# Europeiska unionens L 323/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 323 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången7 november 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 323

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången7 november 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | 2014/764/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 27 mars 2014 om den statliga stödordning SA.36139 (13/C) (f.d. 13/N) som Förenade kungariket planerar att genomföra till förmån för videospel
  [delgivet med nr C(2014) 1786]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/765/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 25 juni 2014 om statligt stöd nr SA.20949 (C 23/06) – Polen – Technologie Buczek
  [delgivet med nr C(2014) 4099]

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2014/766/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 9 juli 2014 om den stödordning SA.18042 (2013/C) (f.d. MX 17/2009) (f.d. NN 61/2004) som Spanien har genomfört avseende skattebefrielse för biodrivmedel
  [delgivet med nr C(2014) 4530]

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2014/767/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 23 juli 2013 om det statliga stöd SA.35062 (13/N-2) som Portugal har genomfört till förmån för Caixa Geral de Depósitos
  [delgivet med nr C(2013) 4801]

   (
  1
  ) | 19 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 85 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av förbränningsmotorer eller elektriska transmissioner avsedda för framdrivning av motorfordon i kategorierna M och N med avseende på mätning av nettoeffekt och största effekt under 30 min hos elektriska transmissioner | 52 |
| | * | Föreskrifter nr 115 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av: I.Specifik motorgasutrustning för eftermontering i motorfordon för att dessa ska kunna använda motorgas som bränsle, – II.Specifik CNG-utrustning för eftermontering i motorfordon för att dessa ska kunna använda CNG som bränsle | 91 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

2014/764/EU

*

Kommissionens beslut av den 27 mars 2014 om den statliga stödordning SA.36139 (13/C) (f.d. 13/N) som Förenade kungariket planerar att genomföra till förmån för videospel
  [delgivet med nr C(2014) 1786]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 1786]

1

1

2014/765/EU

*

Kommissionens beslut av den 25 juni 2014 om statligt stöd nr SA.20949 (C 23/06) – Polen – Technologie Buczek
  [delgivet med nr C(2014) 4099]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 4099]

1

9

2014/766/EU

*

Kommissionens beslut av den 9 juli 2014 om den stödordning SA.18042 (2013/C) (f.d. MX 17/2009) (f.d. NN 61/2004) som Spanien har genomfört avseende skattebefrielse för biodrivmedel
  [delgivet med nr C(2014) 4530]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 4530]

1

12

2014/767/EU

*

Kommissionens beslut av den 23 juli 2013 om det statliga stöd SA.35062 (13/N-2) som Portugal har genomfört till förmån för Caixa Geral de Depósitos
  [delgivet med nr C(2013) 4801]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2013) 4801]

1

19

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 85 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av förbränningsmotorer eller elektriska transmissioner avsedda för framdrivning av motorfordon i kategorierna M och N med avseende på mätning av nettoeffekt och största effekt under 30 min hos elektriska transmissioner

52

*

Föreskrifter nr 115 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av: I.Specifik motorgasutrustning för eftermontering i motorfordon för att dessa ska kunna använda motorgas som bränsle, – II.Specifik CNG-utrustning för eftermontering i motorfordon för att dessa ska kunna använda CNG som bränsle

91

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 7.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 323/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 mars 2014

om den statliga stödordning SA.36139 (13/C) (f.d. 13/N)

som Förenade kungariket planerar att genomföra till förmån för videospel

[delgivet med nr C(2014) 1786]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2014/764/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 25 januari 2013 underrättade Förenade kungariket kommissionen om sin avsikt att införa en skattelättnad för videospel från och med den 1 april 2013 till och med den 31 mars 2017. Genom en skrivelse av den 7 mars 2013 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, som Förenade kungariket lämnade genom en skrivelse av den 22 mars 2013. |
| --- | --- |

(1)

Den 25 januari 2013 underrättade Förenade kungariket kommissionen om sin avsikt att införa en skattelättnad för videospel från och med den 1 april 2013 till och med den 31 mars 2017. Genom en skrivelse av den 7 mars 2013 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, som Förenade kungariket lämnade genom en skrivelse av den 22 mars 2013.

| (2) | Genom en skrivelse av den 16 april 2013 underrättade kommissionen Förenade kungariket om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget avseende den planerade stödåtgärden. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 16 april 2013 underrättade kommissionen Förenade kungariket om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget avseende den planerade stödåtgärden.

| (3) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet (nedan kallat inledningsbeslutet) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet (nedan kallat inledningsbeslutet) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter.

| (4) | Förenade kungariket lämnade sina synpunkter på beslutet i en skrivelse av den 17 maj 2013. Kommissionen har även mottagit synpunkter från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till Förenade kungariket som getts tillfälle att bemöta dem. Dess kommentarer mottogs i skrivelser av den 22 augusti 2013. Genom en skrivelse av den 7 oktober 2013 bad kommissionen Förenade kungariket om ytterligare upplysningar. Förenade kungariket svarade genom en skrivelse av den 4 november 2013. |
| --- | --- |

(4)

Förenade kungariket lämnade sina synpunkter på beslutet i en skrivelse av den 17 maj 2013. Kommissionen har även mottagit synpunkter från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till Förenade kungariket som getts tillfälle att bemöta dem. Dess kommentarer mottogs i skrivelser av den 22 augusti 2013. Genom en skrivelse av den 7 oktober 2013 bad kommissionen Förenade kungariket om ytterligare upplysningar. Förenade kungariket svarade genom en skrivelse av den 4 november 2013.

II.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄLEN TILL ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (5) | Förenade kungarikets skattelättnad för videospel syftar till att ge videospelsutvecklare incitament att producera kulturella brittiska eller europeiska videospel. Åtgärden är utvecklad i enlighet med Förenade kungarikets filmskatteincitament som kommissionen godkände 2006 (3) och som 2011 (4) förlängdes fram till den 31 december 2015. |
| --- | --- |

(5)

Förenade kungarikets skattelättnad för videospel syftar till att ge videospelsutvecklare incitament att producera kulturella brittiska eller europeiska videospel. Åtgärden är utvecklad i enlighet med Förenade kungarikets filmskatteincitament som kommissionen godkände 2006 (3) och som 2011 (4) förlängdes fram till den 31 december 2015.

| (6) | Den föreslagna sammanlagda budgeten för åtgärden, som planeras pågå till och med mars 2017, är 115 miljoner brittiska pund. De planerade utgifterna för budgetåret 2013/2014 är 10 miljoner brittiska pund och för de tre därpå följande budgetåren 35 miljoner brittiska pund per år. Stödet finansieras av HM Treasury (finansministeriet). British Film Institute Certification Unit kommer att ansvara för bedömningen av ansökningar om certifiering av brittiska kulturella spel. |
| --- | --- |

(6)

Den föreslagna sammanlagda budgeten för åtgärden, som planeras pågå till och med mars 2017, är 115 miljoner brittiska pund. De planerade utgifterna för budgetåret 2013/2014 är 10 miljoner brittiska pund och för de tre därpå följande budgetåren 35 miljoner brittiska pund per år. Stödet finansieras av HM Treasury (finansministeriet). British Film Institute Certification Unit kommer att ansvara för bedömningen av ansökningar om certifiering av brittiska kulturella spel.

| (7) | Företag som omfattas av Förenade kungarikets bolagsskatt och som utvecklar videospel som omfattas av åtgärden skulle kunna begära en skattelättnad för utgifter för varor och tjänster som används eller konsumeras i Förenade kungariket till ett värde som motsvarar upp till 25 % av produktionsbudgeten. Skattelättnaden erhålls genom att de kvalificerade produktionskostnaderna dras som ett ytterligare avdrag från den skattepliktiga inkomst som videospelet ger. Högst 80 % av produktionsbudgeten får emellertid dras av utöver detta. Om stödmottagaren har gjort en förlust under räkenskapsperioden, får denne utnyttja ett skattetillgodohavande som kan betalas ut. Enligt avsnitt 1217CG(3) i ändringsförslaget till bolagsskattelagen (Corporation Tax Act) från 2009 begränsas de stödberättigande utgifterna till gemensamma utgifter för utformning, produktion och testning av spelet. |
| --- | --- |

(7)

Företag som omfattas av Förenade kungarikets bolagsskatt och som utvecklar videospel som omfattas av åtgärden skulle kunna begära en skattelättnad för utgifter för varor och tjänster som används eller konsumeras i Förenade kungariket till ett värde som motsvarar upp till 25 % av produktionsbudgeten. Skattelättnaden erhålls genom att de kvalificerade produktionskostnaderna dras som ett ytterligare avdrag från den skattepliktiga inkomst som videospelet ger. Högst 80 % av produktionsbudgeten får emellertid dras av utöver detta. Om stödmottagaren har gjort en förlust under räkenskapsperioden, får denne utnyttja ett skattetillgodohavande som kan betalas ut. Enligt avsnitt 1217CG(3) i ändringsförslaget till bolagsskattelagen (Corporation Tax Act) från 2009 begränsas de stödberättigande utgifterna till gemensamma utgifter för utformning, produktion och testning av spelet.

| (8) | Förenade kungarikets skattelättnad för videospel kräver ett kulturtest motsvarande det som tillämpas för Förenade kungarikets filmskatteincitament. Båda testerna är indelade i fyra delar; kulturellt innehåll, kulturellt bidrag, användning av Förenade kungarikets kulturcentrum och anlitande av kulturutövare som är medborgare eller bosatta i Förenade kungariket eller EES. |
| --- | --- |

(8)

Förenade kungarikets skattelättnad för videospel kräver ett kulturtest motsvarande det som tillämpas för Förenade kungarikets filmskatteincitament. Båda testerna är indelade i fyra delar; kulturellt innehåll, kulturellt bidrag, användning av Förenade kungarikets kulturcentrum och anlitande av kulturutövare som är medborgare eller bosatta i Förenade kungariket eller EES.

| (9) | Den anmälda åtgärden finansieras genom en nedsättning av skatter som normalt ska betalas till statsbudgeten, och den finansieras därför av staten. Videospel produceras i flera medlemsstater, och det finns en inre marknad för sådana spel. Stöd för videospel kan därför påverka handel och konkurrens mellan medlemsstater. Kommissionen konstaterade följaktligen i beslutet om att inleda förfarandet att åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Kommissionen betvivlade dessutom att stödet kunde anses förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(9)

Den anmälda åtgärden finansieras genom en nedsättning av skatter som normalt ska betalas till statsbudgeten, och den finansieras därför av staten. Videospel produceras i flera medlemsstater, och det finns en inre marknad för sådana spel. Stöd för videospel kan därför påverka handel och konkurrens mellan medlemsstater. Kommissionen konstaterade följaktligen i beslutet om att inleda förfarandet att åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Kommissionen betvivlade dessutom att stödet kunde anses förenligt med den inre marknaden.

| (10) | För det första betvivlade kommissionen att det är nödvändigt eller proportionerligt att koppla territoriella villkor till sådant stöd. Förenade kungariket har utformat den föreslagna ordningen med Förenade kungarikets filmskatteincitament som förebild. Därför har landet föreslagit att skattelättnaden endast skulle gälla utgifter för varor och tjänster som används eller konsumeras i Förenade kungariket. För filmskatteincitamentet tillämpas dock ett särskilt undantag från det vanliga förbudet mot territoriella begränsningar, vilket enligt filmmeddelandet (5) är tillåtet endast när det gäller produktionsstöd för filmer och tv-program, inte när det gäller videospel. |
| --- | --- |

(10)

För det första betvivlade kommissionen att det är nödvändigt eller proportionerligt att koppla territoriella villkor till sådant stöd. Förenade kungariket har utformat den föreslagna ordningen med Förenade kungarikets filmskatteincitament som förebild. Därför har landet föreslagit att skattelättnaden endast skulle gälla utgifter för varor och tjänster som används eller konsumeras i Förenade kungariket. För filmskatteincitamentet tillämpas dock ett särskilt undantag från det vanliga förbudet mot territoriella begränsningar, vilket enligt filmmeddelandet (5) är tillåtet endast när det gäller produktionsstöd för filmer och tv-program, inte när det gäller videospel.

| (11) | För det andra betvivlade kommissionen att stöd till spel var nödvändigt, eftersom det rör sig om en snabbväxande marknad. Förenade kungariket lade inte fram övertygande bevisning för ett marknadsmisslyckande som skulle leda till underproduktion av kulturella brittiska videospel i avsaknad av statligt stöd. |
| --- | --- |

(11)

För det andra betvivlade kommissionen att stöd till spel var nödvändigt, eftersom det rör sig om en snabbväxande marknad. Förenade kungariket lade inte fram övertygande bevisning för ett marknadsmisslyckande som skulle leda till underproduktion av kulturella brittiska videospel i avsaknad av statligt stöd.

| (12) | Vidare anser Förenade kungariket att landets skattelättnad för videospel är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 d i fördraget. Kommissionen var emellertid inte övertygad om att det kulturtest som Förenade kungariket föreslagit i praktiken skulle möjliggöra en selektiv identifiering av det begränsade antal videospel som håller en kulturell kvalitet som inte i tillräcklig utsträckning erbjuds av marknaden utan stöd, vilket skulle krävas för att garantera att videospelen representerar och återspeglar brittiska och europeiska kulturteman. |
| --- | --- |

(12)

Vidare anser Förenade kungariket att landets skattelättnad för videospel är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 d i fördraget. Kommissionen var emellertid inte övertygad om att det kulturtest som Förenade kungariket föreslagit i praktiken skulle möjliggöra en selektiv identifiering av det begränsade antal videospel som håller en kulturell kvalitet som inte i tillräcklig utsträckning erbjuds av marknaden utan stöd, vilket skulle krävas för att garantera att videospelen representerar och återspeglar brittiska och europeiska kulturteman.

| (13) | Slutligen befarade kommissionen att stödet skulle kunna driva på en subventionskapplöpning inom unionen och betvivlade att de potentiella snedvridningarna av konkurrensen skulle uppvägas av positiva effekter. |
| --- | --- |

(13)

Slutligen befarade kommissionen att stödet skulle kunna driva på en subventionskapplöpning inom unionen och betvivlade att de potentiella snedvridningarna av konkurrensen skulle uppvägas av positiva effekter.

III.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (14) | Kommissionen mottog synpunkter från en medlemsstat, Frankrike, nationella spelutvecklarsammanslutningar i Förenade kungariket, Frankrike, Tyskland och Finland, European Game Developer Federation (EGDF), Förenade kungarikets offentliga filmmarknadsföringsorgan, ett sändningsföretag samt branschorganisationer för filmproducenter i Förenade kungariket. Alla som lämnade synpunkter betonade den kulturella kvalitet och betydelse som videospel kan ha. De ansåg att marknaden gav otillräckliga incitament för produktion av spel med större kulturell relevans. Ingen av dem ansåg att det fanns risk för en subventionskapplöpning mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen mottog synpunkter från en medlemsstat, Frankrike, nationella spelutvecklarsammanslutningar i Förenade kungariket, Frankrike, Tyskland och Finland, European Game Developer Federation (EGDF), Förenade kungarikets offentliga filmmarknadsföringsorgan, ett sändningsföretag samt branschorganisationer för filmproducenter i Förenade kungariket. Alla som lämnade synpunkter betonade den kulturella kvalitet och betydelse som videospel kan ha. De ansåg att marknaden gav otillräckliga incitament för produktion av spel med större kulturell relevans. Ingen av dem ansåg att det fanns risk för en subventionskapplöpning mellan medlemsstaterna.

| (15) | När det gäller stödets nödvändighet påpekade berörda parter att Förenade kungariket var på väg att förlora sin ledande ställning på marknaden för videospel, att under 2012 hade mindre än 10 % av de videospel som gavs ut i Förenade kungariket utvecklats där, att marknaden dominerades av Nordamerika och Asien och att det skedde en personalflykt till Kanada. Det påpekades också att de främsta utmaningarna för medlemsstaterna skulle vara att hantera konkurrensen från tredjeländer som kraftigt subventionerar videospel, framför allt Kanada. |
| --- | --- |

(15)

När det gäller stödets nödvändighet påpekade berörda parter att Förenade kungariket var på väg att förlora sin ledande ställning på marknaden för videospel, att under 2012 hade mindre än 10 % av de videospel som gavs ut i Förenade kungariket utvecklats där, att marknaden dominerades av Nordamerika och Asien och att det skedde en personalflykt till Kanada. Det påpekades också att de främsta utmaningarna för medlemsstaterna skulle vara att hantera konkurrensen från tredjeländer som kraftigt subventionerar videospel, framför allt Kanada.

| (16) | Förenade kungarikets Independent Game Developers Association (TIGA) beskrev ett flertal exempel på planer och projekt där spel baserade i Förenade kungariket/Europa kunde ha producerats med hjälp av en skattelättnad men som i själva verket inte producerats. United Kingdom Interactive Entertainment (Ukie), som representerar branschen för spel och interaktiv underhållning, noterade att spelutvecklare på den globala spelmarknaden skulle pressas att rikta produkter till bredast möjliga marknad. Det skulle framför allt innebära att göra dem tillgängliga för den nordamerikanska marknaden och i allt större utsträckning för marknaderna i Fjärran Östern samt att tillgodose dessa marknaders kulturella normer och förväntningar. Spelutvecklare i Europa skulle därmed ständigt pressas att inte framhäva de europeiska kulturella inslagen i spelen för att kunna sälja dem till en global publik. Det skulle följaktligen bli svårare för utvecklare av kulturella europeiska spel att få privat finansiering. Ukie ansåg därför att stödet skulle bidra till att åtgärda ett marknadsmisslyckande. |
| --- | --- |

(16)

Förenade kungarikets Independent Game Developers Association (TIGA) beskrev ett flertal exempel på planer och projekt där spel baserade i Förenade kungariket/Europa kunde ha producerats med hjälp av en skattelättnad men som i själva verket inte producerats. United Kingdom Interactive Entertainment (Ukie), som representerar branschen för spel och interaktiv underhållning, noterade att spelutvecklare på den globala spelmarknaden skulle pressas att rikta produkter till bredast möjliga marknad. Det skulle framför allt innebära att göra dem tillgängliga för den nordamerikanska marknaden och i allt större utsträckning för marknaderna i Fjärran Östern samt att tillgodose dessa marknaders kulturella normer och förväntningar. Spelutvecklare i Europa skulle därmed ständigt pressas att inte framhäva de europeiska kulturella inslagen i spelen för att kunna sälja dem till en global publik. Det skulle följaktligen bli svårare för utvecklare av kulturella europeiska spel att få privat finansiering. Ukie ansåg därför att stödet skulle bidra till att åtgärda ett marknadsmisslyckande.

| (17) | Frankrike noterade tendensen hos videospel att i allt högre grad följa ”internationella stereotyper”. |
| --- | --- |

(17)

Frankrike noterade tendensen hos videospel att i allt högre grad följa ”internationella stereotyper”.

| (18) | TIGA uppgav å andra sidan att 54 % av oberoende utvecklares omsättning i Förenade kungariket utgörs av brittisk försäljning. Det skulle tyda på att köpare i Förenade kungariket har en stark preferens för landets produkter. TIGA uppgav dessutom att sektorn hade fler företagsetableringar (216) än nedläggningar (197) mellan 2008 och 2011. |
| --- | --- |

(18)

TIGA uppgav å andra sidan att 54 % av oberoende utvecklares omsättning i Förenade kungariket utgörs av brittisk försäljning. Det skulle tyda på att köpare i Förenade kungariket har en stark preferens för landets produkter. TIGA uppgav dessutom att sektorn hade fler företagsetableringar (216) än nedläggningar (197) mellan 2008 och 2011.

| (19) | Vad beträffar en eventuell snedvridning av konkurrensen mellan medlemsstaterna medgav TIGA att lägre kostnader påverkar beslut som rör lokaliseringen av bolag som producerar videospel, men man ansåg att den huvudsakliga snedvridningen skulle orsakas av tredjeländer som Kanada där branschen skulle växa tack vare offentligt stöd. Enligt TIGA ökade sysselsättningen i sektorn i Kanada med 33 % mellan 2008 och 2010, medan den minskade med 9 % i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(19)

Vad beträffar en eventuell snedvridning av konkurrensen mellan medlemsstaterna medgav TIGA att lägre kostnader påverkar beslut som rör lokaliseringen av bolag som producerar videospel, men man ansåg att den huvudsakliga snedvridningen skulle orsakas av tredjeländer som Kanada där branschen skulle växa tack vare offentligt stöd. Enligt TIGA ökade sysselsättningen i sektorn i Kanada med 33 % mellan 2008 och 2010, medan den minskade med 9 % i Förenade kungariket.

IV.   SYNPUNKTER FRÅN FÖRENADE KUNGARIKET

1.   Territoriella utgiftsåtaganden

| (20) | Sedan kommissionen ställt sig tvivlande till att villkor gällande territoriella utgiftsåtaganden i testet avseende ”används eller konsumeras i Förenade kungariket” är lämpliga har Förenade kungariket förbundit sig att ta itu med dessa farhågor och ändra den föreslagna lagstiftningen från ”används eller konsumeras i Förenade kungariket” till ”förbrukas i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES)”, för att klargöra att alla utgifter som uppkommer i EES kan berättiga till skattelättnaden. De kommer också att försöka begränsa beloppet för de kostnader för underleverantörer som berättigar till finansiering. En producent som får stöd får lägga upp till 1 miljon euro av de stödberättigande gemensamma utgifterna per projekt på underleverantörer, på samma sätt som för den franska skattelättnaden för videospel (6). Det garanterar att en betydande del av spelutvecklingen görs av stödmottagaren själv. |
| --- | --- |

(20)

Sedan kommissionen ställt sig tvivlande till att villkor gällande territoriella utgiftsåtaganden i testet avseende ”används eller konsumeras i Förenade kungariket” är lämpliga har Förenade kungariket förbundit sig att ta itu med dessa farhågor och ändra den föreslagna lagstiftningen från ”används eller konsumeras i Förenade kungariket” till ”förbrukas i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES)”, för att klargöra att alla utgifter som uppkommer i EES kan berättiga till skattelättnaden. De kommer också att försöka begränsa beloppet för de kostnader för underleverantörer som berättigar till finansiering. En producent som får stöd får lägga upp till 1 miljon euro av de stödberättigande gemensamma utgifterna per projekt på underleverantörer, på samma sätt som för den franska skattelättnaden för videospel (6). Det garanterar att en betydande del av spelutvecklingen görs av stödmottagaren själv.

| (21) | Förenade kungariket anser att denna begränsning av stödberättigandet för kostnader för underleverantörer har obetydlig effekt på handeln mellan medlemsstaterna. Diskussioner med företrädare från hela videospelsbranschen, inklusive både små och stora utvecklare, har visat att videospelsutveckling, i likhet med andra kreativa sektorer, är en i hög grad gemensam process där den huvudsakliga utvecklingsverksamheten (t.ex. programmering, design och ledande konstnärligt arbete) vanligen bedrivs på en och samma plats. |
| --- | --- |

(21)

Förenade kungariket anser att denna begränsning av stödberättigandet för kostnader för underleverantörer har obetydlig effekt på handeln mellan medlemsstaterna. Diskussioner med företrädare från hela videospelsbranschen, inklusive både små och stora utvecklare, har visat att videospelsutveckling, i likhet med andra kreativa sektorer, är en i hög grad gemensam process där den huvudsakliga utvecklingsverksamheten (t.ex. programmering, design och ledande konstnärligt arbete) vanligen bedrivs på en och samma plats.

