situații, |
| --- | --- |

(39)

Dacă Belize, Cambodgia sau Guineea demonstrează că situația care a justificat includerea sa pe listă a fost remediată, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, elimină țara respectivă de pe lista de țări terțe necooperante în conformitate cu articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul INN. Orice decizie de eliminare ia în considerare dacă Belize, Cambodgia sau Guineea a adoptat măsuri concrete care să permită obținerea unei îmbunătățiri durabile a respectivei situații,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Lista Uniunii de țări terțe necooperante prevăzută la articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 este prevăzută în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 24 martie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

A. TSAFTARIS

---

(1)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

1

(2)  Decizia Comisiei din 15 noiembrie 2012 de notificare a țărilor terțe în privința cărora Comisia consideră că există posibilitatea de a fi identificate ca țări terțe necooperante în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (JO C 354, 17.11.2012, p. 1).

2

(3)  Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 26 noiembrie 2013 de identificare a țărilor terțe pe care Comisia le consideră țări terțe necooperante în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (JO C 346, 27.11.2013, p. 2).

3

---

ANEXĂ

Lista de țări terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit ilegal, nedeclarat și nereglementat („INN”)

| | Belize |
| --- | --- |

Belize

| | Regatul Cambodgia |
| --- | --- |

Regatul Cambodgia

| | Republica Guineea |
| --- | --- |

Republica Guineea

---

| 27.3.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/48

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 24 martie 2014

de numire a unui membru danez în cadrul Comitetului Economic și Social European

(2014/171/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 302,

având în vedere propunerea guvernului danez,

având în vedere avizul Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 13 septembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/570/UE, Euratom de numire a membrilor în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2010-20 septembrie 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

La 13 septembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/570/UE, Euratom de numire a membrilor în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2010-20 septembrie 2015 (1).

| (2) | Un loc de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului doamnei Rikke EDSJÖ, |
| --- | --- |

(2)

Un loc de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului doamnei Rikke EDSJÖ,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Domnul Niels LINDBERG MADSEN este numit în calitate de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru durata rămasă a mandatului, respectiv până la 20 septembrie 2015.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 24 martie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

A. TSAFTARIS

---

(1)  JO L 251, 25.9.2010, p. 8.

1

---