2.   Stödets nödvändighet

| (22) | När det gäller stödets nödvändighet på grund av underproduktion av kulturella spel har Förenade kungariket lagt fram bevis för att sådana spel är på tillbakagång, i både relativa och absoluta termer. Förenade kungariket håller med om att videospelssektorn generellt växer och är dynamisk. Under 2012 hade dock mindre än 10 % av de spel som gavs ut i Förenade kungariket utvecklats där, jämfört med 16 % 2008. Förenade kungariket gjorde också en närmare analys av de spel som getts ut i landet mellan 2003 och 2012. Siffrorna visar en konstant minskning av antalet kulturella brittiska spel och en kraftigt minskad marknadsandel, från 9 % av alla spel som gavs ut i Förenade kungariket (inklusive spel från andra länder) 2003 till 4 % 2006 och 3 % mellan 2009 och 2012. År 2003 skulle 41 % av de spel som utvecklats i Förenade kungariket ha klarat kulturtestet, jämfört med bara omkring 25 % 2012. |
| --- | --- |

(22)

När det gäller stödets nödvändighet på grund av underproduktion av kulturella spel har Förenade kungariket lagt fram bevis för att sådana spel är på tillbakagång, i både relativa och absoluta termer. Förenade kungariket håller med om att videospelssektorn generellt växer och är dynamisk. Under 2012 hade dock mindre än 10 % av de spel som gavs ut i Förenade kungariket utvecklats där, jämfört med 16 % 2008. Förenade kungariket gjorde också en närmare analys av de spel som getts ut i landet mellan 2003 och 2012. Siffrorna visar en konstant minskning av antalet kulturella brittiska spel och en kraftigt minskad marknadsandel, från 9 % av alla spel som gavs ut i Förenade kungariket (inklusive spel från andra länder) 2003 till 4 % 2006 och 3 % mellan 2009 och 2012. År 2003 skulle 41 % av de spel som utvecklats i Förenade kungariket ha klarat kulturtestet, jämfört med bara omkring 25 % 2012.

| (23) | Förenade kungariket håller med om att framväxten av spel för smartphone har undanröjt vissa hinder för mindre utvecklares inträde på videospelsmarknaden. Siffror från 2011 visar också att antalet videospel som utvecklas av nystartade företag har ökat det senaste året. När det gäller spelens innehåll visar dock en undersökning av programmet för videospelsprototyper vid Abertay University att av 306 förslag till mobilspel och onlinespel som de senaste två åren lagts fram för universitetet av små- och mikroföretag i hela Förenade kungariket, var varken miljön, karaktärerna eller berättelsen från Förenade kungariket (7) i en överväldigande majoritet av spelen, dvs. 255 stycken. |
| --- | --- |

(23)

Förenade kungariket håller med om att framväxten av spel för smartphone har undanröjt vissa hinder för mindre utvecklares inträde på videospelsmarknaden. Siffror från 2011 visar också att antalet videospel som utvecklas av nystartade företag har ökat det senaste året. När det gäller spelens innehåll visar dock en undersökning av programmet för videospelsprototyper vid Abertay University att av 306 förslag till mobilspel och onlinespel som de senaste två åren lagts fram för universitetet av små- och mikroföretag i hela Förenade kungariket, var varken miljön, karaktärerna eller berättelsen från Förenade kungariket (7) i en överväldigande majoritet av spelen, dvs. 255 stycken.

| (24) | Detta skulle kunna förklaras med att produktionskostnaderna för kulturellt betydelsefulla spel kan vara lika höga som för ”globala spel” medan marknaden är betydligt mindre. Produktionen skulle således vara förknippad med större ekonomisk risk. Videospel med brittiskt innehåll/europeiskt innehåll skulle alltså inte ha samma kommersiella livskraft som de spel som har ett mer globaliserat innehåll. Både internationella utgivare och inhemska utvecklare är mindre benägna att ta risker genom att producera innehåll med kulturell relevans och skapar i stället mer allmänt innehåll avsett för internationella marknader. |
| --- | --- |

(24)

Detta skulle kunna förklaras med att produktionskostnaderna för kulturellt betydelsefulla spel kan vara lika höga som för ”globala spel” medan marknaden är betydligt mindre. Produktionen skulle således vara förknippad med större ekonomisk risk. Videospel med brittiskt innehåll/europeiskt innehåll skulle alltså inte ha samma kommersiella livskraft som de spel som har ett mer globaliserat innehåll. Både internationella utgivare och inhemska utvecklare är mindre benägna att ta risker genom att producera innehåll med kulturell relevans och skapar i stället mer allmänt innehåll avsett för internationella marknader.

| (25) | En undersökning av Förenade kungariket visade att brittiska kulturella inslag i spelberättelser håller på att försvinna i strävan att säkra de globala utgivaravtal som behövs för att finansiera utvecklingen och trygga utvecklarens överlevnad. Nästan tre fjärdedelar av de brittiska videospelsutvecklarna uppgav att utvecklingen av nya immateriella rättigheter avtagit eller upphört de senaste fem åren. Undersökningen visade att många utvecklare tvingats ändra det kulturella innehållet i sina spel för att tillgodose kommersiella krav. 53 % av deltagarna i undersökningen sade att de ändrat karaktärer och miljöer så att de inte längre hade brittisk eller europeisk prägel. |
| --- | --- |

(25)

En undersökning av Förenade kungariket visade att brittiska kulturella inslag i spelberättelser håller på att försvinna i strävan att säkra de globala utgivaravtal som behövs för att finansiera utvecklingen och trygga utvecklarens överlevnad. Nästan tre fjärdedelar av de brittiska videospelsutvecklarna uppgav att utvecklingen av nya immateriella rättigheter avtagit eller upphört de senaste fem åren. Undersökningen visade att många utvecklare tvingats ändra det kulturella innehållet i sina spel för att tillgodose kommersiella krav. 53 % av deltagarna i undersökningen sade att de ändrat karaktärer och miljöer så att de inte längre hade brittisk eller europeisk prägel.

| (26) | Mot denna bakgrund skulle stödets incitamentsmål vara att göra kulturella produkter som sannolikt är olönsamma kommersiellt livskraftiga och därigenom främja produktion av nya kulturella produkter som inte skulle ha kommit till stånd utan skattelättnaden samt att stödja utveckling av kompetens för hållbar produktion av kulturella produkter, relevanta videospel från Förenade kungariket/EES. |
| --- | --- |

(26)

Mot denna bakgrund skulle stödets incitamentsmål vara att göra kulturella produkter som sannolikt är olönsamma kommersiellt livskraftiga och därigenom främja produktion av nya kulturella produkter som inte skulle ha kommit till stånd utan skattelättnaden samt att stödja utveckling av kompetens för hållbar produktion av kulturella produkter, relevanta videospel från Förenade kungariket/EES.

3.   Ett diskriminerande kulturtest

| (27) | När det slutligen gäller kulturtestet, som garanterar att ordningen endast omfattar utpräglat kulturella spel, förklarade Förenade kungariket att skattemyndigheten HM Revenue & Customs (HMRC) för det första har en särskild, specialiserad enhet för kreativa branscher, som kommer att ansvara för förvaltning och kontroll av ansökningar om skattelättnaden för videospel. Enheten kommer att göra en riskbedömning av ansökningarna, och här ingår att säkerställa att reglerna för berättigande följs. Det finns alltså ett tydligt förfarande för hur testet ska tillämpas. |
| --- | --- |

(27)

När det slutligen gäller kulturtestet, som garanterar att ordningen endast omfattar utpräglat kulturella spel, förklarade Förenade kungariket att skattemyndigheten HM Revenue & Customs (HMRC) för det första har en särskild, specialiserad enhet för kreativa branscher, som kommer att ansvara för förvaltning och kontroll av ansökningar om skattelättnaden för videospel. Enheten kommer att göra en riskbedömning av ansökningarna, och här ingår att säkerställa att reglerna för berättigande följs. Det finns alltså ett tydligt förfarande för hur testet ska tillämpas.

| (28) | Vad beträffar de delar av testet varigenom ett spels kulturella kvalitet fastställs klargjorde Förenade kungariket att flertalet poäng som kan tilldelas inom det föreslagna kulturtestet avser innehåll. Upp till 20 av 31 poäng gäller spelets kulturella innehåll och bidrag. I detta ingår delar som historiens lokalisering, huvudpersoner, det ämne som spelet baseras på, användningen av det engelska språket och återspeglingen av brittisk kultur och brittiskt kulturarv. Endast 3 poäng avser utvecklingsverksamhetens lokalisering, och återstående 8 poäng tilldelas om kulturutövarna, som t.ex. manusförfattaren, kompositören, designern, artisten eller programmeraren i fråga är medborgare eller bosatta i Förenade kungariket eller EES. Det föreslagna testet är således tydligt inriktat på innehållet snarare än verksamhetens lokalisering. Denna inriktning på innehåll förstärks ytterligare av tillämpningen av ett minimikrav på kulturellt innehåll (”guldpoäng”), som garanterar att endast spel med tillräckligt höga poäng för kulturellt innehåll klarar testet. |
| --- | --- |

(28)

Vad beträffar de delar av testet varigenom ett spels kulturella kvalitet fastställs klargjorde Förenade kungariket att flertalet poäng som kan tilldelas inom det föreslagna kulturtestet avser innehåll. Upp till 20 av 31 poäng gäller spelets kulturella innehåll och bidrag. I detta ingår delar som historiens lokalisering, huvudpersoner, det ämne som spelet baseras på, användningen av det engelska språket och återspeglingen av brittisk kultur och brittiskt kulturarv. Endast 3 poäng avser utvecklingsverksamhetens lokalisering, och återstående 8 poäng tilldelas om kulturutövarna, som t.ex. manusförfattaren, kompositören, designern, artisten eller programmeraren i fråga är medborgare eller bosatta i Förenade kungariket eller EES. Det föreslagna testet är således tydligt inriktat på innehållet snarare än verksamhetens lokalisering. Denna inriktning på innehåll förstärks ytterligare av tillämpningen av ett minimikrav på kulturellt innehåll (”guldpoäng”), som garanterar att endast spel med tillräckligt höga poäng för kulturellt innehåll klarar testet.

| (29) | Inriktningen på innehåll begränsar det generella tillämpningsområdet för skattelättnaden. Förenade kungariket har analyserat spel som gavs ut där 2006, 2009 och 2012 och tillämpat kulturtestet retroaktivt på alla spel producerade i Förenade kungariket som gavs ut under den perioden. Av de 822 spel som gavs ut i Förenade kungariket 2012 hade bara 74 producerats av utvecklare från Förenade kungariket, varav 25,7 % (19 spel) skulle ha klarat kulturtestet om det funnits. Vad gäller åren 2006 och 2009 visade testet att andelen sådana spel av de spel som utvecklades i Förenade kungariket skulle ha varit omkring 27 %, medan deras andel av alla spel som gavs ut i Förenade kungariket skulle ha varit mellan 3 % och 4 %. |
| --- | --- |

(29)

Inriktningen på innehåll begränsar det generella tillämpningsområdet för skattelättnaden. Förenade kungariket har analyserat spel som gavs ut där 2006, 2009 och 2012 och tillämpat kulturtestet retroaktivt på alla spel producerade i Förenade kungariket som gavs ut under den perioden. Av de 822 spel som gavs ut i Förenade kungariket 2012 hade bara 74 producerats av utvecklare från Förenade kungariket, varav 25,7 % (19 spel) skulle ha klarat kulturtestet om det funnits. Vad gäller åren 2006 och 2009 visade testet att andelen sådana spel av de spel som utvecklades i Förenade kungariket skulle ha varit omkring 27 %, medan deras andel av alla spel som gavs ut i Förenade kungariket skulle ha varit mellan 3 % och 4 %.

| (30) | Förenade kungariket anser att 25,7 % godkända spel ligger inom det intervall som kommissionen godtog när det gällde det franska skatteincitamentet för videospel (8). I det beslutet konstaterade kommissionen att det faktum att nästan 30 % av spelen väljs ut tyder på att Frankrike har fastställt kriterier som garanterar att innehållet i videospel som är berättigade till skattelättnaden verkligen är kulturellt. Förenade kungariket anser också att kulturtestet för videospel är tillräckligt strängt för att garantera att stödet riktas till kulturella videospel från Förenade kungariket/EES. |
| --- | --- |

(30)

Förenade kungariket anser att 25,7 % godkända spel ligger inom det intervall som kommissionen godtog när det gällde det franska skatteincitamentet för videospel (8). I det beslutet konstaterade kommissionen att det faktum att nästan 30 % av spelen väljs ut tyder på att Frankrike har fastställt kriterier som garanterar att innehållet i videospel som är berättigade till skattelättnaden verkligen är kulturellt. Förenade kungariket anser också att kulturtestet för videospel är tillräckligt strängt för att garantera att stödet riktas till kulturella videospel från Förenade kungariket/EES.

| (31) | Förenade kungariket har dessutom samtyckt till att anmäla ordningen som ett inledande försök under fyra år och kommer att använda tiden för att övervaka skattelättnaden och se till att den utnyttjas på avsett sätt. |
| --- | --- |

(31)

Förenade kungariket har dessutom samtyckt till att anmäla ordningen som ett inledande försök under fyra år och kommer att använda tiden för att övervaka skattelättnaden och se till att den utnyttjas på avsett sätt.

4.   Subventionskapplöpning

| (32) | När det gäller kommissionens oro för att stödet skulle kunna driva på en subventionskapplöpning inom unionen, vilket skulle leda till otillbörliga snedvridningar av konkurrensen, konstaterade Förenade kungariket att en sådan subventionskapplöpning skulle visa sig i att ett stort antal medlemsstater inför ordningar för att öka de inhemska sektorernas konkurrenskraft. Förenade kungariket anser inte att detta är sannolikt. Även om skatteförmåner kan vara avgörande för beslut om var ett företag lokaliseras, är stödet framför allt en reaktion på kanadensiska, amerikanska och sydkoreanska skattelättnader. Frankrike är i dag den enda andra medlemsstat som erbjuder ett skatteincitament för produktion av kulturellt relevanta videospel. |
| --- | --- |

(32)

När det gäller kommissionens oro för att stödet skulle kunna driva på en subventionskapplöpning inom unionen, vilket skulle leda till otillbörliga snedvridningar av konkurrensen, konstaterade Förenade kungariket att en sådan subventionskapplöpning skulle visa sig i att ett stort antal medlemsstater inför ordningar för att öka de inhemska sektorernas konkurrenskraft. Förenade kungariket anser inte att detta är sannolikt. Även om skatteförmåner kan vara avgörande för beslut om var ett företag lokaliseras, är stödet framför allt en reaktion på kanadensiska, amerikanska och sydkoreanska skattelättnader. Frankrike är i dag den enda andra medlemsstat som erbjuder ett skatteincitament för produktion av kulturellt relevanta videospel.

| (33) | En subventionskapplöpning skulle dessutom vara helt inriktad på ekonomisk konkurrens utan några kulturella restriktioner. Att två eller flera länder försöker skydda produktionen av specifika kulturella produkter enligt ett överenskommet kulturtest innebär inte att det pågår en subventionskapplöpning. |
| --- | --- |

(33)

En subventionskapplöpning skulle dessutom vara helt inriktad på ekonomisk konkurrens utan några kulturella restriktioner. Att två eller flera länder försöker skydda produktionen av specifika kulturella produkter enligt ett överenskommet kulturtest innebär inte att det pågår en subventionskapplöpning.

| (34) | Syftet med det föreslagna stödet är att skydda produktionen av kulturellt brittiska/europeiska videospel, och det betyder att skattelättnaden kommer att erbjudas endast för en bråkdel av de videospel som utvecklas i Förenade kungariket och Europa och att stödet bara kommer att avse en liten del av de totala utgifterna för videospelsutveckling. Efter diskussioner med branschen uppskattar Förenade kungariket att endast omkring 10 % av dessa kulturellt brittiska/europeiska videospel kommer att ha en budget som överstiger 5 miljoner brittiska pund. Merparten av utgifterna för spelutvecklingen kommer att avse betydligt mindre projekt. |
| --- | --- |

(34)

Syftet med det föreslagna stödet är att skydda produktionen av kulturellt brittiska/europeiska videospel, och det betyder att skattelättnaden kommer att erbjudas endast för en bråkdel av de videospel som utvecklas i Förenade kungariket och Europa och att stödet bara kommer att avse en liten del av de totala utgifterna för videospelsutveckling. Efter diskussioner med branschen uppskattar Förenade kungariket att endast omkring 10 % av dessa kulturellt brittiska/europeiska videospel kommer att ha en budget som överstiger 5 miljoner brittiska pund. Merparten av utgifterna för spelutvecklingen kommer att avse betydligt mindre projekt.

V.   BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

1.   Klassificering som statligt stöd

| (35) | I enlighet med artikel 107.1 i fördraget, som behandlar stöd som beviljas av medlemsstaterna, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(35)

I enlighet med artikel 107.1 i fördraget, som behandlar stöd som beviljas av medlemsstaterna, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (36) | Stödet för videospelproduktion – efter godkännande av HMRC – innebär att företag i spelproduktionssektorn beviljas en ekonomisk fördel i form av en skattelättnad som belastar HM Treasurys budget. Stödet beviljas därför från statens medel och kan tillskrivas staten. Åtgärden har utformats för att minska de stödmottagande företagens produktionskostnader och utgör en ekonomisk fördel för dem. Det är begränsat till företag i videospelssektorn och är därför selektivt. Slutligen påverkar det handeln och konkurrensen mellan medlemsstaterna eftersom spel även produceras i andra medlemsstater och handlas med internationellt. Det utgör följaktligen statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(36)

Stödet för videospelproduktion – efter godkännande av HMRC – innebär att företag i spelproduktionssektorn beviljas en ekonomisk fördel i form av en skattelättnad som belastar HM Treasurys budget. Stödet beviljas därför från statens medel och kan tillskrivas staten. Åtgärden har utformats för att minska de stödmottagande företagens produktionskostnader och utgör en ekonomisk fördel för dem. Det är begränsat till företag i videospelssektorn och är därför selektivt. Slutligen påverkar det handeln och konkurrensen mellan medlemsstaterna eftersom spel även produceras i andra medlemsstater och handlas med internationellt. Det utgör följaktligen statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget.

2.   Stödets förenlighet med den inre marknaden

| (37) | När det gäller ordningens allmänna laglighet noterar kommissionen att Förenade kungariket har upphävt den territorialiseringsklausul som kommissionen såg som problematisk mot bakgrund av den fria rörligheten för varor och tjänster på den inre marknaden. Förenade kungariket har godtagit att begränsa de stödberättigande kostnaderna för underleverantörer till 1 miljon pund. |
| --- | --- |

(37)

När det gäller ordningens allmänna laglighet noterar kommissionen att Förenade kungariket har upphävt den territorialiseringsklausul som kommissionen såg som problematisk mot bakgrund av den fria rörligheten för varor och tjänster på den inre marknaden. Förenade kungariket har godtagit att begränsa de stödberättigande kostnaderna för underleverantörer till 1 miljon pund.

| (38) | Kommissionen anser att denna gräns är godtagbar i detta fall eftersom det i praktiken, mot bakgrund av produktionsbudgetarnas storlek, inte förefaller sannolikt att ett tak på 1 miljon brittiska pund för utgifter för underleverantörer i betydande utsträckning skulle hämma anlitandet av underleverantörer. Förenade kungariket räknar med att majoriteten av de videospel som omfattas av deras kulturtest kommer att ha en produktionsbudget på under 1 miljon brittiska pund. Bara omkring 10 % av dessa videospel skulle ha en budget på över 5 miljoner brittiska pund. Beroende på förändringarna i produktionsbudgetarna för videospel i Förenade kungariket förbehåller sig kommissionen rätten att se över detta tak när stödåtgärden anmäls på nytt inom fyra år efter genomförandet, i enlighet med de åtaganden som Förenade kungariket gjort. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen anser att denna gräns är godtagbar i detta fall eftersom det i praktiken, mot bakgrund av produktionsbudgetarnas storlek, inte förefaller sannolikt att ett tak på 1 miljon brittiska pund för utgifter för underleverantörer i betydande utsträckning skulle hämma anlitandet av underleverantörer. Förenade kungariket räknar med att majoriteten av de videospel som omfattas av deras kulturtest kommer att ha en produktionsbudget på under 1 miljon brittiska pund. Bara omkring 10 % av dessa videospel skulle ha en budget på över 5 miljoner brittiska pund. Beroende på förändringarna i produktionsbudgetarna för videospel i Förenade kungariket förbehåller sig kommissionen rätten att se över detta tak när stödåtgärden anmäls på nytt inom fyra år efter genomförandet, i enlighet med de åtaganden som Förenade kungariket gjort.

| (39) | Förenade kungariket har för avsikt att motivera stödet till spelutveckling som stöd för att främja kultur. Följaktligen krävs en bedömning med utgångspunkt i artikel 107.3 d i fördraget. Kommissionen har inte utarbetat några riktlinjer för tillämpning av denna bestämmelse på stöd till spel. I filmmeddelandet nämns dock möjligheten att bevilja stöd till spel. I punkt 24 i det meddelandet sägs att åtgärder till stöd för spel även i fortsättningen kommer att behandlas från fall till fall. Om det kan visas att en stödordning med inriktning på spel som har ett kulturellt ändamål eller utbildningsändamål är nödvändig, kommer kommissionen att tillämpa stödnivåkriterierna i filmmeddelandet. |
| --- | --- |

(39)

Förenade kungariket har för avsikt att motivera stödet till spelutveckling som stöd för att främja kultur. Följaktligen krävs en bedömning med utgångspunkt i artikel 107.3 d i fördraget. Kommissionen har inte utarbetat några riktlinjer för tillämpning av denna bestämmelse på stöd till spel. I filmmeddelandet nämns dock möjligheten att bevilja stöd till spel. I punkt 24 i det meddelandet sägs att åtgärder till stöd för spel även i fortsättningen kommer att behandlas från fall till fall. Om det kan visas att en stödordning med inriktning på spel som har ett kulturellt ändamål eller utbildningsändamål är nödvändig, kommer kommissionen att tillämpa stödnivåkriterierna i filmmeddelandet.

| (40) | Kommissionen måste därför bedöma åtgärdens förenlighet direkt på grundval av artikel 107.3 d i fördraget. Den måste undersöka om åtgärden tjänar främjandet av kultur och om den inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Det betyder att den måste vara ett lämpligt instrument för att nå detta mål och i synnerhet att marknadsaktörerna inte skulle ha ett tillräckligt incitament för att producera den önskade typen av spel utan stödet. När det gäller stödets proportionalitet kan de högsta stödnivåer som anges i filmmeddelandet tillämpas på motsvarande sätt. Kommissionen bedömde det kulturella målet och behovet av stöd till vissa videospel i de två beslut gällande stöd till spel i Frankrike som nämns i punkterna 20 och 30. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen måste därför bedöma åtgärdens förenlighet direkt på grundval av artikel 107.3 d i fördraget. Den måste undersöka om åtgärden tjänar främjandet av kultur och om den inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Det betyder att den måste vara ett lämpligt instrument för att nå detta mål och i synnerhet att marknadsaktörerna inte skulle ha ett tillräckligt incitament för att producera den önskade typen av spel utan stödet. När det gäller stödets proportionalitet kan de högsta stödnivåer som anges i filmmeddelandet tillämpas på motsvarande sätt. Kommissionen bedömde det kulturella målet och behovet av stöd till vissa videospel i de två beslut gällande stöd till spel i Frankrike som nämns i punkterna 20 och 30.

a)   Främjande av kultur

| (41) | För att vara förenligt med artikel 107.3 d i fördraget måste det stöd till spel som föreslås av Förenade kungariket tjäna främjandet av kultur. Med hänsyn till ändringarna av ordningen och de ytterligare belägg som lagts fram av Förenade kungariket är kommissionen övertygad om att Förenade kungariket skulle tillämpa ett verkligt selektivt kulturtest för att säkerställa att stödet endast beviljas för främjande av kultur i enlighet med artikel 107.3 d i fördraget. |
| --- | --- |

(41)

För att vara förenligt med artikel 107.3 d i fördraget måste det stöd till spel som föreslås av Förenade kungariket tjäna främjandet av kultur. Med hänsyn till ändringarna av ordningen och de ytterligare belägg som lagts fram av Förenade kungariket är kommissionen övertygad om att Förenade kungariket skulle tillämpa ett verkligt selektivt kulturtest för att säkerställa att stödet endast beviljas för främjande av kultur i enlighet med artikel 107.3 d i fördraget.

| (42) | För det första noterar kommissionen förklaringarna från Förenade kungariket om det test som används för att avgöra ett spels kulturella kvalitet (punkterna 27–29): flertalet poäng som kan tilldelas inom det föreslagna kulturtestet, upp till 20 av 31 poäng, gäller spelets kulturella innehåll och bidrag. Detta förstärks ytterligare av tillämpningen av ett minimikrav på kulturellt innehåll (”guldpoäng”), som garanterar att endast spel med tillräckligt höga poäng för kulturellt innehåll klarar testet. |
| --- | --- |

(42)

För det första noterar kommissionen förklaringarna från Förenade kungariket om det test som används för att avgöra ett spels kulturella kvalitet (punkterna 27–29): flertalet poäng som kan tilldelas inom det föreslagna kulturtestet, upp till 20 av 31 poäng, gäller spelets kulturella innehåll och bidrag. Detta förstärks ytterligare av tillämpningen av ett minimikrav på kulturellt innehåll (”guldpoäng”), som garanterar att endast spel med tillräckligt höga poäng för kulturellt innehåll klarar testet.

| (43) | Inriktningen på innehåll begränsar det generella tillämpningsområdet för skattelättnaden. Simuleringar av kulturtestet med utgångspunkt i spel som getts ut tidigare år har visat att 26–27 % av de spel som producerats i Förenade kungariket skulle ha klarat kulturtestet. En sådan godkännandegrad tyder på att testets kriterier säkerställer att innehållet i videospel som är berättigade till skattelättnaden verkligen är kulturellt och att testet är tillräckligt strängt för att garantera att stödet riktas till videospel med kulturellt brittiskt/europeiskt innehåll. Som en jämförelse konstaterade kommissionen i sitt beslut från 2007 om det franska skatteincitamentet för videospel (9) att det faktum att omkring 30 % av spelen var berättigade till stöd tydde på att testet var tillräckligt selektivt. |
| --- | --- |

(43)

Inriktningen på innehåll begränsar det generella tillämpningsområdet för skattelättnaden. Simuleringar av kulturtestet med utgångspunkt i spel som getts ut tidigare år har visat att 26–27 % av de spel som producerats i Förenade kungariket skulle ha klarat kulturtestet. En sådan godkännandegrad tyder på att testets kriterier säkerställer att innehållet i videospel som är berättigade till skattelättnaden verkligen är kulturellt och att testet är tillräckligt strängt för att garantera att stödet riktas till videospel med kulturellt brittiskt/europeiskt innehåll. Som en jämförelse konstaterade kommissionen i sitt beslut från 2007 om det franska skatteincitamentet för videospel (9) att det faktum att omkring 30 % av spelen var berättigade till stöd tydde på att testet var tillräckligt selektivt.

| (44) | Därmed har de tvivel som uttrycktes i beslutet om att inleda förfarandet skingrats. Det faktum att bara omkring 27 % av spelen väljs ut tyder på att åtgärden inte bara har det industriella målet att stödja en viss sektor utan att det finns ett tydligt kulturellt mål. Det står därmed klart att stödåtgärden uppfyller målet att främja kultur. |
| --- | --- |

(44)

Därmed har de tvivel som uttrycktes i beslutet om att inleda förfarandet skingrats. Det faktum att bara omkring 27 % av spelen väljs ut tyder på att åtgärden inte bara har det industriella målet att stödja en viss sektor utan att det finns ett tydligt kulturellt mål. Det står därmed klart att stödåtgärden uppfyller målet att främja kultur.

b)   Åtgärdens lämplighet, nödvändighet och proportionalitet

| (45) | På grundval av artikel 107.3 d i fördraget bör skattelättnaden för videospel vara ett lämpligt instrument för att nå det mål som eftersträvas. Statligt stöd i andra syften, som inte inriktas på det kulturella målet, kommer med större sannolikhet att främja sektorsrelaterade industriella mål. Kommissionen tillstår att skattelättnaden är utformad så att den verkligen gör det möjligt att rikta offentligt stöd till spel med kulturellt innehåll och att den därför är ett lämpligt verktyg för att nå det kulturella mål som eftersträvas. |
| --- | --- |

(45)

På grundval av artikel 107.3 d i fördraget bör skattelättnaden för videospel vara ett lämpligt instrument för att nå det mål som eftersträvas. Statligt stöd i andra syften, som inte inriktas på det kulturella målet, kommer med större sannolikhet att främja sektorsrelaterade industriella mål. Kommissionen tillstår att skattelättnaden är utformad så att den verkligen gör det möjligt att rikta offentligt stöd till spel med kulturellt innehåll och att den därför är ett lämpligt verktyg för att nå det kulturella mål som eftersträvas.

| (46) | Mot bakgrund av spelmarknadens mycket dynamiska utveckling lämnade Förenade kungarikets myndigheter uppgifter för att styrka att stödet är nödvändigt för att bibehålla en tillräcklig produktion av sådana spel och att produktionen av och marknadsandelen för kulturella spel skulle minska betydligt utan stöd för sådana spel. Siffrorna visar en konstant minskning av antalet kulturella brittiska spel och en kraftigt minskad marknadsandel, från 9 % av alla spel som gavs ut i Förenade kungariket 2003 till 4 % 2006 och 3 % mellan 2009 och 2012. |
| --- | --- |

(46)

Mot bakgrund av spelmarknadens mycket dynamiska utveckling lämnade Förenade kungarikets myndigheter uppgifter för att styrka att stödet är nödvändigt för att bibehålla en tillräcklig produktion av sådana spel och att produktionen av och marknadsandelen för kulturella spel skulle minska betydligt utan stöd för sådana spel. Siffrorna visar en konstant minskning av antalet kulturella brittiska spel och en kraftigt minskad marknadsandel, från 9 % av alla spel som gavs ut i Förenade kungariket 2003 till 4 % 2006 och 3 % mellan 2009 och 2012.

| (47) | Produktionskostnaderna för kulturellt betydelsefulla spel kan vara lika höga som för globala spel medan marknaden är betydligt mindre. Produktionen är således förknippad med större ekonomisk risk. De videospel med kulturellt brittiskt/europeiskt innehåll har alltså inte samma kommersiella livskraft som spel med ett mer globaliserat innehåll. Marknaden pressar därför ständigt spelutvecklare i Europa att inte betona de europeiska kulturella inslagen i spelen för att kunna sälja till en global publik. Det är svårare för utvecklare av kulturella europeiska spel att få privat finansiering. |
| --- | --- |

(47)

Produktionskostnaderna för kulturellt betydelsefulla spel kan vara lika höga som för globala spel medan marknaden är betydligt mindre. Produktionen är således förknippad med större ekonomisk risk. De videospel med kulturellt brittiskt/europeiskt innehåll har alltså inte samma kommersiella livskraft som spel med ett mer globaliserat innehåll. Marknaden pressar därför ständigt spelutvecklare i Europa att inte betona de europeiska kulturella inslagen i spelen för att kunna sälja till en global publik. Det är svårare för utvecklare av kulturella europeiska spel att få privat finansiering.

| (48) | Den föreslagna skattelättnaden bör främja produktion av videospel med kulturellt innehåll framför spel med rent underhållningssyfte genom att sänka produktionskostnaderna för de kulturella spelen. Det finns därför skäl att slå fast att åtgärden sannolikt har tillräcklig incitamentseffekt i förhållande till målet. |
| --- | --- |

(48)

Den föreslagna skattelättnaden bör främja produktion av videospel med kulturellt innehåll framför spel med rent underhållningssyfte genom att sänka produktionskostnaderna för de kulturella spelen. Det finns därför skäl att slå fast att åtgärden sannolikt har tillräcklig incitamentseffekt i förhållande till målet.

| (49) | Vidare är stödåtgärden proportionerlig eftersom stödnivån begränsas till 25 % av de faktiska produktionskostnaderna för stödberättigade spel. Det är lägre än den stödnivå på 50 % som tillåts för audiovisuell produktion enligt punkt 52.1 i filmmeddelandet, som gäller på motsvarande sätt med avseende på den tillåtna stödnivån. |
| --- | --- |

(49)

Vidare är stödåtgärden proportionerlig eftersom stödnivån begränsas till 25 % av de faktiska produktionskostnaderna för stödberättigade spel. Det är lägre än den stödnivå på 50 % som tillåts för audiovisuell produktion enligt punkt 52.1 i filmmeddelandet, som gäller på motsvarande sätt med avseende på den tillåtna stödnivån.

| (50) | För att handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen inte ska påverkas i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset bör slutligen de snedvridningar av konkurrensen och den påverkan på handeln som åtgärden ger upphov till uppvägas av dess positiva effekter. |
| --- | --- |

(50)

För att handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen inte ska påverkas i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset bör slutligen de snedvridningar av konkurrensen och den påverkan på handeln som åtgärden ger upphov till uppvägas av dess positiva effekter.

| (51) | Enligt de siffror som lämnats av Förenade kungariket och företrädare för sektorn hade mindre än 10 % av de spel som gavs ut i Förenade kungariket 2012 utvecklats där. Marknadsandelen för stödberättigande spel utgivna i Förenade kungariket är relativt liten (4–5 %). Andelen stödberättigande spel av de videospel som produceras i Förenade kungariket är också relativt liten, omkring 27 %. |
| --- | --- |

(51)

Enligt de siffror som lämnats av Förenade kungariket och företrädare för sektorn hade mindre än 10 % av de spel som gavs ut i Förenade kungariket 2012 utvecklats där. Marknadsandelen för stödberättigande spel utgivna i Förenade kungariket är relativt liten (4–5 %). Andelen stödberättigande spel av de videospel som produceras i Förenade kungariket är också relativt liten, omkring 27 %.

| (52) | Ingen potentiellt berörd tredje part pekade heller på någon möjlig negativ effekt av åtgärden. De sammanslutningar av videospelsproducenter som lämnade synpunkter efter det att förfarandet inletts, TIGA och EGDF, framhöll tvärtom åtgärdens ringa inverkan på de nationella industrierna och dess övergripande effekt med tanke på konkurrensen från främst Nordamerika och Fjärran Östern. En subventionskapplöpning mellan medlemsstaterna skulle därför vara relativt osannolik. |
| --- | --- |

(52)

Ingen potentiellt berörd tredje part pekade heller på någon möjlig negativ effekt av åtgärden. De sammanslutningar av videospelsproducenter som lämnade synpunkter efter det att förfarandet inletts, TIGA och EGDF, framhöll tvärtom åtgärdens ringa inverkan på de nationella industrierna och dess övergripande effekt med tanke på konkurrensen från främst Nordamerika och Fjärran Östern. En subventionskapplöpning mellan medlemsstaterna skulle därför vara relativt osannolik.

| (53) | Det är under alla omständigheter lämpligt att Förenade kungariket begränsar ordningens varaktighet till fyra år för att möjliggöra en utvärdering av tillämpningen och en omprövning av kriterierna mot bakgrund av marknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

(53)

Det är under alla omständigheter lämpligt att Förenade kungariket begränsar ordningens varaktighet till fyra år för att möjliggöra en utvärdering av tillämpningen och en omprövning av kriterierna mot bakgrund av marknadsutvecklingen.

| (54) | Kommissionen anser därmed att de tvivel som uttrycktes i beslutet om att inleda förfarandet har skingrats. Snedvridningarna av konkurrensen och åtgärdens påverkan på handeln mellan medlemsstaterna begränsas nu så att de inte strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen anser därmed att de tvivel som uttrycktes i beslutet om att inleda förfarandet har skingrats. Snedvridningarna av konkurrensen och åtgärdens påverkan på handeln mellan medlemsstaterna begränsas nu så att de inte strider mot det gemensamma intresset.

VI.   SLUTSATS

| (55) | Kommissionen anser därför att stödet inte kommer att leda till att stödmottagande företags marknadskraft stärks på ett otillbörligt sätt eller till att dynamiska incitament för marknadsaktörer hämmas, utan att det i stället kommer att öka marknadsutbudets mångfald. Det finns därför skäl att slå fast att de snedvridningar av konkurrensen och den påverkan på handeln som åtgärden kommer att leda till är begränsade, vilket innebär att den sammantagna bedömningen av stödet är positiv. Skattelättnaden för produktion av videospel är följaktligen förenlig med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 d i fördraget. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen anser därför att stödet inte kommer att leda till att stödmottagande företags marknadskraft stärks på ett otillbörligt sätt eller till att dynamiska incitament för marknadsaktörer hämmas, utan att det i stället kommer att öka marknadsutbudets mångfald. Det finns därför skäl att slå fast att de snedvridningar av konkurrensen och den påverkan på handeln som åtgärden kommer att leda till är begränsade, vilket innebär att den sammantagna bedömningen av stödet är positiv. Skattelättnaden för produktion av videospel är följaktligen förenlig med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 d i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den statliga stödåtgärd som Förenade kungariket planerar att genomföra till förmån för videospel genom en ändring av bolagsskattelagen (Corporation Tax Act) från 2009 är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Genomförandet av stödåtgärden godkänns följaktligen.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 27 mars 2014.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Kommissionens beslut i ärende SA.36139 – Förenade kungarikets skattelättnader för videospel (EUT C 152, 30.5.2013, s. 24).

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Kommissionens beslut av den 22 november 2006 i ärende nr N 461/05 – UK Film Tax Incentive (EUT C 9, 13.1.2007, s. 1).

3

UK Film Tax Incentive

(4)  Kommissionens beslut av den 27 januari 2011 i ärende nr SA.33234 – UK Film Tax Incentive Extension (EUT C 142, 22.5.2012, s. 1).

4

UK Film Tax Incentive Extension

(5)  Meddelande från kommissionen om statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk (EUT C 332, 15.11.2013, s. 1). Detsamma gällde i meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om vissa rättsliga aspekter på biofilm och annan audiovisuell produktion från 2001 (EGT C 43, 16.2.2002, s. 6), som var tillämpligt när förfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget inleddes.

5

(6)  Kommissionens beslut av den 25 april 2012 i ärende SA.33943 – Prolongation du régime d’aide C 47/06 – Crédit d’impôt en faveur de la création de jeux vidéo (EUT C 230, 1.8.2012, s. 3).

6

Prolongation du régime d’aide C 47/06

Crédit d’impôt en faveur de la création de jeux vidéo

(7)  Universitetet samlade in uppgifterna inom ramen för sitt program för videospelsprototyper, som syftar till att hjälpa småföretag att göra fungerande prototyper av sina spel.

7

(8)  Kommissionens beslut 2008/354/EG av den 11 december 2007 om statligt stöd C 47/06 (f.d. N 648/05) – Skatteavdrag som införts av Frankrike vid utveckling av videospel (EUT L 118, 6.5.2008, s. 16).

8

(9)  Se fotnot 8.

9

---

| 7.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 323/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 323/9

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 25 juni 2014

om statligt stöd nr SA.20949 (C 23/06) – Polen – Technologie Buczek

[delgivet med nr C(2014) 4099]

(Endast den polska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2014/765/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 7 juni 2006 underrättade kommissionen Polen om sitt beslut att inleda ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget i det ovannämnda ärendet om statligt stöd. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 7 juni 2006 underrättade kommissionen Polen om sitt beslut att inleda ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget i det ovannämnda ärendet om statligt stöd.

| (2) | Den 23 oktober 2007 antogs kommissionens beslut 2008/344/EG (1) (nedan kallat beslutet), där kommissionen konstaterade att det statliga stöd som ståltillverkaren Technologie Buczek Group (nedan kallad TB-koncernen) erhållit var oförenligt med den gemensamma marknaden och anmodade Polen att återkräva det från de bolag som ingick i TB-koncernen, dvs. moderbolaget Technologie Buczek SA (nedan kallat TB) och dess dotterbolag Huta Buczek sp. z o.o. (nedan kallat HB) och Buczek Automotive sp. z o.o. (nedan kallat BA), i proportion till den förmån de faktiskt erhållit. |
| --- | --- |

(2)

Den 23 oktober 2007 antogs kommissionens beslut 2008/344/EG (1) (nedan kallat beslutet), där kommissionen konstaterade att det statliga stöd som ståltillverkaren Technologie Buczek Group (nedan kallad TB-koncernen) erhållit var oförenligt med den gemensamma marknaden och anmodade Polen att återkräva det från de bolag som ingick i TB-koncernen, dvs. moderbolaget Technologie Buczek SA (nedan kallat TB) och dess dotterbolag Huta Buczek sp. z o.o. (nedan kallat HB) och Buczek Automotive sp. z o.o. (nedan kallat BA), i proportion till den förmån de faktiskt erhållit.

| (3) | Den 8 januari 2008 väckte BA talan vid tribunalen om delvis ogiltigförklaring av beslutet. TB och HB väckte talan separat men drog senare tillbaka sin respektive talan. |
| --- | --- |

(3)

Den 8 januari 2008 väckte BA talan vid tribunalen om delvis ogiltigförklaring av beslutet. TB och HB väckte talan separat men drog senare tillbaka sin respektive talan.

| (4) | Genom sin dom av den 17 maj 2011 (2) ogiltigförklarade tribunalen beslutet i den del det avser BA (se närmare beskrivning i skäl 7). Den 21 mars 2013 avvisade domstolen kommissionens överklagande av tribunalens dom (3). |
| --- | --- |

(4)

Genom sin dom av den 17 maj 2011 (2) ogiltigförklarade tribunalen beslutet i den del det avser BA (se närmare beskrivning i skäl 7). Den 21 mars 2013 avvisade domstolen kommissionens överklagande av tribunalens dom (3).

| (5) | Till följd av ogiltigförklaringen av beslutet i den del det avser BA har det formella granskningsförfarandet C 23/06 inte avslutats, och kommissionen måste återuppta förfarandet från det skede där olagligheten ägt rum. |
| --- | --- |

(5)

Till följd av ogiltigförklaringen av beslutet i den del det avser BA har det formella granskningsförfarandet C 23/06 inte avslutats, och kommissionen måste återuppta förfarandet från det skede där olagligheten ägt rum.

| (6) | Kommissionen begärde upplysningar från Polen den 22 april 2013, den 12 juni 2013 och den 27 november 2013, och Polen svarade den 8 maj 2013, den 26 juli 2013 och den 10 februari 2014. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen begärde upplysningar från Polen den 22 april 2013, den 12 juni 2013 och den 27 november 2013, och Polen svarade den 8 maj 2013, den 26 juli 2013 och den 10 februari 2014.

2.   BEDÖMNING

| (7) | Domstolen ogiltigförklarade






  — | artikel 1 i beslutet, där det statliga stöd på 20 761 643 zloty som Polen olagligen beviljat TB-koncernen förklarades oförenligt med den gemensamma marknaden, |
| --- | --- | --- |

(7)

Domstolen ogiltigförklarade

—

artikel 1 i beslutet, där det statliga stöd på 20 761 643 zloty som Polen olagligen beviljat TB-koncernen förklarades oförenligt med den gemensamma marknaden,

| — | artikel 3.1 och 3.3 i beslutet, där det stöd som ska återkrävas från HB respektive BA fastställts, i den del dessa punkter avser BA (4), |
| --- | --- |

—

artikel 3.1 och 3.3 i beslutet, där det stöd som ska återkrävas från HB respektive BA fastställts, i den del dessa punkter avser BA (4),

| — | artiklarna 4 och 5 i beslutet, som innehåller genomförandebestämmelser, i den del dessa artiklar avser BA. |
| --- | --- |

—

artiklarna 4 och 5 i beslutet, som innehåller genomförandebestämmelser, i den del dessa artiklar avser BA.

| (8) | Eftersom artikel 1 i beslutet avser TB-koncernen som helhet, medan BA nämns separat i de övriga ogiltigförklarade artiklarna, anser kommissionen att det är nödvändigt att för det första erinra om i vilken utsträckning ogiltigförklaringen av beslutet påverkar övriga bolag i TB-koncernen, dvs. TB och HB. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom artikel 1 i beslutet avser TB-koncernen som helhet, medan BA nämns separat i de övriga ogiltigförklarade artiklarna, anser kommissionen att det är nödvändigt att för det första erinra om i vilken utsträckning ogiltigförklaringen av beslutet påverkar övriga bolag i TB-koncernen, dvs. TB och HB.

| (9) | Kommissionen erinrar om domen i mål T-227/95 (AssiDomän Kraft Products m.fl. mot kommissionen, REG 1997, s. II-01185, punkterna 59 och 60), där domstolen ansåg att om ett företag till vilket [ett kommissionsbeslut] är riktat väcker talan om ogiltigförklaring av beslutet, ska gemenskapens domstolar enbart pröva de delar i beslutet som avser detta företag. Däremot utgör inte de delar av beslutet som avser övriga företag till vilka det är riktat och som inte har ifrågasatts, en del av den tvist som gemenskapsdomstolarna ska avgöra. Gemenskapens domstolar kan i en talan om ogiltigförklaring endast avgöra föremålet för den talan som parterna har väckt. Följaktligen kan ett beslut endast ogiltigförklaras med avseende på de företag till vilka det är riktat och vars talan har bifallits vid gemenskapsdomstolarna. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen erinrar om domen i mål T-227/95 (AssiDomän Kraft Products m.fl. mot kommissionen, REG 1997, s. II-01185, punkterna 59 och 60), där domstolen ansåg att om ett företag till vilket [ett kommissionsbeslut] är riktat väcker talan om ogiltigförklaring av beslutet, ska gemenskapens domstolar enbart pröva de delar i beslutet som avser detta företag. Däremot utgör inte de delar av beslutet som avser övriga företag till vilka det är riktat och som inte har ifrågasatts, en del av den tvist som gemenskapsdomstolarna ska avgöra. Gemenskapens domstolar kan i en talan om ogiltigförklaring endast avgöra föremålet för den talan som parterna har väckt. Följaktligen kan ett beslut endast ogiltigförklaras med avseende på de företag till vilka det är riktat och vars talan har bifallits vid gemenskapsdomstolarna.

| (10) | Såsom anges i skäl 3 drog TB och HB tillbaka sin respektive talan vid tribunalen, och beslutet har därmed blivit slutgiltigt för deras del, inklusive skyldigheten för Polen att återkräva det olagliga stödet. De polska myndigheterna har bekräftat att TB återbetalat 13 963 560,74 zloty, vilket motsvarar hela det belopp som ska återkrävas från TB och en del av det belopp som ska återkrävas från HB. HB har förklarats insolvent, och alla relevanta offentliga myndigheter har registrerat sina anspråk på konkursboet. Likvidationsförfarandet har ännu inte avslutats. De polska myndigheterna har bekräftat att det stöd som återbetalats av TB inte har betalats tillbaka till företaget efter ogiltigförklaringen, och anspråk på HB har inte tagits bort från konkursboet. |
| --- | --- |

(10)

Såsom anges i skäl 3 drog TB och HB tillbaka sin respektive talan vid tribunalen, och beslutet har därmed blivit slutgiltigt för deras del, inklusive skyldigheten för Polen att återkräva det olagliga stödet. De polska myndigheterna har bekräftat att TB återbetalat 13 963 560,74 zloty, vilket motsvarar hela det belopp som ska återkrävas från TB och en del av det belopp som ska återkrävas från HB. HB har förklarats insolvent, och alla relevanta offentliga myndigheter har registrerat sina anspråk på konkursboet. Likvidationsförfarandet har ännu inte avslutats. De polska myndigheterna har bekräftat att det stöd som återbetalats av TB inte har betalats tillbaka till företaget efter ogiltigförklaringen, och anspråk på HB har inte tagits bort från konkursboet.

| (11) | Det formella granskningsförfarandet är därför fortfarande öppet endast med avseende på BA. |
| --- | --- |

(11)

Det formella granskningsförfarandet är därför fortfarande öppet endast med avseende på BA.

| (12) | Kommissionen noterar upplysningen från Polen att BA försattes i konkurs den 28 september 2012 och ströks ur bolagsregistret den 16 november 2012. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen noterar upplysningen från Polen att BA försattes i konkurs den 28 september 2012 och ströks ur bolagsregistret den 16 november 2012.

| (13) | Polen har meddelat kommissionen att BA:s tillgångar, som utgjorde dess konkursbo, såldes individuellt (inte som paket som bildade hela företaget) i anbudsförfaranden för att säkra marknadspriser. Varken BA:s anställda eller dess leverantörer eller kunder överfördes till något av de övertagande bolagen på ett sätt som skulle kunna tyda på ekonomisk kontinuitet för BA. |
| --- | --- |

(13)

Polen har meddelat kommissionen att BA:s tillgångar, som utgjorde dess konkursbo, såldes individuellt (inte som paket som bildade hela företaget) i anbudsförfaranden för att säkra marknadspriser. Varken BA:s anställda eller dess leverantörer eller kunder överfördes till något av de övertagande bolagen på ett sätt som skulle kunna tyda på ekonomisk kontinuitet för BA.

| (14) | Polen har också meddelat kommissionen att förvaltaren likviderat BA:s samtliga tillgångar under likvidationsförfarandet. Sedan förfarandet avslutats återstår inga tillgångar tillhörande BA som skulle kunna övertas av andra företag. |
| --- | --- |

(14)

Polen har också meddelat kommissionen att förvaltaren likviderat BA:s samtliga tillgångar under likvidationsförfarandet. Sedan förfarandet avslutats återstår inga tillgångar tillhörande BA som skulle kunna övertas av andra företag.

| (15) | Kommissionen slår därför fast att det inte finns några företag som skulle kunna betraktas som BA:s ekonomiska efterträdare. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen slår därför fast att det inte finns några företag som skulle kunna betraktas som BA:s ekonomiska efterträdare.

| (16) | Det formella granskningsförfarandet har därför i detta fall förlorat sitt syfte, eftersom det inte skulle vara möjligt att återkräva stödet i fråga även om det förklarades oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(16)

Det formella granskningsförfarandet har därför i detta fall förlorat sitt syfte, eftersom det inte skulle vara möjligt att återkräva stödet i fråga även om det förklarades oförenligt med den inre marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det formella granskningsförfarande enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som inleddes den 7 juni 2006 och ännu inte avslutats med avseende på Buczek Automotive sp. z o.o. efter tribunalens dom i mål T-1/08 av den 17 maj 2011, bekräftad genom domstolens dom i mål C-405/11 P av den 21 mars 2013, avslutas härmed eftersom förfarandet har förlorat sitt syfte till följd av likvidationen av Buczek Automotive sp. z o.o.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Polen.

Utfärdat i Bryssel den 25 juni 2014.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Kommissionens beslut 2008/344/EG av den 23 oktober 2007 om det statliga stöd C 23/06 (ex NN 35/06) som Polen har genomfört till förmån för ståltillverkaren Technologie Buczek Group (EUT L 116, 30.4.2008, s. 26).

1

(2)  Mål T-1/08, Buczek Automotive sp. z o.o. mot kommissionen, ECLI:EU:T:2011:216.

2

(3)  Mål C-405/11 P, kommissionen mot Buczek Automotive sp. z o.o., ECLI:EU:C:2013:186.

3

(4)  Enligt artikel 3.1 i beslutet ska Polen återkräva det stöd som avses i artikel 1 enligt följande: 13 578 115 zloty från HB och 7 183 528 zloty från BA. Enligt artikel 3.3 ska Polen även återkräva räntan på dessa belopp.

4

---

| 7.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 323/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 323/12

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 9 juli 2014

om den stödordning SA.18042 (2013/C) (f.d. MX 17/2009) (f.d. NN 61/2004)

som Spanien har genomfört avseende skattebefrielse för biodrivmedel

[delgivet med nr C(2014) 4530]

(Endast den spanska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2014/766/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Generaldirektoratet för konkurrens har sedan 2006 varje år genomfört en övervakningsperiod i efterhand för ett antal stödåtgärder som genomförts av medlemsstaterna. Det spanska systemet för punktskattebefrielse för biodrivmedel (ärende nr NN 61/2004) godkändes av kommissionen genom beslut K(2006) 2293 av den 6 juni 2006. Denna stödordning inkluderades med referensnummer MX 17/2009 i övervakningsperioden 2009/2010, då kommissionen undersökte hur medlemsstaterna genomfört ett urval befintliga stödordningar under 2009. |
| --- | --- |

(1)

Generaldirektoratet för konkurrens har sedan 2006 varje år genomfört en övervakningsperiod i efterhand för ett antal stödåtgärder som genomförts av medlemsstaterna. Det spanska systemet för punktskattebefrielse för biodrivmedel (ärende nr NN 61/2004) godkändes av kommissionen genom beslut K(2006) 2293 av den 6 juni 2006. Denna stödordning inkluderades med referensnummer MX 17/2009 i övervakningsperioden 2009/2010, då kommissionen undersökte hur medlemsstaterna genomfört ett urval befintliga stödordningar under 2009.

| (2) | Kommissionen beslutade att på nytt ta med denna stödordning i övervakningsperioden 2011/2012, då man undersökte hur medlemsstaterna genomfört ett urval befintliga stödordningar under 2009–2010. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen beslutade att på nytt ta med denna stödordning i övervakningsperioden 2011/2012, då man undersökte hur medlemsstaterna genomfört ett urval befintliga stödordningar under 2009–2010.

| (3) | Mot bakgrund av de upplysningar som Spanien lämnade under övervakningsperioden ställde sig kommissionen tvivlande till att de spanska myndigheterna genomfört stödordningen på rätt sätt. Kommissionen beslutade därför att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget). Kommissionen underrättade Spanien om sitt beslut genom en skrivelse av den 17 juli 2013. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av de upplysningar som Spanien lämnade under övervakningsperioden ställde sig kommissionen tvivlande till att de spanska myndigheterna genomfört stödordningen på rätt sätt. Kommissionen beslutade därför att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget). Kommissionen underrättade Spanien om sitt beslut genom en skrivelse av den 17 juli 2013.

| (4) | Spanien lämnade synpunkter den 20 september 2013. |
| --- | --- |

(4)

Spanien lämnade synpunkter den 20 september 2013.

| (5) | Kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning av den 7 februari 2014 (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning av den 7 februari 2014 (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter.

| (6) | Kommissionen mottog synpunkter från avdelningen för biodrivmedel vid den spanska sammanslutningen för producenter av förnybar energi (APPA Biocarburantes) den 5 mars 2014. Den har översänt dessa synpunkter till Spanien som getts tillfälle att bemöta dem. Den 6 maj 2014 meddelade de spanska myndigheterna att de inte hade några kommentarer till synpunkterna från tredje part. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen mottog synpunkter från avdelningen för biodrivmedel vid den spanska sammanslutningen för producenter av förnybar energi (APPA Biocarburantes) den 5 mars 2014. Den har översänt dessa synpunkter till Spanien som getts tillfälle att bemöta dem. Den 6 maj 2014 meddelade de spanska myndigheterna att de inte hade några kommentarer till synpunkterna från tredje part.

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

| (7) | Stödordning NN 61/2004 Punktskattebefrielse för biodrivmedel utgörs av en nollskattesats på kolväten i Spanien. Den gäller etylalkohol framställd av jordbruksprodukter eller vegetabilier (bioetanol) som omfattas av KN-nummer 2207 20, metylalkohol framställd av jordbruksprodukter eller vegetabilier som omfattas av KN-nummer 2905 11 00 samt produkter som omfattas av KN-numren 1507, 1508, 1510, 1511, 1512, 1513, 1514, 1515 och 1518. |
| --- | --- |

(7)

Stödordning NN 61/2004 Punktskattebefrielse för biodrivmedel utgörs av en nollskattesats på kolväten i Spanien. Den gäller etylalkohol framställd av jordbruksprodukter eller vegetabilier (bioetanol) som omfattas av KN-nummer 2207 20, metylalkohol framställd av jordbruksprodukter eller vegetabilier som omfattas av KN-nummer 2905 11 00 samt produkter som omfattas av KN-numren 1507, 1508, 1510, 1511, 1512, 1513, 1514, 1515 och 1518.

| (8) | Nollskattetaxan tillämpades på dessa produkter oavsett om de användes som sådana eller efter kemisk modifiering. Om biodrivmedlet blandades med annat drivmedel gällde den nedsatta skattesatsen endast den del av blandningen som utgjordes av biodrivmedel. Den nedsatta punktskatten gällde biodrivmedel oavsett geografiskt ursprung. |
| --- | --- |

(8)

Nollskattetaxan tillämpades på dessa produkter oavsett om de användes som sådana eller efter kemisk modifiering. Om biodrivmedlet blandades med annat drivmedel gällde den nedsatta skattesatsen endast den del av blandningen som utgjordes av biodrivmedel. Den nedsatta punktskatten gällde biodrivmedel oavsett geografiskt ursprung.

| (9) | Stödordningen godkändes av kommissionen den 6 juni 2006 och upphörde att gälla den 31 december 2012 (3). |
| --- | --- |

(9)

Stödordningen godkändes av kommissionen den 6 juni 2006 och upphörde att gälla den 31 december 2012 (3).

| (10) | Bedömningen av de upplysningar som de spanska myndigheterna lämnade under övervakningsperioden gav upphov till tvivel om huruvida stödordningen genomförts i överensstämmelse med kommissionens beslut under 2009 och 2010. Det fanns även farhågor för att Spanien kunde ha överkompenserat stödmottagare under 2010. Kommissionens betänkligheter framfördes i skälen 13–29 i beslutet av den 17 juli 2013. |
| --- | --- |

(10)

Bedömningen av de upplysningar som de spanska myndigheterna lämnade under övervakningsperioden gav upphov till tvivel om huruvida stödordningen genomförts i överensstämmelse med kommissionens beslut under 2009 och 2010. Det fanns även farhågor för att Spanien kunde ha överkompenserat stödmottagare under 2010. Kommissionens betänkligheter framfördes i skälen 13–29 i beslutet av den 17 juli 2013.

| (11) | Kommissionen anmodade Spanien att






  a) | visa att stödordningen genomförts på rätt sätt under 2009 och 2010, |
| --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen anmodade Spanien att

a)

visa att stödordningen genomförts på rätt sätt under 2009 och 2010,

| b) | visa att ingen överkompensation för bioetanol förekommit under 2010 eller, om det förekommit, förklara vilka åtgärder som vidtagits för att undvika överkompensation under kommande år, |
| --- | --- |

b)

visa att ingen överkompensation för bioetanol förekommit under 2010 eller, om det förekommit, förklara vilka åtgärder som vidtagits för att undvika överkompensation under kommande år,

| c) | lägga fram årliga rapporter under stödordningens hela varaktighet. |
| --- | --- |

c)

lägga fram årliga rapporter under stödordningens hela varaktighet.

III.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (12) | Kommissionen mottog synpunkter från APPA Biocarburantes den 5 mars 2014. Synpunkterna liknade i hög grad de som lämnats av de spanska myndigheterna (se avsnitt IV). APPA Biocarburantes menade att stödordningen genomförts på rätt sätt. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen mottog synpunkter från APPA Biocarburantes den 5 mars 2014. Synpunkterna liknade i hög grad de som lämnats av de spanska myndigheterna (se avsnitt IV). APPA Biocarburantes menade att stödordningen genomförts på rätt sätt.

| (13) | När kostnaderna för biodrivmedel jämfördes med priset före skatt vid pump för fossila bränslen, tycktes både bioetanol och biodiesel ha underkompenserats under hela perioden, med undantag för 2010 för bioetanol och 2012 för biodiesel. APPA Biocarburantes hävdade att denna metod var felaktig, eftersom priset före skatt vid pump för fossila bränslen inkluderade alla kostnader för transport och distribution av bränslet till dess att produkten nådde slutkonsumenten; sådana logistikkostnader var inte inkluderade i kostnaden för biodrivmedel i denna jämförande analys. APPA Biocarburantes ansåg att det vore det lämpligare att jämföra produktionskostnaderna för biodrivmedel med de internationella priserna för fossila bränslen. Med hjälp av denna metod kunde det tydligt visas att en ökad underkompensation för biodrivmedel ägt rum under stödordningens löptid och att inga fall av överkompensation förekommit. |
| --- | --- |

(13)

När kostnaderna för biodrivmedel jämfördes med priset före skatt vid pump för fossila bränslen, tycktes både bioetanol och biodiesel ha underkompenserats under hela perioden, med undantag för 2010 för bioetanol och 2012 för biodiesel. APPA Biocarburantes hävdade att denna metod var felaktig, eftersom priset före skatt vid pump för fossila bränslen inkluderade alla kostnader för transport och distribution av bränslet till dess att produkten nådde slutkonsumenten; sådana logistikkostnader var inte inkluderade i kostnaden för biodrivmedel i denna jämförande analys. APPA Biocarburantes ansåg att det vore det lämpligare att jämföra produktionskostnaderna för biodrivmedel med de internationella priserna för fossila bränslen. Med hjälp av denna metod kunde det tydligt visas att en ökad underkompensation för biodrivmedel ägt rum under stödordningens löptid och att inga fall av överkompensation förekommit.

| (14) | Slutligen hävdade APPA Biocarburantes att de två situationerna med möjlig överkompensation, även när kostnaderna för biodrivmedel jämfördes med priset före skatt vid pump för fossila bränslen, endast var tillfälliga och berodde på hur systemet med skattelättnad för biodrivmedel var beskaffat (med absoluta förutbestämda kvantiteter och utvärderingar i efterhand) och på de mycket volatila priserna för jordbruksråvarorna (som står för större delen av produktionskostnaderna för biodrivmedel). Ingen korrigering av stödordningen var nödvändig – för bioetanol kunde inget tecken på möjlig överkompensation ses under de påföljande åren (2011 och 2012), och för biodiesel skedde den möjliga överkompensationen under det sista året, 2012. Några framtida korrigeringar skulle heller inte vara möjliga, efter att stödordningen upphört att gälla. |
| --- | --- |

(14)

Slutligen hävdade APPA Biocarburantes att de två situationerna med möjlig överkompensation, även när kostnaderna för biodrivmedel jämfördes med priset före skatt vid pump för fossila bränslen, endast var tillfälliga och berodde på hur systemet med skattelättnad för biodrivmedel var beskaffat (med absoluta förutbestämda kvantiteter och utvärderingar i efterhand) och på de mycket volatila priserna för jordbruksråvarorna (som står för större delen av produktionskostnaderna för biodrivmedel). Ingen korrigering av stödordningen var nödvändig – för bioetanol kunde inget tecken på möjlig överkompensation ses under de påföljande åren (2011 och 2012), och för biodiesel skedde den möjliga överkompensationen under det sista året, 2012. Några framtida korrigeringar skulle heller inte vara möjliga, efter att stödordningen upphört att gälla.

IV.   KOMMENTARER FRÅN SPANIEN

| (15) | De spanska myndigheterna lämnade sina kommentarer den 20 september 2013. Den 6 maj 2014 meddelade de att de inte hade några kommentarer till de synpunkter från tredje part som översänts till dem. |
| --- | --- |

(15)

De spanska myndigheterna lämnade sina kommentarer den 20 september 2013. Den 6 maj 2014 meddelade de att de inte hade några kommentarer till de synpunkter från tredje part som översänts till dem.

| (16) | I sin skrivelse av den 20 september 2013 lämnade de spanska myndigheterna upplysningar om produktionskostnaderna för bioetanol och biodiesel, tillsammans med uppgifter om priserna för fossila bränslen under perioden 2004–2012. Samtidigt lämnade de tabeller där kostnaderna för biodrivmedel jämfördes med priset före skatt vid pump för fossila bränslen. Dessa tabeller finns i bilaga 1. |
| --- | --- |

(16)

I sin skrivelse av den 20 september 2013 lämnade de spanska myndigheterna upplysningar om produktionskostnaderna för bioetanol och biodiesel, tillsammans med uppgifter om priserna för fossila bränslen under perioden 2004–2012. Samtidigt lämnade de tabeller där kostnaderna för biodrivmedel jämfördes med priset före skatt vid pump för fossila bränslen. Dessa tabeller finns i bilaga 1.

| (17) | De uppgifter och den analys som framgår av respektive tabell grundas på följande antaganden:






  a) | Utgångspunkten är de verkliga uppgifterna om årliga produktionskostnader för spanska anläggningar, plus en produktionsmarginal på 5 %. Korrigeringar görs med hänsyn till skillnaden i energiinnehåll mellan biodrivmedlet och det fossila bränsle med vilket det blandas med hjälp av siffrorna i bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (4), nämligen 1,52 för bioetanol och 1,09 för biodiesel. |
| --- | --- | --- |

(17)

De uppgifter och den analys som framgår av respektive tabell grundas på följande antaganden:

a)

Utgångspunkten är de verkliga uppgifterna om årliga produktionskostnader för spanska anläggningar, plus en produktionsmarginal på 5 %. Korrigeringar görs med hänsyn till skillnaden i energiinnehåll mellan biodrivmedlet och det fossila bränsle med vilket det blandas med hjälp av siffrorna i bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (4), nämligen 1,52 för bioetanol och 1,09 för biodiesel.

| b) | Dessa kostnader jämförs med prisuppgifterna för det bränsle de ersätter, dvs. bensin och diesel. Priset är priset före skatt vid pump för detta bränsle, och det inkluderar därför bruttomarginalen. Skillnaden mellan produktionskostnaden för biodrivmedlet och kostnaden för substitutet, fossilt bränsle, är den högsta kompensationsmarginalen. |
| --- | --- |

b)

Dessa kostnader jämförs med prisuppgifterna för det bränsle de ersätter, dvs. bensin och diesel. Priset är priset före skatt vid pump för detta bränsle, och det inkluderar därför bruttomarginalen. Skillnaden mellan produktionskostnaden för biodrivmedlet och kostnaden för substitutet, fossilt bränsle, är den högsta kompensationsmarginalen.

| c) | Den verkliga kompensationen uppgår till punktskatten på de mineroljor som skulle motsvara bioetanol och biodiesel. Utan skattebefrielsen skulle den punktskattesats som skulle ha tillämpats på produkterna i fråga om det rört sig om mineraloljor ha varit skattesatsen för bensin respektive diesel (5). |
| --- | --- |

c)

Den verkliga kompensationen uppgår till punktskatten på de mineroljor som skulle motsvara bioetanol och biodiesel. Utan skattebefrielsen skulle den punktskattesats som skulle ha tillämpats på produkterna i fråga om det rört sig om mineraloljor ha varit skattesatsen för bensin respektive diesel (5).

| (18) | Spanien uppgav på grundval av motsvarande uppgifter att en ackumulerad underkompensation kunde iakttas under perioden 2004–2012 för båda typerna av biodrivmedel (455,96 euro/1 000 l för biodiesel och 897,22 euro/1 000 l för bioetanol). När varje år betraktades separat kunde en underkompensation fortfarande iakttas för samtliga år med två undantag: 2010 för bioetanol och 2012 för biodiesel. |
| --- | --- |

(18)

Spanien uppgav på grundval av motsvarande uppgifter att en ackumulerad underkompensation kunde iakttas under perioden 2004–2012 för båda typerna av biodrivmedel (455,96 euro/1 000 l för biodiesel och 897,22 euro/1 000 l för bioetanol). När varje år betraktades separat kunde en underkompensation fortfarande iakttas för samtliga år med två undantag: 2010 för bioetanol och 2012 för biodiesel.

| (19) | När det gäller bioetanol förklarade Spanien att den synbara överkompensation som observerats 2010 var resultatet av en tillfällig nedgång i priserna på råvaror, särskilt jordbruksråvaror, mellan januari och juni 2010. Det rörde sig därför om en tillfällig, reversibel och oförutsebar situation som dessutom automatiskt korrigerades året därpå när råvarupriserna steg. De spanska myndigheterna hade därför inget skäl att vidta några åtgärder. Närmare upplysningar om råvaruprisernas utveckling lämnades, liksom ett diagram som visade tendensen för prisindex för socker och spannmål (bas 2002–2004 = 100).

  Råvaruprisernas utveckling under perioden 2009–2011
   (6) |
| --- | --- |

(19)

När det gäller bioetanol förklarade Spanien att den synbara överkompensation som observerats 2010 var resultatet av en tillfällig nedgång i priserna på råvaror, särskilt jordbruksråvaror, mellan januari och juni 2010. Det rörde sig därför om en tillfällig, reversibel och oförutsebar situation som dessutom automatiskt korrigerades året därpå när råvarupriserna steg. De spanska myndigheterna hade därför inget skäl att vidta några åtgärder. Närmare upplysningar om råvaruprisernas utveckling lämnades, liksom ett diagram som visade tendensen för prisindex för socker och spannmål (bas 2002–2004 = 100).

Råvaruprisernas utveckling under perioden 2009–2011
   (6)

| (20) | När det gäller biodiesel förklarade Spanien att ett fall av överkompensation verkade ha förekommit under 2012, men stödordningen upphörde att gälla den 31 december det året. |
| --- | --- |

(20)

När det gäller biodiesel förklarade Spanien att ett fall av överkompensation verkade ha förekommit under 2012, men stödordningen upphörde att gälla den 31 december det året.

| (21) | Spanien menade att referenspriset för ersättningsbränslen enligt denna metod – priset före skatt vid pump – var det mest logiska av de tillgängliga alternativen, och att en jämförelse med ett värde som låg närmare världsmarknadspriserna för dessa produkter vore lämpligare. De spanska myndigheterna lämnade också tabeller där kostnaderna för biodrivmedel jämfördes med världsmarknadspriset för de fossila bränslena och betonade att ingen överkompensation i detta fall kunde iakttas för biodiesel under något av de år som undersökts, och att den möjliga överkompensationen för bioetanol var försumbar (2 euro/1 000 l, jämfört med 142,13 euro/1 000 l om priset före skatt vid pump för fossila bränslen använts som utgångspunkt). Den ackumulerade underkompensationen skulle vara flera gånger högre jämfört med resultatet av den tidigare beskrivna metoden. |
| --- | --- |

(21)

Spanien menade att referenspriset för ersättningsbränslen enligt denna metod – priset före skatt vid pump – var det mest logiska av de tillgängliga alternativen, och att en jämförelse med ett värde som låg närmare världsmarknadspriserna för dessa produkter vore lämpligare. De spanska myndigheterna lämnade också tabeller där kostnaderna för biodrivmedel jämfördes med världsmarknadspriset för de fossila bränslena och betonade att ingen överkompensation i detta fall kunde iakttas för biodiesel under något av de år som undersökts, och att den möjliga överkompensationen för bioetanol var försumbar (2 euro/1 000 l, jämfört med 142,13 euro/1 000 l om priset före skatt vid pump för fossila bränslen använts som utgångspunkt). Den ackumulerade underkompensationen skulle vara flera gånger högre jämfört med resultatet av den tidigare beskrivna metoden.

| (22) | De spanska myndigheterna förklarade att de hade rapporterat alla företag som tillverkade, bearbetade, förvarade, mottog eller avsände punktskattepliktiga varor, i enlighet med rådets direktiv 2008/118/EG (7). |
| --- | --- |

(22)

De spanska myndigheterna förklarade att de hade rapporterat alla företag som tillverkade, bearbetade, förvarade, mottog eller avsände punktskattepliktiga varor, i enlighet med rådets direktiv 2008/118/EG (7).

| (23) | I artikel 4.1 i det direktivet definieras godkänd upplagshavare som en fysisk eller juridisk person som fått tillstånd att i sin affärsverksamhet tillverka, bearbeta, förvara, ta emot eller avsända punktskattepliktiga varor enligt ett uppskovsförfarande i ett skatteupplag. Enligt artikel 8 i direktivet är den godkände upplagshavaren skyldig att betala punktskatt. |
| --- | --- |

(23)

I artikel 4.1 i det direktivet definieras godkänd upplagshavare som en fysisk eller juridisk person som fått tillstånd att i sin affärsverksamhet tillverka, bearbeta, förvara, ta emot eller avsända punktskattepliktiga varor enligt ett uppskovsförfarande i ett skatteupplag. Enligt artikel 8 i direktivet är den godkände upplagshavaren skyldig att betala punktskatt.

| (24) | De spanska myndigheterna förklarade varför de lämnat skatteupplysningar om bara ett av de två företag som ingått ett avtal om att på underleverantörsbasis producera fettsyrametylester (Fame) av soja- och palmolja. Eftersom detta avtal avsåg punktskattepliktiga varor omfattades det av direktiv 2008/118/EG med avseende på innehav, flyttning och övervakning av produkterna. De spanska myndigheterna uppgav att ägaren av produkten inte omfattades av definitionen av godkänd upplagshavare enligt artikel 4.1 i direktivet. |
| --- | --- |

(24)

De spanska myndigheterna förklarade varför de lämnat skatteupplysningar om bara ett av de två företag som ingått ett avtal om att på underleverantörsbasis producera fettsyrametylester (Fame) av soja- och palmolja. Eftersom detta avtal avsåg punktskattepliktiga varor omfattades det av direktiv 2008/118/EG med avseende på innehav, flyttning och övervakning av produkterna. De spanska myndigheterna uppgav att ägaren av produkten inte omfattades av definitionen av godkänd upplagshavare enligt artikel 4.1 i direktivet.

V.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

| (25) | Redan i sitt beslut i ärende NN 61/2004 slog kommissionen fast att åtgärden i fråga inbegrep stöd i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget. Kommissionen bedömde denna stödordning med utgångspunkt i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön från 2001 (8) och konstaterade att det var oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(25)

Redan i sitt beslut i ärende NN 61/2004 slog kommissionen fast att åtgärden i fråga inbegrep stöd i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget. Kommissionen bedömde denna stödordning med utgångspunkt i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön från 2001 (8) och konstaterade att det var oförenligt med den inre marknaden.

| (26) | De spanska myndigheterna har nu lämnat detaljerade upplysningar till generaldirektoratet för konkurrens, inklusive relevanta uppgifter om produktionskostnaderna för bioetanol och biodiesel under hela stödordningens varaktighet. När produktionskostnaderna för biodrivmedel jämförs med priset före skatt vid pump för fossila bränslen, såsom framgår av tabellerna i bilagan till detta beslut, kan två situationer med överkompensation iakttas: för bioetanol 2010 och för biodiesel 2012. |
| --- | --- |

(26)

De spanska myndigheterna har nu lämnat detaljerade upplysningar till generaldirektoratet för konkurrens, inklusive relevanta uppgifter om produktionskostnaderna för bioetanol och biodiesel under hela stödordningens varaktighet. När produktionskostnaderna för biodrivmedel jämförs med priset före skatt vid pump för fossila bränslen, såsom framgår av tabellerna i bilagan till detta beslut, kan två situationer med överkompensation iakttas: för bioetanol 2010 och för biodiesel 2012.

| (27) | Vad beträffar den alternativa metod som Spanien föreslagit, där världsmarknadspriserna för fossila bränslen används som utgångspunkt, noterar kommissionen att denna metod skiljer sig från den som Spanien föreslog och kommissionen använde vid bedömningen av åtgärd NN 61/2004. Kommissionen kontrollerar nu om Spanien har genomfört stödordningen korrekt i överensstämmelse med det beslut varigenom den godkändes i ärende NN 61/2004, och den alternativa metod som föreslagits kan därför inte godtas. |
| --- | --- |

(27)

Vad beträffar den alternativa metod som Spanien föreslagit, där världsmarknadspriserna för fossila bränslen används som utgångspunkt, noterar kommissionen att denna metod skiljer sig från den som Spanien föreslog och kommissionen använde vid bedömningen av åtgärd NN 61/2004. Kommissionen kontrollerar nu om Spanien har genomfört stödordningen korrekt i överensstämmelse med det beslut varigenom den godkändes i ärende NN 61/2004, och den alternativa metod som föreslagits kan därför inte godtas.

| (28) | Kommissionen noterar dock att ingen ihållande överkompensation kan iakttas. Inte heller om man tittar på stödet under hela stödordningens varaktighet finns det något tecken på generell överkompensation. Kommissionen noterar de förklaringarn som lämnats av Spanien (se skälen 18–20 och 22). |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen noterar dock att ingen ihållande överkompensation kan iakttas. Inte heller om man tittar på stödet under hela stödordningens varaktighet finns det något tecken på generell överkompensation. Kommissionen noterar de förklaringarn som lämnats av Spanien (se skälen 18–20 och 22).

| (29) | När det gäller bioetanol anser kommissionen att några korrigeringar för att avhjälpa överkompensationen inte var nödvändiga. I detta fall kunde Spanien visa att överkompensationen avhjälpts, främst till följd av att råvarupriserna steg avsevärt efter juni 2010. Under 2011 och 2012 kan någon överkompensation inte heller iakttas för bioetanol. |
| --- | --- |

(29)

När det gäller bioetanol anser kommissionen att några korrigeringar för att avhjälpa överkompensationen inte var nödvändiga. I detta fall kunde Spanien visa att överkompensationen avhjälpts, främst till följd av att råvarupriserna steg avsevärt efter juni 2010. Under 2011 och 2012 kan någon överkompensation inte heller iakttas för bioetanol.

| (30) | Vad beträffar biodiesel noterar kommissionen att en liten överkompensation på 41,85 euro/1 000 l kan observeras under 2012. Överkompensationen ägde rum trots att åtgärden och i synnerhet stödnivån förblev oförändrad. Denna situation orsakades av faktorer utan koppling till stödordningen, framför allt det kraftigt höjda priset för fossil diesel i Spanien. Kommissionen noterar att priset för diesel 2012 var 8 % högre än 2011, 36 % högre än 2010 och 71 % högre än 2009. Jämförelsevis konstateras att produktionskostnaderna för biodiesel 2012 låg på samma nivå som 2011, 16 % högre än kostnaderna 2010 och 25 % högre än 2009. Kommissionen noterar också att stödordningen upphörde att gälla vid utgången av 2012, och det var därför inte möjligt att justera punktskattebefrielsen för att undvika framtida överkompensation i enlighet med skäl 19 i kommissionens beslut i ärende NN 61/2004. Kommissionen noterar också att inget stöd beviljades inom ramen för stödordningen under 2013 eller något av de därpå följande åren. Slutligen kan, såsom förklaras i skäl 28, ingen överkompensation iakttas för stödordningens hela varaktighet, om hänsyn även tas till uppgifterna för 2012. Detta kan alltså ses som ett tecken på att Spanien kunde förlita sig på den förhandsberäkningsmetod som anges i stödordningen. |
| --- | --- |

(30)

Vad beträffar biodiesel noterar kommissionen att en liten överkompensation på 41,85 euro/1 000 l kan observeras under 2012. Överkompensationen ägde rum trots att åtgärden och i synnerhet stödnivån förblev oförändrad. Denna situation orsakades av faktorer utan koppling till stödordningen, framför allt det kraftigt höjda priset för fossil diesel i Spanien. Kommissionen noterar att priset för diesel 2012 var 8 % högre än 2011, 36 % högre än 2010 och 71 % högre än 2009. Jämförelsevis konstateras att produktionskostnaderna för biodiesel 2012 låg på samma nivå som 2011, 16 % högre än kostnaderna 2010 och 25 % högre än 2009. Kommissionen noterar också att stödordningen upphörde att gälla vid utgången av 2012, och det var därför inte möjligt att justera punktskattebefrielsen för att undvika framtida överkompensation i enlighet med skäl 19 i kommissionens beslut i ärende NN 61/2004. Kommissionen noterar också att inget stöd beviljades inom ramen för stödordningen under 2013 eller något av de därpå följande åren. Slutligen kan, såsom förklaras i skäl 28, ingen överkompensation iakttas för stödordningens hela varaktighet, om hänsyn även tas till uppgifterna för 2012. Detta kan alltså ses som ett tecken på att Spanien kunde förlita sig på den förhandsberäkningsmetod som anges i stödordningen.

| (31) | Med beaktande av de kompletterande upplysningar som lämnats av Spanien anser kommissionen att Spanien inte har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt skäl 19 i kommissionens beslut i ärende NN 61/2004. |
| --- | --- |

(31)

Med beaktande av de kompletterande upplysningar som lämnats av Spanien anser kommissionen att Spanien inte har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt skäl 19 i kommissionens beslut i ärende NN 61/2004.

| (32) | På grundval av de förklaringar som Spanien lämnat om tillämpningen av direktiv 2008/118/EG godtar kommissionen att de spanska myndigheterna rapporterat om alla relevanta företag. |
| --- | --- |

(32)

På grundval av de förklaringar som Spanien lämnat om tillämpningen av direktiv 2008/118/EG godtar kommissionen att de spanska myndigheterna rapporterat om alla relevanta företag.

VI.   SLUTSATS

| (33) | Kommissionen slår fast att Spanien har genomfört stödordning NN 61/2004 korrekt, i överensstämmelse med kommissionens beslut om godkännande av stödordningen. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen slår fast att Spanien har genomfört stödordning NN 61/2004 korrekt, i överensstämmelse med kommissionens beslut om godkännande av stödordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den statliga stödordning NN 61/2004 som Spanien har genomfört är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och har genomförts korrekt, i överensstämmelse med kommissionens beslut i ärende NN 61/2004.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien.

Utfärdat i Bryssel den 9 juli 2014.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 37, 7.2.2014, s. 44.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  EUT C 219, 12.9.2006, s. 3.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

4

(5)  För bioetanol var detta belopp 371,69 euro/1 000 liter under perioden 2004–2009 och 400,69 euro/1 000 liter under perioden 2009–2012. När det gäller biodiesel var de skattesatser som tillämpades 269,89 euro/1 000 liter under perioden 2004–2006, 278 euro/1 000 liter under perioden 2007–2009 och 307 euro/1 000 liter under perioden 2009–2012.

5

(6)  Sockerprisindex börjar längst ned till höger och spannmålsprisindex längst upp till höger.

6

(7)  Rådets direktiv 2008/118/EG av den 16 december 2008 om allmänna regler för punktskatt och om upphävande av direktiv 92/12/EEG (EUT L 9, 14.1.2009, s. 12).

7

(8)  EGT C 37, 3.2.2001, s. 3.

8

---

BILAGA

Tabell 1

Produktionskostnader för bioetanol i Spanien

| Produktionskostnader för bioetanol i Spanien |
| --- |
| euro/1 000 liter | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Råvaror | (+) | (...) (*) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Arbetskraft | (+) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Värdeminskning | (+) |
| Rörliga och finansiella kostnader | (+) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Transport och distribution | (+) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Inkomster från biprodukter | (–) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Direktstöd | (–) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Totala produktionskostnader | | 603 | 692 | 672 | 582 | 602 | 581 | 510 | 688 | 763 |
| Produktionsmarginal (5 %) | (+) | 30 | 35 | 34 | 29 | 30 | 29 | 26 | 34 | 38 |
| Faktor för korrigering för olika energiinnehåll | (+) | 329 | 378 | 367 | 318 | 329 | 317 | 278 | 376 | 417 |
| Totala kostnader för bioetanol (före skatt) | (B) | 962 | 1 104 | 1 073 | 929 | 961 | 927 | 814 | 1 098 | 1 218 |
| Kostnader för 95-oktanig bensin (före skatt) | (P) | 351,8 | 427,0 | 483,3 | 497,0 | 560,8 | 436,7 | 555,4 | 674,6 | 741,0 |
| Högsta kompensationsmarginal | (M) = (B) – (P) | 610,6 | 677,4 | 589,2 | 431,9 | 400,0 | 490,6 | 258,6 | 423,4 | 476,7 |
| Punktskatt på mineraloljor (IEH) | (IEH) | 371,7 | 371,7 | 371,7 | 371,7 | 371,7 | 371,7 | 400,7 | 400,7 | 400,7 | 400,7 |
| Underkompensation (I) | (I) = (M) – (IEH) | 238,90 | 305,74 | 217,52 | 60,18 | 28,30 | 118,89 | 89,89 | 142,13 | 22,76 | 76,06 |
| Källa: | Spanska myndigheter |

Produktionskostnader för bioetanol i Spanien

euro/1 000 liter

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Råvaror

(+)

(...) (*)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Arbetskraft

(+)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Värdeminskning

(+)

Rörliga och finansiella kostnader

(+)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Transport och distribution

(+)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Inkomster från biprodukter

(–)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Direktstöd

(–)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Totala produktionskostnader

603

692

672

582

602

581

510

688

763

Produktionsmarginal (5 %)

(+)

30

35

34

29

30

29

26

34

38

Faktor för korrigering för olika energiinnehåll

(+)

329

378

367

318

329

317

278

376

417

Totala kostnader för bioetanol (före skatt)

(B)

962

1 104

1 073

929

961

927

814

1 098

1 218

Kostnader för 95-oktanig bensin (före skatt)

(P)

351,8

427,0

483,3

497,0

560,8

436,7

555,4

674,6

741,0

Högsta kompensationsmarginal

(M) = (B) – (P)

610,6

677,4

589,2

431,9

400,0

490,6

258,6

423,4

476,7

Punktskatt på mineraloljor (IEH)

(IEH)

371,7

371,7

371,7

371,7

371,7

371,7

400,7

400,7

400,7

400,7

Underkompensation (I)

(I) = (M) – (IEH)

238,90

305,74

217,52

60,18

28,30

118,89

89,89

142,13

22,76

76,06

Källa:

Spanska myndigheter

Tabell 2

Produktionskostnader för biodiesel i Spanien

| Produktionskostnader för biodiesel i Spanien |
| --- |
| euro/1 000 liter | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Råvaror | (+) | (...) (**) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Arbetskraft | (+) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Värdeminskning | (+) |
| Rörliga och finansiella kostnader | (+) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Transport och distribution | (+) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Inkomster från biprodukter | (–) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Direktstöd | (–) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Totala produktionskostnader | | 553 | 744 | 710 | 762 | 992 | 733 | 791 | 917 | 918 |
| Produktionsmarginal (5 %) | (+) | 28 | 37 | 36 | 38 | 50 | 37 | 40 | 46 | 46 |
| Faktor för korrigering för olika energiinnehåll | (+) | 52 | 70 | 67 | 72 | 94 | 69 | 75 | 87 | 87 |
| Totala kostnader för biodiesel (före skatt) | (B) | 633 | 852 | 813 | 872 | 1 135 | 839 | 905 | 1 050 | 1 051 |
| Kostnader för gasolja A (före skatt) | (P) | 355,0 | 476,0 | 521,7 | 524,9 | 672,8 | 459,0 | 576,5 | 727,9 | 785,5 |
| Högsta kompensationsmarginal | (M) = (B) – (P) | 277,9 | 375,5 | 290,9 | 347,2 | 462,5 | 379,9 | 379,9 | 328,8 | 321,6 | 265,2 |
| Punktskatt på mineraloljor | (IEH) | 269,86 | 269,86 | 269,86 | 278 | 278 | 278 | 307 | 307 | 307 | 307 |
| Underkompensation (I) | (I) = (M) – (IEH) | 8,05 | 105,65 | 21,04 | 69,21 | 184,54 | 101,92 | 72,92 | 21,80 | 14,61 | 41,85 |
| Källa: | Spanska myndigheter |

Produktionskostnader för biodiesel i Spanien

euro/1 000 liter

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Råvaror

(+)

(...) (**)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Arbetskraft

(+)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Värdeminskning

(+)

Rörliga och finansiella kostnader

(+)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Transport och distribution

(+)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Inkomster från biprodukter

(–)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Direktstöd

(–)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Totala produktionskostnader

553

744

710

762

992

733

791

917

918

Produktionsmarginal (5 %)

(+)

28

37

36

38

50

37

40

46

46

Faktor för korrigering för olika energiinnehåll

(+)

52

70

67

72

94

69

75

87

87

Totala kostnader för biodiesel (före skatt)

(B)

633

852

813

872

1 135

839

905

1 050

1 051

Kostnader för gasolja A (före skatt)

(P)

355,0

476,0

521,7

524,9

672,8

459,0

576,5

727,9

785,5

Högsta kompensationsmarginal

(M) = (B) – (P)

277,9

375,5

290,9

347,2

462,5

379,9

379,9

328,8

321,6

265,2

Punktskatt på mineraloljor

(IEH)

269,86

269,86

269,86

278

278

278

307

307

307

307

Underkompensation (I)

(I) = (M) – (IEH)

8,05

105,65

21,04

69,21

184,54

101,92

72,92

21,80

14,61

41,85

Källa:

Spanska myndigheter

---

(*)  Affärshemlighet.

(**)  Affärshemlighet.

---

| 7.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 323/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 323/19

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 23 juli 2013

om det statliga stöd SA.35062 (13/N-2) som Portugal har genomfört till förmån för Caixa Geral de Depósitos

[delgivet med nr C(2013) 4801]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2014/767/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett medlemsstaterna och andra berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 28 juni 2012 anmälde Republiken Portugal (nedan kallad Portugal) rekapitaliseringsåtgärder till förmån för Caixa Geral de Depósitos, SA (nedan kallad CGD eller banken). |
| --- | --- |

(1)

Den 28 juni 2012 anmälde Republiken Portugal (nedan kallad Portugal) rekapitaliseringsåtgärder till förmån för Caixa Geral de Depósitos, SA (nedan kallad CGD eller banken).

| (2) | Den 18 juli 2012 antog kommissionen ett beslut i ärende SA.35062 (12/NN) (nedan kallat beslutet om undsättning) (2), där den godkände den rekapitalisering av CGD i form av undsättningsstöd som genomfördes den 29 juni 2012. |
| --- | --- |

(2)

Den 18 juli 2012 antog kommissionen ett beslut i ärende SA.35062 (12/NN) (nedan kallat beslutet om undsättning) (2), där den godkände den rekapitalisering av CGD i form av undsättningsstöd som genomfördes den 29 juni 2012.

| (3) | Genom ett e-postbrev av den 27 september 2012 informerade Portugal kommissionen om att ett dotterbolag till CGD, Caixa Geral Finance Limited (nedan kallat CGDF), skulle betala ut utdelningar till innehavarna av permanenta icke-kumulativa preferensaktier nästföljande dag. |
| --- | --- |

(3)

Genom ett e-postbrev av den 27 september 2012 informerade Portugal kommissionen om att ett dotterbolag till CGD, Caixa Geral Finance Limited (nedan kallat CGDF), skulle betala ut utdelningar till innehavarna av permanenta icke-kumulativa preferensaktier nästföljande dag.

| (4) | CGDF verkställde utbetalningen av utdelningarna den 28 september 2012. |
| --- | --- |

(4)

CGDF verkställde utbetalningen av utdelningarna den 28 september 2012.

| (5) | Den 18 december 2012 antog kommissionen ett beslut i ärende SA.35062 (12/NN) (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) (3) om att inleda det formella granskningsförfarandet avseende missbruk av undsättningsstöd i enlighet med artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (4). |
| --- | --- |

(5)

Den 18 december 2012 antog kommissionen ett beslut i ärende SA.35062 (12/NN) (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) (3) om att inleda det formella granskningsförfarandet avseende missbruk av undsättningsstöd i enlighet med artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (4).

| (6) | Genom att offentliggöra beslutet uppmanade kommissionen berörda parter att yttra sig om kommissionens preliminära slutsats att betalningen av utdelningar utgjorde en överträdelse av villkoren i beslutet om undsättning. Kommissionen mottog dock inga synpunkter om detta. |
| --- | --- |

(6)

Genom att offentliggöra beslutet uppmanade kommissionen berörda parter att yttra sig om kommissionens preliminära slutsats att betalningen av utdelningar utgjorde en överträdelse av villkoren i beslutet om undsättning. Kommissionen mottog dock inga synpunkter om detta.

| (7) | På grund av att ärendet är brådskande godtar Portugal undantagsvis att detta beslut antas på engelska. |
| --- | --- |

(7)

På grund av att ärendet är brådskande godtar Portugal undantagsvis att detta beslut antas på engelska.

2.   BESKRIVNING

2.1   Stödmottagaren

| (8) | CGD är en bankkoncern som är helägd av Portugal. Koncernen hade den 31 december 2012 totala nettotillgångar (grundat på räkenskapssystem) (5) motsvarande 116,9 miljarder euro och en total nettolåneportfölj på 74,7 miljoner euro. Bankens verksamhet omfattar bland annat landsomfattande och internationell affärsbanksverksamhet (särskilt i Spanien, portugisisktalande Afrika, Macao och Brasilien), investmentbanktjänster, kapitalförvaltning, specialiserad kreditverksamhet och försäkringsverksamhet. |
| --- | --- |

(8)

CGD är en bankkoncern som är helägd av Portugal. Koncernen hade den 31 december 2012 totala nettotillgångar (grundat på räkenskapssystem) (5) motsvarande 116,9 miljarder euro och en total nettolåneportfölj på 74,7 miljoner euro. Bankens verksamhet omfattar bland annat landsomfattande och internationell affärsbanksverksamhet (särskilt i Spanien, portugisisktalande Afrika, Macao och Brasilien), investmentbanktjänster, kapitalförvaltning, specialiserad kreditverksamhet och försäkringsverksamhet.

| (9) | År 2012 hade CGD-koncernen en ledande position inom de flesta affärsområden där koncernen var verksam på den inhemska portugisiska marknaden (särskilt lån och förskott till kunder, inlåning från allmänheten, försäkringar, leasing, investmentbanktjänster och tillgångsförvaltning).

  Tabell 1


  CGD:s viktigaste finansiella siffror (baserade på bokföringsparameter) | 31.12.2012 |
| --- | --- | --- |
| Totala tillgångar (miljarder euro) | 116,9 |
| Lån till kunder (miljarder euro) | 74,7 |
| Inlåning från allmänheten (miljarder euro) (*) | 71,4 |
| Total kapitalmarknadsfinansiering (miljarder euro) (**) | 35,2 |
| Anställda, totalt koncernen | 23 028 |
| Antal filialer, totalt koncernen | 1 293 |
| Nationell marknadsandel av inlåning | 28,1  % |
| Nationell marknadsandel av lån | 21,3  % |

(9)

År 2012 hade CGD-koncernen en ledande position inom de flesta affärsområden där koncernen var verksam på den inhemska portugisiska marknaden (särskilt lån och förskott till kunder, inlåning från allmänheten, försäkringar, leasing, investmentbanktjänster och tillgångsförvaltning).

Tabell 1

CGD:s viktigaste finansiella siffror (baserade på bokföringsparameter)

31.12.2012

Totala tillgångar (miljarder euro)

116,9

Lån till kunder (miljarder euro)

74,7

Inlåning från allmänheten (miljarder euro) (*)

71,4

Total kapitalmarknadsfinansiering (miljarder euro) (**)

35,2

Anställda, totalt koncernen

23 028

Antal filialer, totalt koncernen

1 293

Nationell marknadsandel av inlåning

28,1  %

Nationell marknadsandel av lån

21,3  %

2.2   De händelser som utlöste stödåtgärderna

| (10) | CGD:s tillgång till kapitalmarknaden försvårades när statsskuldkrisen bröt ut. Svårigheterna började med problem med tillträde till de medellång- och långfristiga kapitalmarknaderna och utökades gradvis till att även omfatta de kortfristiga penningmarknaderna. |
| --- | --- |

(10)

CGD:s tillgång till kapitalmarknaden försvårades när statsskuldkrisen bröt ut. Svårigheterna började med problem med tillträde till de medellång- och långfristiga kapitalmarknaderna och utökades gradvis till att även omfatta de kortfristiga penningmarknaderna.

| (11) | Till följd av detta blev CGD tvungen att minska sitt beroende av kapitalmarknadsfinansiering och aktiverade sin likviditetsberedskapsplan första kvartalet 2010. Syftet var att a) försöka finna alternativa finansieringskällor, främst genom säkerställd finansiering (kollateralisering), b) öka poolen av säkerheter som skulle vara godtagbara för ECB, c) sälja icke-strategiska tillgångar och d) lägga fram sina egna kreditbetyg för investerare och motparter. |
| --- | --- |

(11)

Till följd av detta blev CGD tvungen att minska sitt beroende av kapitalmarknadsfinansiering och aktiverade sin likviditetsberedskapsplan första kvartalet 2010. Syftet var att a) försöka finna alternativa finansieringskällor, främst genom säkerställd finansiering (kollateralisering), b) öka poolen av säkerheter som skulle vara godtagbara för ECB, c) sälja icke-strategiska tillgångar och d) lägga fram sina egna kreditbetyg för investerare och motparter.

| (12) | Enligt den plan för ekonomiskt och finansiellt stöd som Portugal, kommissionen, ECB och IMF enats om uppmanades CGD att lägga fram en finansierings- och kapitalplan för perioden 2011–2015, som skulle ses över en gång i kvartalet. Den första versionen av finansierings- och kapitalplanen lades fram den 26 juli 2011 och har reviderats. |
| --- | --- |

(12)

Enligt den plan för ekonomiskt och finansiellt stöd som Portugal, kommissionen, ECB och IMF enats om uppmanades CGD att lägga fram en finansierings- och kapitalplan för perioden 2011–2015, som skulle ses över en gång i kvartalet. Den första versionen av finansierings- och kapitalplanen lades fram den 26 juli 2011 och har reviderats.

| (13) | När det gäller CGD:s solvens uppgick bankens kärnprimärkapitalgrad, beräknad enligt Basel II-reglerna, till 9,48 % per den 31 december 2011. Syftet med finansierings- och kapitalplanen var bland annat att banken skulle nå en kärnprimärkapitalgrad på 10 % den 31 december 2012 enligt Basel II-reglerna och enligt kraven i det samförståndsavtal som ingåtts mellan den portugisiska regeringen å ena sidan och IMF, kommissionen och ECB å andra sidan. Enligt Europeiska bankmyndighetens (nedan kallad EBA) rekommendation uppdaterades finansierings- och kapitalplanen avseende den kapitalnivå som CGD skulle ha från den 30 juni 2012 och framåt för att tillgodose de kapitalbehov som beräknats på grundval av bankens statsskuld och lokala kommunskuld (nedan kallad statsskuldbuffert) och det kapitalbehov som konstaterats vid ett stresstest som utförts av EBA (nedan kallade EBA-kraven). |
| --- | --- |

(13)

När det gäller CGD:s solvens uppgick bankens kärnprimärkapitalgrad, beräknad enligt Basel II-reglerna, till 9,48 % per den 31 december 2011. Syftet med finansierings- och kapitalplanen var bland annat att banken skulle nå en kärnprimärkapitalgrad på 10 % den 31 december 2012 enligt Basel II-reglerna och enligt kraven i det samförståndsavtal som ingåtts mellan den portugisiska regeringen å ena sidan och IMF, kommissionen och ECB å andra sidan. Enligt Europeiska bankmyndighetens (nedan kallad EBA) rekommendation uppdaterades finansierings- och kapitalplanen avseende den kapitalnivå som CGD skulle ha från den 30 juni 2012 och framåt för att tillgodose de kapitalbehov som beräknats på grundval av bankens statsskuld och lokala kommunskuld (nedan kallad statsskuldbuffert) och det kapitalbehov som konstaterats vid ett stresstest som utförts av EBA (nedan kallade EBA-kraven).

| (14) | Enligt finansierings- och kapitalplanen från maj 2012 och enligt EBA:s rekommendation konstaterades att CGD behövde öka sitt kapital med 1,650 miljoner euro. |
| --- | --- |

(14)

Enligt finansierings- och kapitalplanen från maj 2012 och enligt EBA:s rekommendation konstaterades att CGD behövde öka sitt kapital med 1,650 miljoner euro.

2.3   Stödåtgärderna

| (15) | De rekapitaliseringsåtgärder som Portugal vidtog i egenskap av CGD:s enda aktieägare bestod av följande:






  i) | Teckning av nyemitterade aktier (nedan kallad kapitalökningen) till ett belopp av 750 miljoner euro. |
| --- | --- | --- |

(15)

De rekapitaliseringsåtgärder som Portugal vidtog i egenskap av CGD:s enda aktieägare bestod av följande:

i)

Teckning av nyemitterade aktier (nedan kallad kapitalökningen) till ett belopp av 750 miljoner euro.

| ii) | Teckning av konvertibla instrument som utfärdats av CGD till ett belopp av 900 miljoner euro. Instrumenten är stödberättigande för solvensändamål som kärnprimärkapital enligt EBA-kraven. |
| --- | --- |

ii)

Teckning av konvertibla instrument som utfärdats av CGD till ett belopp av 900 miljoner euro. Instrumenten är stödberättigande för solvensändamål som kärnprimärkapital enligt EBA-kraven.

| (16) | En detaljerad beskrivning av stödåtgärderna lämnas i skälen 12–25 i beslutet om undsättning. |
| --- | --- |

(16)

En detaljerad beskrivning av stödåtgärderna lämnas i skälen 12–25 i beslutet om undsättning.

2.4   Det formella granskningsförfarandet om missbruk av stöd

| (17) | Såsom anges i skäl 31 i undsättningsbeslutet åtog sig Portugal att se till att CGD (som koncern) tillämpar beteendebegränsningar motsvarande de som gäller för banker som rekapitaliseras enligt den nya rekapitaliseringsordningen för kreditinstitut i Portugal (6), vilket bland annat omfattar följande:






  — | Förbud mot utdelningar. |
| --- | --- | --- |

(17)

Såsom anges i skäl 31 i undsättningsbeslutet åtog sig Portugal att se till att CGD (som koncern) tillämpar beteendebegränsningar motsvarande de som gäller för banker som rekapitaliseras enligt den nya rekapitaliseringsordningen för kreditinstitut i Portugal (6), vilket bland annat omfattar följande:

—

Förbud mot utdelningar.

| — | Förbud mot kupong- och räntebetalningar för hybridinstrument och efterställda skulder som inte innehas av Portugal och där det inte finns något rättsligt krav att göra sådana betalningar. |
| --- | --- |

—

Förbud mot kupong- och räntebetalningar för hybridinstrument och efterställda skulder som inte innehas av Portugal och där det inte finns något rättsligt krav att göra sådana betalningar.

| (18) | Den 28 september 2012 betalade CGDF, som är dotterbolag till CGD, ut utdelningar på permanenta icke-kumulativa preferensaktier till ett belopp av 405 415 euro utan kommissionens godkännande. Beloppet motsvarar 0,025 % av det kapital som tillfördes den 29 juni 2012. |
| --- | --- |

(18)

Den 28 september 2012 betalade CGDF, som är dotterbolag till CGD, ut utdelningar på permanenta icke-kumulativa preferensaktier till ett belopp av 405 415 euro utan kommissionens godkännande. Beloppet motsvarar 0,025 % av det kapital som tillfördes den 29 juni 2012.

| (19) | I beslutet om att inleda förfarandet ansåg kommissionen preliminärt att den utbetalning av utdelningar som gjordes av CGDF den 28 september 2012 omfattas av det förbud mot utdelningar som gällde för CGD enligt beslutet om undsättning, och att utbetalningarna av utdelningar således utgjorde missbruk av det beviljade undsättningsstödet. |
| --- | --- |

(19)

I beslutet om att inleda förfarandet ansåg kommissionen preliminärt att den utbetalning av utdelningar som gjordes av CGDF den 28 september 2012 omfattas av det förbud mot utdelningar som gällde för CGD enligt beslutet om undsättning, och att utbetalningarna av utdelningar således utgjorde missbruk av det beviljade undsättningsstödet.

3.   OMSTRUKTURERING AV CGD

| (20) | CGD lämnade in en omstruktureringsplan som består av följande fyra huvudpunkter:






  — | Skuldsanering av CGD-koncernens balansräkning genom att sälja försäkringsverksamheten och återstående icke-strategiska innehav samt avveckling av tillgångar som inte hör till kärntillgångarna. |
| --- | --- | --- |

(20)

CGD lämnade in en omstruktureringsplan som består av följande fyra huvudpunkter:

—

Skuldsanering av CGD-koncernens balansräkning genom att sälja försäkringsverksamheten och återstående icke-strategiska innehav samt avveckling av tillgångar som inte hör till kärntillgångarna.

| — | Ökad driftseffektivitet. |
| --- | --- |

—

Ökad driftseffektivitet.

| — | Omstrukturering av CGD:s verksamheter i Spanien. |
| --- | --- |

—

Omstrukturering av CGD:s verksamheter i Spanien.

| — | Återbetalning av 900 miljoner euro i konvertibla instrument under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

—

Återbetalning av 900 miljoner euro i konvertibla instrument under omstruktureringsperioden.

Skuldsanering

| (21) | CGD hade redan före kapitalökningen i juni 2012 gjort ansträngningar för att skuldsanera sin balansräkning. Under perioden december 2010–juni 2012 minskade banken balansräkningen med omkring 8,2 miljarder euro (redovisningsparameter). |
| --- | --- |

(21)

CGD hade redan före kapitalökningen i juni 2012 gjort ansträngningar för att skuldsanera sin balansräkning. Under perioden december 2010–juni 2012 minskade banken balansräkningen med omkring 8,2 miljarder euro (redovisningsparameter).

| (22) | I omstruktureringskraven anges ytterligare skuldsaneringsinsatser. Enligt planen ska försäkringsverksamheten Caixa Seguros och andra icke-strategiska innehav säljas, och tillgångar som inte hör till kärnverksamheten ska avvecklas så att CGD kan inrikta sig mer på sina kärnverksamheter när det gäller banktjänster till privatpersoner och att frigöra medel för att stärka bankens kärnkapital. CGD siktar på att ytterligare skuldsanera koncernens balansräkning med [10–20] miljarder euro i tillgångar som inte hör till kärntillgångarna. Jämfört med den konsoliderade balansräkningen i december 2012 (grundat på redovisningsparametrar) – motsvarar detta en minskning på [10–20] %. Försäljningen av försäkringsverksamheten är en viktig del av skuldsaneringen, och bidrar med omkring [...] (***) miljarder euro till minskningen. Försäljningen av återstående icke-strategiska innehav kommer att bidra med [0–5] miljarder euro, återbetalningen av f.d. Banco Português de Negócios skuld (nedan kallad BPN) kommer att bidra med [0–5] miljarder euro och avvecklingen av krediter som inte hör till kärnverksamheten i Spanien med [0–5] miljarder euro. Dessutom kommer omkring två tredjedelar av portföljen med tillgångar som inte hör till kärnverksamheten ([10–20] miljarder euro) att avvecklas till årsslutet 2017. Återstoden av denna portfölj kommer att avvecklas efter 2017. |
| --- | --- |

(22)

I omstruktureringskraven anges ytterligare skuldsaneringsinsatser. Enligt planen ska försäkringsverksamheten Caixa Seguros och andra icke-strategiska innehav säljas, och tillgångar som inte hör till kärnverksamheten ska avvecklas så att CGD kan inrikta sig mer på sina kärnverksamheter när det gäller banktjänster till privatpersoner och att frigöra medel för att stärka bankens kärnkapital. CGD siktar på att ytterligare skuldsanera koncernens balansräkning med [10–20] miljarder euro i tillgångar som inte hör till kärntillgångarna. Jämfört med den konsoliderade balansräkningen i december 2012 (grundat på redovisningsparametrar) – motsvarar detta en minskning på [10–20] %. Försäljningen av försäkringsverksamheten är en viktig del av skuldsaneringen, och bidrar med omkring [...] (***) miljarder euro till minskningen. Försäljningen av återstående icke-strategiska innehav kommer att bidra med [0–5] miljarder euro, återbetalningen av f.d. Banco Português de Negócios skuld (nedan kallad BPN) kommer att bidra med [0–5] miljarder euro och avvecklingen av krediter som inte hör till kärnverksamheten i Spanien med [0–5] miljarder euro. Dessutom kommer omkring två tredjedelar av portföljen med tillgångar som inte hör till kärnverksamheten ([10–20] miljarder euro) att avvecklas till årsslutet 2017. Återstoden av denna portfölj kommer att avvecklas efter 2017.

| (23) | Caixa Seguros är marknadsledande i Portugal med totala marknadsandelar i december 2012 på 31 % i livförsäkringar respektive 26 % i skadeförsäkringar, inklusive en enhet med flera försäkringsgrenar för livförsäkrings- och skadeförsäkringsverksamheten och enheter för specialförsäkringar, särskilt hälso- och fordonsförsäkringar. Per den 31 december 2012 utgjorde Caixa Seguros 9,2 % av CGD:s konsoliderade nettotillgångar och genererade en nettoinkomst tillräknad CGD:s aktieägare på 89,7 miljoner euro, baserat på en volym av direktförsäkringspremier som 2012 uppgick till 3 195 miljarder euro. |
| --- | --- |

(23)

Caixa Seguros är marknadsledande i Portugal med totala marknadsandelar i december 2012 på 31 % i livförsäkringar respektive 26 % i skadeförsäkringar, inklusive en enhet med flera försäkringsgrenar för livförsäkrings- och skadeförsäkringsverksamheten och enheter för specialförsäkringar, särskilt hälso- och fordonsförsäkringar. Per den 31 december 2012 utgjorde Caixa Seguros 9,2 % av CGD:s konsoliderade nettotillgångar och genererade en nettoinkomst tillräknad CGD:s aktieägare på 89,7 miljoner euro, baserat på en volym av direktförsäkringspremier som 2012 uppgick till 3 195 miljarder euro.

| (24) | CGD kommer att omstrukturera Caixa Seguros så att bolaget blir mer attraktivt som säljobjekt och försäljningen underlättas. CGD kan [...]. Alla möjliga kombinationer är tillåtna i försäljningsprocessen och kan variera från [...]. Enligt CGD:s omstruktureringsplan förutsätts det att [...]. |
| --- | --- |

(24)

CGD kommer att omstrukturera Caixa Seguros så att bolaget blir mer attraktivt som säljobjekt och försäljningen underlättas. CGD kan [...]. Alla möjliga kombinationer är tillåtna i försäljningsprocessen och kan variera från [...]. Enligt CGD:s omstruktureringsplan förutsätts det att [...].

| (25) | CGD kommer också senast den [...] att sälja alla återstående icke-strategiska innehav i börsnoterade portugisiska företag, vilket minskar skuldsättningen i balansräkningen med ytterligare omkring [200–250] miljoner euro. CGD har redan sålt de flesta av sina icke-strategiska innehav, vilket gav en vinst på omkring 450 miljoner euro. |
| --- | --- |

(25)

CGD kommer också senast den [...] att sälja alla återstående icke-strategiska innehav i börsnoterade portugisiska företag, vilket minskar skuldsättningen i balansräkningen med ytterligare omkring [200–250] miljoner euro. CGD har redan sålt de flesta av sina icke-strategiska innehav, vilket gav en vinst på omkring 450 miljoner euro.

| (26) | CGD planerar dessutom att gradvis avveckla en tillgångsportfölj som härrör från den fallerade banken Banco Português de Negócios skuld (nedan kallad BPN) (7) till ett nominellt värde på [0–5] miljarder euro och ett nettotillgångsvärde på omkring [0–5] miljarder euro. Enligt den relaterade återbetalningsplanen kommer nettotillgångarnas värde att minskas med [40–50] % till [0–5] miljarder euro fram till utgången av 2017. |
| --- | --- |

(26)

CGD planerar dessutom att gradvis avveckla en tillgångsportfölj som härrör från den fallerade banken Banco Português de Negócios skuld (nedan kallad BPN) (7) till ett nominellt värde på [0–5] miljarder euro och ett nettotillgångsvärde på omkring [0–5] miljarder euro. Enligt den relaterade återbetalningsplanen kommer nettotillgångarnas värde att minskas med [40–50] % till [0–5] miljarder euro fram till utgången av 2017.

| (27) | Avslutningsvis kommer CGD att avveckla en portfölj med krediter som inte hör till kärnverksamheten. Dessa krediter härrör från bankens verksamhet rörande banktjänster till privatpersoner och till företag i Spanien. Portföljen är värd är omkring [0–5] miljarder euro. |
| --- | --- |

(27)

Avslutningsvis kommer CGD att avveckla en portfölj med krediter som inte hör till kärnverksamheten. Dessa krediter härrör från bankens verksamhet rörande banktjänster till privatpersoner och till företag i Spanien. Portföljen är värd är omkring [0–5] miljarder euro.

Effektiv drift

| (28) | Den andra huvudpunkten i omstruktureringen är åtgärder för att göra driften av banken mer effektiv. CGD hade redan vidtagit åtgärder 2011 och 2012 för att optimera sin kostnadsbas och har jämfört med finansiella data från före krisen minskat både arbetskostnaderna och försäljningskostnaderna samt de allmänna och administrativa kostnaderna för den inhemska verksamheten. |
| --- | --- |

(28)

Den andra huvudpunkten i omstruktureringen är åtgärder för att göra driften av banken mer effektiv. CGD hade redan vidtagit åtgärder 2011 och 2012 för att optimera sin kostnadsbas och har jämfört med finansiella data från före krisen minskat både arbetskostnaderna och försäljningskostnaderna samt de allmänna och administrativa kostnaderna för den inhemska verksamheten.

| (29) | CGD kommer att fortsätta optimeringsinsatserna genom att ytterligare minska driftskostnaderna under omstruktureringsperioden. En minskning av bankens personalstyrka och omförhandling av tjänsteavtal är de viktigaste faktorerna för att uppnå ytterligare besparingar. Enligt omstruktureringsplanen kommer CGD att fortsätta att minska sina arbetskostnader under omstruktureringsperioden. Man siktar på en minskning på [5–10] %, och enligt prognosen ska arbetskostnaderna uppgå till [500–550] miljoner euro i december 2013 och [450–500] miljoner euro i december 2017. Personalstyrkan i Portugal kommer att minskas med [5–10] %. I december 2012 arbetade 9 401 anställda med inhemska banktjänster till privatpersoner. CGD siktar på att minska det antalet till [8 500 – 9 000] till december 2017. |
| --- | --- |

(29)

CGD kommer att fortsätta optimeringsinsatserna genom att ytterligare minska driftskostnaderna under omstruktureringsperioden. En minskning av bankens personalstyrka och omförhandling av tjänsteavtal är de viktigaste faktorerna för att uppnå ytterligare besparingar. Enligt omstruktureringsplanen kommer CGD att fortsätta att minska sina arbetskostnader under omstruktureringsperioden. Man siktar på en minskning på [5–10] %, och enligt prognosen ska arbetskostnaderna uppgå till [500–550] miljoner euro i december 2013 och [450–500] miljoner euro i december 2017. Personalstyrkan i Portugal kommer att minskas med [5–10] %. I december 2012 arbetade 9 401 anställda med inhemska banktjänster till privatpersoner. CGD siktar på att minska det antalet till [8 500 – 9 000] till december 2017.

| (30) | CGD kommer dessutom att öka driftseffektiviteten genom att optimera nätverket av filialer. Det inhemska nätverket av filialer kommer att minskas med [5–10] %, från 840 filialer i juni 2012 till [750–800] filialer till den [...]. Stängningen av [70–80] filialer i Portugal från juni 2012 till [...] är ett led i en periodisk optimeringsprocess för att omvärdera och rationalisera CGD:s inhemska täckningsområde avseende banktjänster till privatpersoner och förväntas leda till årliga besparingar på [0–5] miljoner euro. Femtioåtta filialer har redan stängts eller håller på att stängas, och de återstående [10–20] filialerna kommer att stängas före [...]. |
| --- | --- |

(30)

CGD kommer dessutom att öka driftseffektiviteten genom att optimera nätverket av filialer. Det inhemska nätverket av filialer kommer att minskas med [5–10] %, från 840 filialer i juni 2012 till [750–800] filialer till den [...]. Stängningen av [70–80] filialer i Portugal från juni 2012 till [...] är ett led i en periodisk optimeringsprocess för att omvärdera och rationalisera CGD:s inhemska täckningsområde avseende banktjänster till privatpersoner och förväntas leda till årliga besparingar på [0–5] miljoner euro. Femtioåtta filialer har redan stängts eller håller på att stängas, och de återstående [10–20] filialerna kommer att stängas före [...].

| (31) | Slutligen kommer driften av CGD att effektiviseras genom en ökning av inkomsterna från tjänster och provisioner, som 2012 bidrog med omkring 25 % till de totala nettorörelseintäkterna, jämfört med ett genomsnitt på 29 % för motsvarande andel inom den portugisiska banksektorn. CGD kommer att införa nya avgiftsstrukturer för att bättre anpassa sina inkomstkällor till andra bankers inkomstkällor. |
| --- | --- |

(31)

Slutligen kommer driften av CGD att effektiviseras genom en ökning av inkomsterna från tjänster och provisioner, som 2012 bidrog med omkring 25 % till de totala nettorörelseintäkterna, jämfört med ett genomsnitt på 29 % för motsvarande andel inom den portugisiska banksektorn. CGD kommer att införa nya avgiftsstrukturer för att bättre anpassa sina inkomstkällor till andra bankers inkomstkällor.

Omstrukturering av verksamheterna i Spanien

| (32) | Den tredje huvudpunkten i omstruktureringsplanen är omstrukturering av bankverksamheterna i Spanien. CGD:s internationella verksamheter går för närvarande mycket bättre än de inhemska verksamheterna och bidrar på att viktigt sätt till bankens övergripande resultat. Bankens verksamheter i Spanien går emellertid med förlust. CGD började tillhandahålla banktjänster till privatpersoner i Spanien 1991 genom att förvärva Banco de Extremadura och Chase Manhattan España och därefter Banco Simeón 1995. För närvarande bedriver CGD denna verksamhet i Spanien via en filial vid namn Banco Caixa Geral (nedan kallad BCG). År 2007 började CGD även tillhandahålla banktjänster till företag via en filial som CGD etablerat i Spanien som inriktade sig på fastighetsprojekt, relaterad projektfinansiering och konsortielån. CGD:s banktjänster till privatpersoner i Spanien gick knappt jämnt upp under de senaste tio åren, men situationen var ännu värre när det gällde banktjänster till företag. CGD började tillhandahålla banktjänster till företag precis före finanskrisen. Resultaten är mycket dåliga, och på jämförelsevis kort tid drog verksamheten på sig stora förluster på omkring 250 miljoner euro i december 2012. Verksamheten att tillhandahålla banktjänster till företag kommer att upphöra fullständigt och [...]. |
| --- | --- |

(32)

Den tredje huvudpunkten i omstruktureringsplanen är omstrukturering av bankverksamheterna i Spanien. CGD:s internationella verksamheter går för närvarande mycket bättre än de inhemska verksamheterna och bidrar på att viktigt sätt till bankens övergripande resultat. Bankens verksamheter i Spanien går emellertid med förlust. CGD började tillhandahålla banktjänster till privatpersoner i Spanien 1991 genom att förvärva Banco de Extremadura och Chase Manhattan España och därefter Banco Simeón 1995. För närvarande bedriver CGD denna verksamhet i Spanien via en filial vid namn Banco Caixa Geral (nedan kallad BCG). År 2007 började CGD även tillhandahålla banktjänster till företag via en filial som CGD etablerat i Spanien som inriktade sig på fastighetsprojekt, relaterad projektfinansiering och konsortielån. CGD:s banktjänster till privatpersoner i Spanien gick knappt jämnt upp under de senaste tio åren, men situationen var ännu värre när det gällde banktjänster till företag. CGD började tillhandahålla banktjänster till företag precis före finanskrisen. Resultaten är mycket dåliga, och på jämförelsevis kort tid drog verksamheten på sig stora förluster på omkring 250 miljoner euro i december 2012. Verksamheten att tillhandahålla banktjänster till företag kommer att upphöra fullständigt och [...].

| (33) | CGD ser emellertid Spanien som en nyckelmarknad och har för avsikt att fortsätta sin verksamhet där, särskilt för att stödja portugisiska små och medelstora företags exportverksamhet. CGD kommer därför att fortsätta att tillhandahålla banktjänster till privatpersoner i Spanien, men i mycket mindre skala. För att verksamheten ska bli lönsam igen kommer antalet filialer att minskas med [47–52] %, från 209 filialer i juni 2012 till [100–110] filialer från och med [...]. Personalstyrkan för verksamheten i Spanien kommer att minskas med [46–49] %, från 974 anställda i juni 2012 till [500–523] anställda från och med [...]. |
| --- | --- |

(33)

CGD ser emellertid Spanien som en nyckelmarknad och har för avsikt att fortsätta sin verksamhet där, särskilt för att stödja portugisiska små och medelstora företags exportverksamhet. CGD kommer därför att fortsätta att tillhandahålla banktjänster till privatpersoner i Spanien, men i mycket mindre skala. För att verksamheten ska bli lönsam igen kommer antalet filialer att minskas med [47–52] %, från 209 filialer i juni 2012 till [100–110] filialer från och med [...]. Personalstyrkan för verksamheten i Spanien kommer att minskas med [46–49] %, från 974 anställda i juni 2012 till [500–523] anställda från och med [...].

| (34) | När det gäller geografisk täckning kommer BCG att koncentrera verksamheten rörande banktjänster till privatpersoner på regionerna Galicien, Kastilien och León, Asturien och Extremadura, och endast ha begränsad närvaro i de viktigaste gränsöverskridande handelscentrumen (Madrid och Katalonien). Verksamheten kommer dessutom att vara mycket begränsad, med [0–5 filialer] i varje region i områden med relevanta gränsöverskridande förbindelser, nämligen Baskien, Andalusien, Aragonien och Valencia, där BCG ska fungera som en relevant finansieringskälla för de spanska verksamheterna. |
| --- | --- |

(34)

När det gäller geografisk täckning kommer BCG att koncentrera verksamheten rörande banktjänster till privatpersoner på regionerna Galicien, Kastilien och León, Asturien och Extremadura, och endast ha begränsad närvaro i de viktigaste gränsöverskridande handelscentrumen (Madrid och Katalonien). Verksamheten kommer dessutom att vara mycket begränsad, med [0–5 filialer] i varje region i områden med relevanta gränsöverskridande förbindelser, nämligen Baskien, Andalusien, Aragonien och Valencia, där BCG ska fungera som en relevant finansieringskälla för de spanska verksamheterna.

Återbetalning av konvertibla instrument

| (35) | Syftet med den fjärde huvudpunkten i omstruktureringsplanen, återbetalning av 900 miljoner euro i konvertibla instrument under omstruktureringsperioden, är att minska CGD:s genomsnittliga finansieringskostnader. Genom att skuldsanera balansräkningen och öka den operativa lönsamheten bör CGD kunna lösa ut de konvertibla instrumenten. Försäljningen av försäkringsverksamheten bör bidra till att frigöra lagstadgat kapital och därmed möjliggöra en snabb återbetalning. |
| --- | --- |

(35)

Syftet med den fjärde huvudpunkten i omstruktureringsplanen, återbetalning av 900 miljoner euro i konvertibla instrument under omstruktureringsperioden, är att minska CGD:s genomsnittliga finansieringskostnader. Genom att skuldsanera balansräkningen och öka den operativa lönsamheten bör CGD kunna lösa ut de konvertibla instrumenten. Försäljningen av försäkringsverksamheten bör bidra till att frigöra lagstadgat kapital och därmed möjliggöra en snabb återbetalning.

| (36) | För att balansera målen att å ena sidan sänka de genomsnittliga finansieringskostnaderna och å andra sidan ha en tillräcklig kapitalbuffert, kommer CGD enligt omstruktureringsplanen att under räkenskapsåret 2014 använda [50–60] % av sitt överskottskapital (dvs. kapitalet över det tillämpliga minimikapitalkravet enligt EU-lagstiftning och portugisisk lag, inklusive första och andra pelaren) plus en kapitalbuffert på [100–150] räntepunkter) för att återbetala konvertibla instrument. Under räkenskapsåret 2015 och vid behov under de följande åren kommer CGD att använda [90–100] % av sitt överskottskapital för att återbetala konvertibla instrument. |
| --- | --- |

(36)

För att balansera målen att å ena sidan sänka de genomsnittliga finansieringskostnaderna och å andra sidan ha en tillräcklig kapitalbuffert, kommer CGD enligt omstruktureringsplanen att under räkenskapsåret 2014 använda [50–60] % av sitt överskottskapital (dvs. kapitalet över det tillämpliga minimikapitalkravet enligt EU-lagstiftning och portugisisk lag, inklusive första och andra pelaren) plus en kapitalbuffert på [100–150] räntepunkter) för att återbetala konvertibla instrument. Under räkenskapsåret 2015 och vid behov under de följande åren kommer CGD att använda [90–100] % av sitt överskottskapital för att återbetala konvertibla instrument.

| (37) | I tabell 2 anges de viktigaste finansiella prognoserna, baserade på redovisningsparametrar, i omstruktureringsplanen för CGD.

  Tabell 2


  Viktiga finansiella siffror för CGD, 2011–2017






















  Vinst och förlust | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Utvecklingstakt 2012–2017 (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kärnverksamhet | Totalt | Kärnverksamhet | Totalt | Kärnverksamhet | Totalt | Kärnverksamhet | Totalt | Kärnverksamhet | Totalt | Kärnverksamhet | Totalt | Kärnverksamhet | Totalt | Kärnverksamhet | Totalt |
| Vinst före skatt | –90 | – 545 | – 303 | – 367 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | [...] | [...] |
| K/I-tal | 57  % | 54  % | 52  % | 52  % | [70-80]% | [60-70]% | [60-70]% | [60-70]% | [40-50]% | [40-50]% | [40-50]% | [40-50]% | [40-50]% | [40-50]% | – [20-30] | – [20-30] |
| Anställda | 17 502 | 23 205 | 17 296 | 23 028 | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [1 000 -20 000 ] | [0-5] | – [20-30] |
| Filial | 1 344 | 1 344 | 1 293 | 1 293 | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | [1 000 -1 500 ] | – [0-5] | – [0-5] |
| Räntabilitet på eget kapital | –2,5  % | –7,4  % | –5,5  % | –6,3  % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] | [...] |

(37)

I tabell 2 anges de viktigaste finansiella prognoserna, baserade på redovisningsparametrar, i omstruktureringsplanen för CGD.

Tabell 2

Viktiga finansiella siffror för CGD, 2011–2017

Vinst och förlust

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Utvecklingstakt 2012–2017 (%)

Kärnverksamhet

Totalt

Kärnverksamhet

Totalt

Kärnverksamhet

Totalt

Kärnverksamhet

Totalt

Kärnverksamhet

Totalt

Kärnverksamhet

Totalt

Kärnverksamhet

Totalt

Kärnverksamhet

Totalt

Vinst före skatt

–90

– 545

– 303

– 367

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

[...]

[...]

K/I-tal

57  %

54  %

52  %

52  %

[70-80]%

[60-70]%

[60-70]%

[60-70]%

[40-50]%

[40-50]%

[40-50]%

[40-50]%

[40-50]%

[40-50]%

– [20-30]

– [20-30]

Anställda

17 502

23 205

17 296

23 028

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[1 000 -20 000 ]

[0-5]

– [20-30]

Filial

1 344

1 344

1 293

1 293

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

[1 000 -1 500 ]

– [0-5]

– [0-5]

Räntabilitet på eget kapital

–2,5  %

–7,4  %

–5,5  %

–6,3  %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...]

[...]

| Balansräkning | 2011 | 2012 | 2015 | 2017 | Utvecklingstakt 2012–2017 (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillgångar | Totalt | Kärnverksamhet | Icke kärnverksamhet | Totalt | Kärnverksamhet | Icke kärnverksamhet | Totalt | Kärnverksamhet | Icke kärnverksamhet | Totalt | Kärnverksamhet | Icke kärnverksamhet | Totalt | Kärnverksamhet | Icke kärnverksamhet |
| Lån till kunder (netto) | 78 248 | 75 095 | 3 153 | 74 713 | 71 338 | 3 375 | [70 000 -75 000 ] | [65 000 -70 000 ] | [1 500 -2 000 ] | [70 000 -75 000 ] | [70 000 -75 000 ] | [1 000 -1 500 ] | – [0-5] % | – [0-5] | – [60-70] |
| Andel nödlidande lån i förhållande till ny kredit | 4 800 | 4 727 | 72 | 6 551 | 6 427 | 124 | [10 000 -15 000 ] | [9 500 -10 000 ] | [400-450] | [10 000 -15 000 ] | [10 000 -15 000 ] | [500-550] | [60-70] % | [60-70] | [300-350] |
| Totala tillgångar | 120 642 | 103 262 | 17 380 | 116 857 | 100 333 | 16 523 | [100 000 -150 000 ] | [95 000 -100 000 ] | [8 500 -9 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [5 000 -10 000 ] | – [5-10] % | [0-5] | – [60-70] |
| Riskvägda tillgångar | 69 021 | 66 207 | 2 813 | 68 315 | 65 963 | 2 352 | [65 000 -70 000 ] | [60 000 -65 000 ] | [1 000 -1 500 ] | [65 000 -70 000 ] | [65 000 -70 000 ] | [1 000 -1 500 ] | [0-5] % | [0-5] | – [50-60] |

Balansräkning

2011

2012

2015

2017

Utvecklingstakt 2012–2017 (%)

Tillgångar

Totalt

Kärnverksamhet

Icke kärnverksamhet

Totalt

Kärnverksamhet

Icke kärnverksamhet

Totalt

Kärnverksamhet

Icke kärnverksamhet

Totalt

Kärnverksamhet

Icke kärnverksamhet

Totalt

Kärnverksamhet

Icke kärnverksamhet

Lån till kunder (netto)

78 248

75 095

3 153

74 713

71 338

3 375

[70 000 -75 000 ]

[65 000 -70 000 ]

[1 500 -2 000 ]

[70 000 -75 000 ]

[70 000 -75 000 ]

[1 000 -1 500 ]

– [0-5] %

– [0-5]

– [60-70]

Andel nödlidande lån i förhållande till ny kredit

4 800

4 727

72

6 551

6 427

124

[10 000 -15 000 ]

[9 500 -10 000 ]

[400-450]

[10 000 -15 000 ]

[10 000 -15 000 ]

[500-550]

[60-70] %

[60-70]

[300-350]

Totala tillgångar

120 642

103 262

17 380

116 857

100 333

16 523

[100 000 -150 000 ]

[95 000 -100 000 ]

[8 500 -9 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[5 000 -10 000 ]

– [5-10] %

[0-5]

– [60-70]

Riskvägda tillgångar

69 021

66 207

2 813

68 315

65 963

2 352

[65 000 -70 000 ]

[60 000 -65 000 ]

[1 000 -1 500 ]

[65 000 -70 000 ]

[65 000 -70 000 ]

[1 000 -1 500 ]

[0-5] %

[0-5]

– [50-60]

| Skulder | 2011 | 2012 | 2015 | 2017 | Utvecklingstakt 2012–2017 (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt | Kärnverksamhet | Icke kärnverksamhet | Totalt | Kärnverksamhet | Icke kärnverksamhet | Totalt | Kärnverksamhet | Icke kärnverksamhet | Totalt | Kärnverksamhet | Icke kärnverksamhet | Totalt | Kärnverksamhet | Icke kärn- verksamhet |
| Centralbank | 9 013 | 9 013 | 0 | 10 300 | 10 300 | 0 | [5 000 -10 000 ] | [5 000 -10 000 ] | [0-5] | [2 000 -2 500 ] | [2 000 -2 500 ] | [0-5] | – [70-80] % | – [70-80] | – |
| Skulder till kunder | 70 587 | 64 030 | 6 557 | 71 404 | 65 545 | 5 859 | [70 000 -75 000 ] | [65 000 -70 000 ] | [3 500 -4 000 ] | [75 000 -80 000 ] | [70 000 -75 000 ] | [1 500 -2 000 ] | [5-10] % | [10-20] | – [70-80] |
| Totalt skulder | 120 642 | 114 085 | 6 557 | 116 857 | 110 997 | 5 859 | [100 000 -150 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [3 500 -4 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [100 000 -150 000 ] | [1 500 -2 000 ] | – [5-10] % | – [0-5] | – [70-80] |
| Utlånings/inlåningstal | 122  % | 117  % | – | 114  % | 109  % | – | [100-150] % | [100-150] % | – | [90-100] % | [90-100] % | n.v.t. | – [10-20] % | – [10-20] | |
| EBA kärnprimärkapitalgrad | – | – | – | 9,5  % | 9,6  % | 9,5  % | [5-10] % | [10-20] % | [5-10] % | [10-20] % | [10-20] % | [5-10] % | [10-20] % | [10-20] | [0-5] |

Skulder

2011

2012

2015

2017

Utvecklingstakt 2012–2017 (%)

Totalt

Kärnverksamhet

Icke kärnverksamhet

Totalt

Kärnverksamhet

Icke kärnverksamhet

Totalt

Kärnverksamhet

Icke kärnverksamhet

Totalt

Kärnverksamhet

Icke kärnverksamhet

Totalt

Kärnverksamhet

Icke kärn- verksamhet

Centralbank

9 013

9 013

0

10 300

10 300

0

[5 000 -10 000 ]

[5 000 -10 000 ]

[0-5]

[2 000 -2 500 ]

[2 000 -2 500 ]

[0-5]

– [70-80] %

– [70-80]

–

Skulder till kunder

70 587

64 030

6 557

71 404

65 545

5 859

[70 000 -75 000 ]

[65 000 -70 000 ]

[3 500 -4 000 ]

[75 000 -80 000 ]

[70 000 -75 000 ]

[1 500 -2 000 ]

[5-10] %

[10-20]

– [70-80]

Totalt skulder

120 642

114 085

6 557

116 857

110 997

5 859

[100 000 -150 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[3 500 -4 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[100 000 -150 000 ]

[1 500 -2 000 ]

– [5-10] %

– [0-5]

– [70-80]

Utlånings/inlåningstal

122  %

117  %

–

114  %

109  %

–

[100-150] %

[100-150] %

–

[90-100] %

[90-100] %

n.v.t.

– [10-20] %

– [10-20]

EBA kärnprimärkapitalgrad

–

–

–

9,5  %

9,6  %

9,5  %

[5-10] %

[10-20] %

[5-10] %

[10-20] %

[10-20] %

[5-10] %

[10-20] %

[10-20]

[0-5]

4.   DE PORTUGISISKA MYNDIGHETERNAS STÅNDPUNKT

4.1   De portugisiska myndigheternas ståndpunkt om omstruktureringsplanen

| (38) | Portugal anser att kapitalökningen utgör statligt stöd, särskilt med tanke på de nuvarande marknadsförhållandena och det faktum att kapitalökningen genomfördes samtidigt som teckningen av de konvertibla instrumenten. |
| --- | --- |

(38)

Portugal anser att kapitalökningen utgör statligt stöd, särskilt med tanke på de nuvarande marknadsförhållandena och det faktum att kapitalökningen genomfördes samtidigt som teckningen av de konvertibla instrumenten.

| (39) | Portugal tillstår att teckningen av de konvertibla instrumenten utgör statligt stöd med tanke på att teckningsvillkoren var kopplade till villkoren i den nya rekapitaliseringsordningen, som utgör statligt stöd (8). |
| --- | --- |

(39)

Portugal tillstår att teckningen av de konvertibla instrumenten utgör statligt stöd med tanke på att teckningsvillkoren var kopplade till villkoren i den nya rekapitaliseringsordningen, som utgör statligt stöd (8).

| (40) | Portugal hävdar att CGD är en systemviktig bank inom det portugisiska finansiella systemet och att åtgärderna därför var nödvändiga för att se till att CGD:s kapital motsvarar de kapitalbehov som konstaterades i den bedömning som gjordes av den portugisiska centralbanken Banco de Portugal och trojkan, villkoren för stödåtgärderna och villkoren i åtagandena för omstruktureringen av CGD. Det måste också finnas tillräckliga garantier mot eventuellt missbruk och snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(40)

Portugal hävdar att CGD är en systemviktig bank inom det portugisiska finansiella systemet och att åtgärderna därför var nödvändiga för att se till att CGD:s kapital motsvarar de kapitalbehov som konstaterades i den bedömning som gjordes av den portugisiska centralbanken Banco de Portugal och trojkan, villkoren för stödåtgärderna och villkoren i åtagandena för omstruktureringen av CGD. Det måste också finnas tillräckliga garantier mot eventuellt missbruk och snedvridning av konkurrensen.

4.2   De portugisiska myndigheternas ståndpunkt om förfarandet rörande missbruk av stöd

| (41) | Portugal anser att utbetalningarna till innehavarna av permanenta icke-kumulativa preferensaktier inte utgör utdelningar utan kupongbetalningar, som får betalas ut om det finns en rättslig skyldighet att göra det. |
| --- | --- |

(41)

Portugal anser att utbetalningarna till innehavarna av permanenta icke-kumulativa preferensaktier inte utgör utdelningar utan kupongbetalningar, som får betalas ut om det finns en rättslig skyldighet att göra det.

| (42) | Portugal uppger att enligt de underliggande villkoren för permanenta icke-kumulativa preferensaktier skulle banken om den inte betalar ut utdelningarna inte kunna återköpa eller lösa ut obligationer i paritet eller mindre prioriterade obligationer förrän efter den fjärde utbetalningen av utdelningar efter det datum då en utdelning betalas till fullo. Portugal anser vidare att återköpet av konvertibla instrument, som CGD har gjort ett särskilt åtagande för, utgör ett sådant återköp av obligationer i paritet eller mindre prioriterade obligationer. |
| --- | --- |

(42)

Portugal uppger att enligt de underliggande villkoren för permanenta icke-kumulativa preferensaktier skulle banken om den inte betalar ut utdelningarna inte kunna återköpa eller lösa ut obligationer i paritet eller mindre prioriterade obligationer förrän efter den fjärde utbetalningen av utdelningar efter det datum då en utdelning betalas till fullo. Portugal anser vidare att återköpet av konvertibla instrument, som CGD har gjort ett särskilt åtagande för, utgör ett sådant återköp av obligationer i paritet eller mindre prioriterade obligationer.

| (43) | Portugal bekräftar att man samtyckte till betalningen av utdelningar mot bakgrund av förutsättningen att CGD inte skulle ha kunnat återköpa de konvertibla instrumenten under de följande 12 månaderna om utdelningarna inte hade betalats, och att banken över huvud taget inte skulle ha kunnat återköpa instrumenten utan att bryta sina avtalsförpliktelser om den inte betalade ut utdelningar under den femåriga offentliga investeringsperioden. Enligt Portugals åsikt var en sådan försening oförenlig med den övergripande skyldigheten att minimera beloppet och varaktigheten för det statliga stödet till CGD. Portugal anser därför att dessa omständigheter faktiskt innebar att utbetalningen av utdelningar var lagligt bindande. |
| --- | --- |

(43)

Portugal bekräftar att man samtyckte till betalningen av utdelningar mot bakgrund av förutsättningen att CGD inte skulle ha kunnat återköpa de konvertibla instrumenten under de följande 12 månaderna om utdelningarna inte hade betalats, och att banken över huvud taget inte skulle ha kunnat återköpa instrumenten utan att bryta sina avtalsförpliktelser om den inte betalade ut utdelningar under den femåriga offentliga investeringsperioden. Enligt Portugals åsikt var en sådan försening oförenlig med den övergripande skyldigheten att minimera beloppet och varaktigheten för det statliga stödet till CGD. Portugal anser därför att dessa omständigheter faktiskt innebar att utbetalningen av utdelningar var lagligt bindande.

4.3   De portugisiska myndigheternas åtaganden

| (44) | Portugal har gjort ett antal åtaganden i samband med genomförandet av omstruktureringsplanen (nedan kallade åtagandena), som bifogas detta beslut. |
| --- | --- |

(44)

Portugal har gjort ett antal åtaganden i samband med genomförandet av omstruktureringsplanen (nedan kallade åtagandena), som bifogas detta beslut.

| (45) | För att säkerställa att åtagandena genomförs i vederbörlig ordning åtar sig de portugisiska myndigheterna dessutom att utse en övervakande förvaltare (nedan kallad den övervakande förvaltaren), som ska övervaka alla åtaganden som de portugisiska myndigheterna och CGD gjort gentemot kommissionen. |
| --- | --- |

(45)

För att säkerställa att åtagandena genomförs i vederbörlig ordning åtar sig de portugisiska myndigheterna dessutom att utse en övervakande förvaltare (nedan kallad den övervakande förvaltaren), som ska övervaka alla åtaganden som de portugisiska myndigheterna och CGD gjort gentemot kommissionen.

5.   BEDÖMNING

5.1   Förekomst av statligt stöd

| (46) | Enligt artikel 107.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(46)

Enligt artikel 107.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (47) | För att en åtgärd ska anses utgöra statligt stöd måste följande kumulativa villkor vara uppfyllda: a) Åtgärden måste finansieras med hjälp av statliga medel, b) den måste leda till en selektiv fördel som kan gynna vissa företag eller viss produktion och c) den måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen eller kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(47)

För att en åtgärd ska anses utgöra statligt stöd måste följande kumulativa villkor vara uppfyllda: a) Åtgärden måste finansieras med hjälp av statliga medel, b) den måste leda till en selektiv fördel som kan gynna vissa företag eller viss produktion och c) den måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen eller kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (48) | Av de anledningar som anges i skälen 33–42 i beslutet om undsättning har kommissionen redan dragit slutsatsen att åtgärderna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Rekapitaliseringsåtgärderna, som utgörs av teckning av nya stamaktier till ett belopp av 750 miljoner euro och teckning av konvertibla instrument till ett belopp av 900 miljoner euro, beviljades av Portugal och omfattar således statliga medel. Åtgärderna gav CGD en selektiv fördel, eftersom banken kunde öka sitt kapital till gynnsammare villkor än de villkor den skulle ha fått på marknaden. CGD är en internationellt aktiv bank som konkurrerar med andra banker i Portugal och i andra länder. Den fördel som getts banken kan därför påverka handeln inom unionen och snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(48)

Av de anledningar som anges i skälen 33–42 i beslutet om undsättning har kommissionen redan dragit slutsatsen att åtgärderna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Rekapitaliseringsåtgärderna, som utgörs av teckning av nya stamaktier till ett belopp av 750 miljoner euro och teckning av konvertibla instrument till ett belopp av 900 miljoner euro, beviljades av Portugal och omfattar således statliga medel. Åtgärderna gav CGD en selektiv fördel, eftersom banken kunde öka sitt kapital till gynnsammare villkor än de villkor den skulle ha fått på marknaden. CGD är en internationellt aktiv bank som konkurrerar med andra banker i Portugal och i andra länder. Den fördel som getts banken kan därför påverka handeln inom unionen och snedvrida konkurrensen.

5.2   Stödets förenlighet med den inre marknaden

| (49) | När det gäller frågan om huruvida det stöd som getts till CGD är förenligt måste kommissionen för det första fastställa om stödet kan bedömas enligt artikel 107.3 b i fördraget, dvs. om stödet avhjälper en allvarlig störning i Portugals ekonomi. Med hjälp av denna rättsliga grund måste kommissionen därefter bedöma om de föreslagna åtgärderna är förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(49)

När det gäller frågan om huruvida det stöd som getts till CGD är förenligt måste kommissionen för det första fastställa om stödet kan bedömas enligt artikel 107.3 b i fördraget, dvs. om stödet avhjälper en allvarlig störning i Portugals ekonomi. Med hjälp av denna rättsliga grund måste kommissionen därefter bedöma om de föreslagna åtgärderna är förenliga med den inre marknaden.

5.2.1   Rättslig grund för stödets förenlighet

| (50) | Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget kan kommissionen sluta sig till att stöd är förenligt med den inre marknaden om det är avsett att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. |
| --- | --- |

(50)

Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget kan kommissionen sluta sig till att stöd är förenligt med den inre marknaden om det är avsett att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”.

| (51) | När det gäller den portugisiska ekonomin har förekomsten av en allvarlig störning bekräftats i kommissionens olika godkännanden av de åtgärder som vidtagits av de portugisiska myndigheterna för att bekämpa finanskrisen. I sitt senaste godkännande av förlängningen av den portugisiska rekapitaliseringsordningen bekräftar kommissionen (9) att det föreligger ett kontinuerligt hot om en allvarlig störning i den portugisiska ekonomin och att statligt stöd till banker är en lämplig åtgärd för att avhjälpa den störningen. Kommissionen konstaterar att det portugisiska banksystemet hade allvarliga svårigheter vid den tidpunkt då åtgärderna beviljades till följd av att vissa portugisiska banker var högbelånade, hade höga utlånings-/inlåningstal och kämpade med en ökad andel nödlidande lån. Kommissionen konstaterar dessutom att Portugal mottar finansiellt stöd från medlemsstater i euroområdet, varav en del är öronmärkt för stöd till portugisiska banker (10). |
| --- | --- |

(51)

När det gäller den portugisiska ekonomin har förekomsten av en allvarlig störning bekräftats i kommissionens olika godkännanden av de åtgärder som vidtagits av de portugisiska myndigheterna för att bekämpa finanskrisen. I sitt senaste godkännande av förlängningen av den portugisiska rekapitaliseringsordningen bekräftar kommissionen (9) att det föreligger ett kontinuerligt hot om en allvarlig störning i den portugisiska ekonomin och att statligt stöd till banker är en lämplig åtgärd för att avhjälpa den störningen. Kommissionen konstaterar att det portugisiska banksystemet hade allvarliga svårigheter vid den tidpunkt då åtgärderna beviljades till följd av att vissa portugisiska banker var högbelånade, hade höga utlånings-/inlåningstal och kämpade med en ökad andel nödlidande lån. Kommissionen konstaterar dessutom att Portugal mottar finansiellt stöd från medlemsstater i euroområdet, varav en del är öronmärkt för stöd till portugisiska banker (10).

| (52) | Med tanke på CGD:s systemvikt – CGD är en ledande bank i Portugal – och betydelsen av bankens utlåningsverksamhet för den portugisiska ekonomin, godtar kommissionen argumentet att ett misslyckande från CGD:s sida att uppfylla de strängare kapitalkraven skulle ha fått allvarliga konsekvenser för den portugisiska ekonomin. |
| --- | --- |

(52)

Med tanke på CGD:s systemvikt – CGD är en ledande bank i Portugal – och betydelsen av bankens utlåningsverksamhet för den portugisiska ekonomin, godtar kommissionen argumentet att ett misslyckande från CGD:s sida att uppfylla de strängare kapitalkraven skulle ha fått allvarliga konsekvenser för den portugisiska ekonomin.

| (53) | Med tanke på den nuvarande situationen för den portugisiska ekonomin och bankens allvarliga svårigheter med att få tillträde till internationella marknader och kapitalmarknadsfinansiering, anser kommissionen att kraven för godkännande av statligt stöd i artikel 107.3 b i fördraget är uppfyllda. |
| --- | --- |

(53)

Med tanke på den nuvarande situationen för den portugisiska ekonomin och bankens allvarliga svårigheter med att få tillträde till internationella marknader och kapitalmarknadsfinansiering, anser kommissionen att kraven för godkännande av statligt stöd i artikel 107.3 b i fördraget är uppfyllda.

5.2.2   Stödets förenlighet med meddelandet om omstrukturering och förlängning

| (54) | Samtliga åtgärder som konstaterats utgöra statligt stöd har beviljats inom ramen för omstruktureringen av CGD. I kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (nedan kallat omstruktureringsmeddelandet) (11) anges de regler som gäller för beviljandet av omstruktureringsstöd till finansinstitut under den rådande krisen. Enligt omstruktureringsmeddelandet måste en omstrukturering av ett finansinstitut under den rådande finanskrisen för att vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i fördraget i) leda till att bankens lönsamhet återställs, ii) omfatta ett tillräckligt eget bidrag från stödmottagaren (ansvarsfördelning) och garantera att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt, samt iii) inbegripa tillräckliga åtgärder för att begränsa konkurrenssnedvridning. |
| --- | --- |

(54)

Samtliga åtgärder som konstaterats utgöra statligt stöd har beviljats inom ramen för omstruktureringen av CGD. I kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (nedan kallat omstruktureringsmeddelandet) (11) anges de regler som gäller för beviljandet av omstruktureringsstöd till finansinstitut under den rådande krisen. Enligt omstruktureringsmeddelandet måste en omstrukturering av ett finansinstitut under den rådande finanskrisen för att vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i fördraget i) leda till att bankens lönsamhet återställs, ii) omfatta ett tillräckligt eget bidrag från stödmottagaren (ansvarsfördelning) och garantera att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt, samt iii) inbegripa tillräckliga åtgärder för att begränsa konkurrenssnedvridning.

| (55) | Oaktat kraven i omstruktureringsmeddelandet anges i punkt 14 i kommissionens meddelande om tillämpning, från och med den 1 januari 2012, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (nedan kallat 2011 års förlängningsmeddelande) (12) att kommissionen kommer att ”företa en proportionalitetsbedömning av bankernas bärkraft på lång sikt, i vilken det i full utsträckning tas hänsyn till om banken i fråga är bärkraftig på lång sikt utan en omfattande omstrukturering, särskilt i de fall där kapitalbristen främst sammanhänger med förtroendekrisen till följd av statsskuldssituationen, om kapitaltillskottet är begränsat endast till det belopp som behövs för att täcka de förluster som uppstått till följd av att en bank som i övrigt är bärkraftig har omvärderat [europeiska] statsobligationer till aktuellt marknadsvärde och om det framgår av analysen att banken i fråga inte tagit en överdriven risk i samband med förvärvet av dessa statsobligationer”. |
| --- | --- |

(55)

Oaktat kraven i omstruktureringsmeddelandet anges i punkt 14 i kommissionens meddelande om tillämpning, från och med den 1 januari 2012, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (nedan kallat 2011 års förlängningsmeddelande) (12) att kommissionen kommer att ”företa en proportionalitetsbedömning av bankernas bärkraft på lång sikt, i vilken det i full utsträckning tas hänsyn till om banken i fråga är bärkraftig på lång sikt utan en omfattande omstrukturering, särskilt i de fall där kapitalbristen främst sammanhänger med förtroendekrisen till följd av statsskuldssituationen, om kapitaltillskottet är begränsat endast till det belopp som behövs för att täcka de förluster som uppstått till följd av att en bank som i övrigt är bärkraftig har omvärderat [europeiska] statsobligationer till aktuellt marknadsvärde och om det framgår av analysen att banken i fråga inte tagit en överdriven risk i samband med förvärvet av dessa statsobligationer”.

| (56) | I detta avseende konstaterar kommissionen att CGD:s kapitalbehov främst sammanhängde med en förtroendekris till följd av statsskuldssituationen i Portugal. Även om orsaken inte direkt var att statsobligationer omvärderats till aktuellt marknadsvärde var det underliggande skälet jämförbart, eftersom EBA krävde att bankerna skulle ha en kapitalbuffert i förhållande till mängden statsobligationer i balansräkningen (den så kallade statsskuldbufferten) och till följd av detta höjde sina kapitalkrav. |
| --- | --- |

(56)

I detta avseende konstaterar kommissionen att CGD:s kapitalbehov främst sammanhängde med en förtroendekris till följd av statsskuldssituationen i Portugal. Även om orsaken inte direkt var att statsobligationer omvärderats till aktuellt marknadsvärde var det underliggande skälet jämförbart, eftersom EBA krävde att bankerna skulle ha en kapitalbuffert i förhållande till mängden statsobligationer i balansräkningen (den så kallade statsskuldbufferten) och till följd av detta höjde sina kapitalkrav.

| (57) | Av CGD:s totala lagstadgade kapitalbuffert på 1 650 miljoner euro enligt vad som fastställts av EBA, vilket ledde till att banken behövde det beloppet i statligt stöd, beror 1 073 miljoner euro (65 %) på exponering för portugisiska statsobligationer. Kommissionens analys har dessutom visat att CGD inte tog överdrivna risker när banken förvärvade statsobligationer. Statsobligationsportföljen förvärvades genom Carry-handelstransaktioner (finansierade med ettårsfinansiering från ECB). Sådana transaktioner kan under vissa omständigheter anses utgöra risktagande över genomsnittet, men de förvärvade obligationerna utgjorde stödberättigande säkerheter och de relevanta kreditbetygen låg långt över kreditvärdighet (AA- för Portugal). |
| --- | --- |

(57)

Av CGD:s totala lagstadgade kapitalbuffert på 1 650 miljoner euro enligt vad som fastställts av EBA, vilket ledde till att banken behövde det beloppet i statligt stöd, beror 1 073 miljoner euro (65 %) på exponering för portugisiska statsobligationer. Kommissionens analys har dessutom visat att CGD inte tog överdrivna risker när banken förvärvade statsobligationer. Statsobligationsportföljen förvärvades genom Carry-handelstransaktioner (finansierade med ettårsfinansiering från ECB). Sådana transaktioner kan under vissa omständigheter anses utgöra risktagande över genomsnittet, men de förvärvade obligationerna utgjorde stödberättigande säkerheter och de relevanta kreditbetygen låg långt över kreditvärdighet (AA- för Portugal).

| (58) | Av dessa skäl kommer kommissionen att göra en proportionerlig bedömning i enlighet med punkt 14 i 2011 års förlängningsmeddelande. |
| --- | --- |

(58)

Av dessa skäl kommer kommissionen att göra en proportionerlig bedömning i enlighet med punkt 14 i 2011 års förlängningsmeddelande.

Återställande av lönsamheten

| (59) | Såsom kommissionen anger i omstruktureringsmeddelandet ska den berörda medlemsstaten lägga fram omfattande omstruktureringsplaner som visar hur stödmottagarens långsiktiga lönsamhet kommer att återställas utan statligt stöd inom en rimlig tidsperiod, dock högst fem år. Långsiktig lönsamhet uppnås när banken kan konkurrera på kapitalmarknaden av egen kraft, med iakttagande av relevanta rättsregler. För att banken ska kunna göra detta måste den kunna täcka alla sina kostnader och uppvisa en rimlig avkastning på eget kapital, med beaktande av sin riskprofil. Återställandet av en banks lönsamhet bör huvudsakligen härröra från interna åtgärder och bygga på en trovärdig omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(59)

Såsom kommissionen anger i omstruktureringsmeddelandet ska den berörda medlemsstaten lägga fram omfattande omstruktureringsplaner som visar hur stödmottagarens långsiktiga lönsamhet kommer att återställas utan statligt stöd inom en rimlig tidsperiod, dock högst fem år. Långsiktig lönsamhet uppnås när banken kan konkurrera på kapitalmarknaden av egen kraft, med iakttagande av relevanta rättsregler. För att banken ska kunna göra detta måste den kunna täcka alla sina kostnader och uppvisa en rimlig avkastning på eget kapital, med beaktande av sin riskprofil. Återställandet av en banks lönsamhet bör huvudsakligen härröra från interna åtgärder och bygga på en trovärdig omstruktureringsplan.

| (60) | Portugal har lämnat in en omstruktureringsplan för CGD. Planen har en femårshorisont och löper fram till 2017, med återställande av lönsamheten i slutet av omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(60)

Portugal har lämnat in en omstruktureringsplan för CGD. Planen har en femårshorisont och löper fram till 2017, med återställande av lönsamheten i slutet av omstruktureringsperioden.

| (61) | Enligt punkt 10 i omstruktureringsmeddelandet ska de föreslagna omstruktureringsåtgärderna bidra till att avhjälpa stödmottagarens brister. I detta avseende konstaterar kommissionen att omstruktureringsplanen bidrar till att avhjälpa CGD:s allvarligaste brister, det vill säga den generellt dåliga lönsamheten för de inhemska bankverksamheterna, som utgör 80 % av bankens verksamhet. De svaga resultaten för CGD:s inhemska verksamheter uppvägs endast delvis av de positiva resultaten för bankens internationella verksamheter, även om de både tidigare och i nuläget i genomsnitt fortfarande visar en positiv räntabilitet på sysselsatt kapital. År 2012 visade till exempel bankverksamheten i Angola en räntabilitet på sysselsatt kapital på [50–60] %, i Moçambique [20–30] %, i Sydafrika [20–30] % och i Macau [20–30] %. Som jämförelse visade CGD:s bankverksamhet i Portugal en räntabilitet på sysselsatt kapital på [10–20] % år 2012. De internationella verksamheterna bidrar positivt till CGD-koncernens allmänna ekonomiska situation, men utgör endast en liten del av verksamheten. Därför inriktas omstruktureringsplanen på att förbättra lönsamheten för de inhemska verksamheterna. |
| --- | --- |

(61)

Enligt punkt 10 i omstruktureringsmeddelandet ska de föreslagna omstruktureringsåtgärderna bidra till att avhjälpa stödmottagarens brister. I detta avseende konstaterar kommissionen att omstruktureringsplanen bidrar till att avhjälpa CGD:s allvarligaste brister, det vill säga den generellt dåliga lönsamheten för de inhemska bankverksamheterna, som utgör 80 % av bankens verksamhet. De svaga resultaten för CGD:s inhemska verksamheter uppvägs endast delvis av de positiva resultaten för bankens internationella verksamheter, även om de både tidigare och i nuläget i genomsnitt fortfarande visar en positiv räntabilitet på sysselsatt kapital. År 2012 visade till exempel bankverksamheten i Angola en räntabilitet på sysselsatt kapital på [50–60] %, i Moçambique [20–30] %, i Sydafrika [20–30] % och i Macau [20–30] %. Som jämförelse visade CGD:s bankverksamhet i Portugal en räntabilitet på sysselsatt kapital på [10–20] % år 2012. De internationella verksamheterna bidrar positivt till CGD-koncernens allmänna ekonomiska situation, men utgör endast en liten del av verksamheten. Därför inriktas omstruktureringsplanen på att förbättra lönsamheten för de inhemska verksamheterna.

| (62) | Kommissionen välkomnar att CGD hade vidtagit åtgärder för att minska sina arbetskostnader och administrativa kostnader innan banken mottog statligt stöd. Den rådande makroekonomiska situationen och utsikterna för den inhemska bankmarknaden krävde emellertid en mer beslutsam ansats, till exempel de optimeringsinsatser som anges i omstruktureringsplanen. Den planerade minskningen av bankens personalstyrka, som innebär att antalet anställda inom bankverksamheten i Portugal reduceras från 9 401 till [8 500–9 000] under omstruktureringsperioden, vilket i sin tur ger en planerad minskning av arbetskostnaderna med [5–10] %, är en lämplig åtgärd för att göra de nödvändiga besparingarna, särskilt med tanke på att budgeten för administrativa kostnader också kommer att skäras ned betydligt. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen välkomnar att CGD hade vidtagit åtgärder för att minska sina arbetskostnader och administrativa kostnader innan banken mottog statligt stöd. Den rådande makroekonomiska situationen och utsikterna för den inhemska bankmarknaden krävde emellertid en mer beslutsam ansats, till exempel de optimeringsinsatser som anges i omstruktureringsplanen. Den planerade minskningen av bankens personalstyrka, som innebär att antalet anställda inom bankverksamheten i Portugal reduceras från 9 401 till [8 500–9 000] under omstruktureringsperioden, vilket i sin tur ger en planerad minskning av arbetskostnaderna med [5–10] %, är en lämplig åtgärd för att göra de nödvändiga besparingarna, särskilt med tanke på att budgeten för administrativa kostnader också kommer att skäras ned betydligt.

| (63) | Kommissionens analys av CGD:s nätverk av filialer visade inledningsvis att det fanns utrymme för förbättringar i hanteringen av filialer som tydligt visade dåliga resultat. Den periodiska omvärderingsprocess för nätverket av filialer som CGD nu har inrättat är ett lämpligt tillvägagångssätt för att övervaka filialernas resultat så att det inhemska täckningsområdet kan justeras vid behov. Enligt omstruktureringsplanen kommer CGD att minska antalet inhemska filialer med [5–10] % genom att stänga [70–80] av de totalt 840 filialerna. Kommissionen anser att den planerade nedskärningen leder till att CGD:s inhemska närvaro anpassas på ett lämpligt sätt till marknadskraven, samtidigt som banken generellt upprätthåller en lämplig servicenivå för kunderna. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionens analys av CGD:s nätverk av filialer visade inledningsvis att det fanns utrymme för förbättringar i hanteringen av filialer som tydligt visade dåliga resultat. Den periodiska omvärderingsprocess för nätverket av filialer som CGD nu har inrättat är ett lämpligt tillvägagångssätt för att övervaka filialernas resultat så att det inhemska täckningsområdet kan justeras vid behov. Enligt omstruktureringsplanen kommer CGD att minska antalet inhemska filialer med [5–10] % genom att stänga [70–80] av de totalt 840 filialerna. Kommissionen anser att den planerade nedskärningen leder till att CGD:s inhemska närvaro anpassas på ett lämpligt sätt till marknadskraven, samtidigt som banken generellt upprätthåller en lämplig servicenivå för kunderna.

| (64) | Kommissionen konstaterar att driften av CGD dessutom kommer att effektiviseras genom en ökning av inkomsterna från tjänster och provisioner, baserat på införandet av nya avgiftsstrukturer. Inkomsterna från avgifter och provisioner förefaller motiverade, å ena sidan med tanke på att andelen provisioner i CGD:s resultaträkning är relativt låg jämfört med genomsnittet i den portugisiska banksektorn, och å andra sidan för att banken har full kontroll över de tillämpliga avgiftsstrukturerna. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen konstaterar att driften av CGD dessutom kommer att effektiviseras genom en ökning av inkomsterna från tjänster och provisioner, baserat på införandet av nya avgiftsstrukturer. Inkomsterna från avgifter och provisioner förefaller motiverade, å ena sidan med tanke på att andelen provisioner i CGD:s resultaträkning är relativt låg jämfört med genomsnittet i den portugisiska banksektorn, och å andra sidan för att banken har full kontroll över de tillämpliga avgiftsstrukturerna.

| (65) | När det gäller skuldsanering av balansräkningen konstaterar kommissionen att CGD:s omstruktureringsplan är väl avvägd och att man noga undviker negativa effekter på återhämtningen av den portugisiska ekonomin även om de relaterade åtgärderna sammantaget uppgår till [10–20] miljarder euro, vilket motsvarar en minskning av balansräkningen på [10–20] %. Om CGD som Portugals största bank bara hade skurit ned kreditbudgeten skulle det ha kunnat utlösa en kreditkris och hade skadat realekonomin. En sådan situation kunde undvikas tack vare att de största källorna till CGD:s skuldsaneringsinsatser inte är kopplade till det sammanlagda kreditbelopp som kan tillhandahållas den portugisiska ekonomin. CGD:s utlåningsförmåga påverkas inte av försäljningen av försäkringsverksamheten, försäljningen av återstående icke-strategiska innehav, återbetalningen av tidigare BPN-skulder och avvecklingen av kreditverksamhet som inte hör till kärnverksamheten i Spanien. Skuldsaneringsinsatserna är således väl riktade eftersom CGD kan fokusera på sin kärnverksamhet rörande banktjänster till privatpersoner och frigöra medel som kan bidra till att stärka bankens kärnkapital, samtidigt som man undviker eventuella negativa effekter av skuldsaneringen på den portugisiska ekonomin. |
| --- | --- |

(65)

När det gäller skuldsanering av balansräkningen konstaterar kommissionen att CGD:s omstruktureringsplan är väl avvägd och att man noga undviker negativa effekter på återhämtningen av den portugisiska ekonomin även om de relaterade åtgärderna sammantaget uppgår till [10–20] miljarder euro, vilket motsvarar en minskning av balansräkningen på [10–20] %. Om CGD som Portugals största bank bara hade skurit ned kreditbudgeten skulle det ha kunnat utlösa en kreditkris och hade skadat realekonomin. En sådan situation kunde undvikas tack vare att de största källorna till CGD:s skuldsaneringsinsatser inte är kopplade till det sammanlagda kreditbelopp som kan tillhandahållas den portugisiska ekonomin. CGD:s utlåningsförmåga påverkas inte av försäljningen av försäkringsverksamheten, försäljningen av återstående icke-strategiska innehav, återbetalningen av tidigare BPN-skulder och avvecklingen av kreditverksamhet som inte hör till kärnverksamheten i Spanien. Skuldsaneringsinsatserna är således väl riktade eftersom CGD kan fokusera på sin kärnverksamhet rörande banktjänster till privatpersoner och frigöra medel som kan bidra till att stärka bankens kärnkapital, samtidigt som man undviker eventuella negativa effekter av skuldsaneringen på den portugisiska ekonomin.

| (66) | Kommissionen noterar likaså CGD:s åtagande gentemot den portugisiska regeringen att anslå 30 miljoner euro om året till en fond som i sin tur kommer att investera i eget kapital för små och medelstora företag och medelstora marknadsnoterade företag för att säkra finansiering för realekonomin i Portugal. Investeringarna kommer inte att omfatta förvärv av aktieposter i konkurrerande företag, och kommissionen anser inte heller att de utgör marknadssnedvridande verksamheter i den mening som avses i punkt 23 i omstruktureringsmeddelandet. Ingen aspekt av åtagandet kan ge upphov till en ytterligare fördel för CGD, och det krävs därför ingen vidare bedömning av åtagandet i detta beslut. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen noterar likaså CGD:s åtagande gentemot den portugisiska regeringen att anslå 30 miljoner euro om året till en fond som i sin tur kommer att investera i eget kapital för små och medelstora företag och medelstora marknadsnoterade företag för att säkra finansiering för realekonomin i Portugal. Investeringarna kommer inte att omfatta förvärv av aktieposter i konkurrerande företag, och kommissionen anser inte heller att de utgör marknadssnedvridande verksamheter i den mening som avses i punkt 23 i omstruktureringsmeddelandet. Ingen aspekt av åtagandet kan ge upphov till en ytterligare fördel för CGD, och det krävs därför ingen vidare bedömning av åtagandet i detta beslut.

| (67) | När det gäller försäljningen av CGD:s försäkringsverksamhet är det enligt CGD:s omstruktureringsplan nödvändigt att omstrukturera Caixa Seguros så att bolaget blir mer attraktivt som säljobjekt. CGD har föreslagit en rimlig lösning för att sälja Caixa Seguros inom omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(67)

När det gäller försäljningen av CGD:s försäkringsverksamhet är det enligt CGD:s omstruktureringsplan nödvändigt att omstrukturera Caixa Seguros så att bolaget blir mer attraktivt som säljobjekt. CGD har föreslagit en rimlig lösning för att sälja Caixa Seguros inom omstruktureringsperioden.

| (68) | Omläggningen av CGD:s bankverksamheter i Spanien är ett viktigt inslag i CGD:s plan för att på kort tid uppnå en positiv lönsamhet totalt sett. Det krävs en beslutsam strategi för att lösa detta problem, särskilt med tanke på att verksamheterna i Spanien redan har varit olönsamma en tid och bidrog negativt till resultatet redan innan finanskrisen bröt ut. |
| --- | --- |

(68)

Omläggningen av CGD:s bankverksamheter i Spanien är ett viktigt inslag i CGD:s plan för att på kort tid uppnå en positiv lönsamhet totalt sett. Det krävs en beslutsam strategi för att lösa detta problem, särskilt med tanke på att verksamheterna i Spanien redan har varit olönsamma en tid och bidrog negativt till resultatet redan innan finanskrisen bröt ut.

| (69) | I omstruktureringsplanen anger CGD det alternativ som föredras för att avveckla verksamheten rörande banktjänster till företag i Spanien och omstrukturera och fortsätta med banktjänster till privatpersoner i mindre skala. Planen innehåller även alternativ, nämligen en fullständig nedläggning av verksamheten, avyttring genom försäljning eller en tillgångsswapp, gradvis avveckling eller samarbete med en partner via ett samriskföretag. Samtliga alternativ har dock sina nackdelar, och förväntades leda till avsevärda kapitalförluster. CGD drog därför slutsatsen att en omstrukturering av de spanska verksamheterna är det bästa alternativet ur ekonomisk synvinkel. |
| --- | --- |

(69)

I omstruktureringsplanen anger CGD det alternativ som föredras för att avveckla verksamheten rörande banktjänster till företag i Spanien och omstrukturera och fortsätta med banktjänster till privatpersoner i mindre skala. Planen innehåller även alternativ, nämligen en fullständig nedläggning av verksamheten, avyttring genom försäljning eller en tillgångsswapp, gradvis avveckling eller samarbete med en partner via ett samriskföretag. Samtliga alternativ har dock sina nackdelar, och förväntades leda till avsevärda kapitalförluster. CGD drog därför slutsatsen att en omstrukturering av de spanska verksamheterna är det bästa alternativet ur ekonomisk synvinkel.

| (70) | Enligt kommissionens bedömning kommer det att bli svårt att omstrukturera de spanska verksamheterna under de rådande makroekonomiska förhållandena, men den bekräftar samtidigt att de andra alternativen kan bli mer kostsamma. Kommissionen välkomnar att CGD har upphört att tillhandahålla banktjänster till företag och att BCG i alla händelser kommer att avveckla en ansenlig portfölj av tillgångar som inte hör till kärntillgångarna i de spanska verksamheterna, betydligt minska täckningsområdet i Spanien med nästan [50–60] % och att banken undersöker möjligheterna att spara in kostnader genom att använda tillgängliga tjänster inom koncernen. |
| --- | --- |

(70)

Enligt kommissionens bedömning kommer det att bli svårt att omstrukturera de spanska verksamheterna under de rådande makroekonomiska förhållandena, men den bekräftar samtidigt att de andra alternativen kan bli mer kostsamma. Kommissionen välkomnar att CGD har upphört att tillhandahålla banktjänster till företag och att BCG i alla händelser kommer att avveckla en ansenlig portfölj av tillgångar som inte hör till kärntillgångarna i de spanska verksamheterna, betydligt minska täckningsområdet i Spanien med nästan [50–60] % och att banken undersöker möjligheterna att spara in kostnader genom att använda tillgängliga tjänster inom koncernen.

| (71) | Enligt kommissionens åsikt är det emellertid nödvändigt att förstärka målet att lägga om verksamheterna i Spanien så snart som möjligt. Därför anser kommissionen att det är viktigt att Portugal har gjort åtagandet att BCG senast den [...] antingen ska uppfylla de nyckeltal som anges i avsnitt 4.2.7.3.1.5 i åtagandena i bilagan när det gäller de relevanta trösklarna för arbetskostnader och administrativa kostnader, K/I-tal, finansiering, inlåning, nya krediter, nettomarginal och nödlidande lån eller – om dessa inte nås – inte inleda nya verksamheter i Spanien och avveckla alla spanska verksamheter. Med tanke på den garantin och att det inte finns några andra alternativ på kort sikt godtar kommissionen planen att lägga om verksamheten rörande banktjänster till privatpersoner i Spanien som en av åtgärderna i CGD:s omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(71)

Enligt kommissionens åsikt är det emellertid nödvändigt att förstärka målet att lägga om verksamheterna i Spanien så snart som möjligt. Därför anser kommissionen att det är viktigt att Portugal har gjort åtagandet att BCG senast den [...] antingen ska uppfylla de nyckeltal som anges i avsnitt 4.2.7.3.1.5 i åtagandena i bilagan när det gäller de relevanta trösklarna för arbetskostnader och administrativa kostnader, K/I-tal, finansiering, inlåning, nya krediter, nettomarginal och nödlidande lån eller – om dessa inte nås – inte inleda nya verksamheter i Spanien och avveckla alla spanska verksamheter. Med tanke på den garantin och att det inte finns några andra alternativ på kort sikt godtar kommissionen planen att lägga om verksamheten rörande banktjänster till privatpersoner i Spanien som en av åtgärderna i CGD:s omstruktureringsplan.

| (72) | Kommissionen anser dessutom att CGD:s omstruktureringsplan är trovärdig även om den rådande svåra ekonomiska situationen i Portugal skulle vara längre än antagandet i basfallet. CGD räknar med att riskkrediterna kommer att öka ytterligare under omstruktureringsperioden, från en redan hög nivå på 12 % till [10–20] % i slutet av 2017. Banken planerar att öka nedskrivningarna av riskkrediter till [50–60] %. En sådan täckningsgrad kan anses ligga i linje med täckningsgraden för andra portugisiska banker som inte har mottagit statligt kapital, till exempel Banco Espirito Santo eller Banco Santander Totta. CGD:s täckningsgrad måste bedömas mot bakgrund av det faktum att banken traditionellt har ett starkt fotfäste som hypoteksbank i Portugal och därför har en stor andel hypotekslån i sin låneportfölj med en genomsnittlig belåningsgrad på omkring [70–80] %. Med beaktande av dessa faktorer förefaller en kreditrisktäckning på [50–60] % vara lämplig för att täcka CGD:s framtida låneförluster under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen anser dessutom att CGD:s omstruktureringsplan är trovärdig även om den rådande svåra ekonomiska situationen i Portugal skulle vara längre än antagandet i basfallet. CGD räknar med att riskkrediterna kommer att öka ytterligare under omstruktureringsperioden, från en redan hög nivå på 12 % till [10–20] % i slutet av 2017. Banken planerar att öka nedskrivningarna av riskkrediter till [50–60] %. En sådan täckningsgrad kan anses ligga i linje med täckningsgraden för andra portugisiska banker som inte har mottagit statligt kapital, till exempel Banco Espirito Santo eller Banco Santander Totta. CGD:s täckningsgrad måste bedömas mot bakgrund av det faktum att banken traditionellt har ett starkt fotfäste som hypoteksbank i Portugal och därför har en stor andel hypotekslån i sin låneportfölj med en genomsnittlig belåningsgrad på omkring [70–80] %. Med beaktande av dessa faktorer förefaller en kreditrisktäckning på [50–60] % vara lämplig för att täcka CGD:s framtida låneförluster under omstruktureringsperioden.

| (73) | Kommissionen konstaterar slutligen att alla åtgärder som anges i omstruktureringsplanen är inriktade på att återställa CGD:s bärkraft och hjälpa banken att nå en tillfredsställande grad av lönsamhet. Detta framgår av räntabiliteten på eget kapital på [5–10] % för CGD:s bankverksamheter i Portugal som enligt planerna ska uppnås till den 31 december 2017, samt räntabiliteten på eget kapital på [5–10] % för de konsoliderade resultaten för alla CGD-koncernens verksamheter per den 31 december 2017. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen konstaterar slutligen att alla åtgärder som anges i omstruktureringsplanen är inriktade på att återställa CGD:s bärkraft och hjälpa banken att nå en tillfredsställande grad av lönsamhet. Detta framgår av räntabiliteten på eget kapital på [5–10] % för CGD:s bankverksamheter i Portugal som enligt planerna ska uppnås till den 31 december 2017, samt räntabiliteten på eget kapital på [5–10] % för de konsoliderade resultaten för alla CGD-koncernens verksamheter per den 31 december 2017.

Stöd begränsat till vad som är absolut nödvändigt, eget bidrag och ansvarsfördelning

| (74) | I omstruktureringsmeddelandet anges att stödmottagaren bör lämna ett eget bidrag och att stöd bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att begränsa snedvridningar av konkurrensen och hindra ett överdrivet risktagande. I detta syfte anges i meddelandet att i) både omstruktureringskostnaderna och stödbeloppet bör vara begränsade, och ii) att ett betydande eget bidrag är nödvändigt. |
| --- | --- |

(74)

I omstruktureringsmeddelandet anges att stödmottagaren bör lämna ett eget bidrag och att stöd bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att begränsa snedvridningar av konkurrensen och hindra ett överdrivet risktagande. I detta syfte anges i meddelandet att i) både omstruktureringskostnaderna och stödbeloppet bör vara begränsade, och ii) att ett betydande eget bidrag är nödvändigt.

| (75) | Det finns inget i CGD:s omstruktureringsplan som tyder på att stödet överskrider de medel som behövs för att återställa långsiktig lönsamhet. Såsom beskrivs i skäl 13 fastställdes beloppet för den kapitalbrist som behövde täckas på grundval av det samförståndsavtal som ingåtts mellan den portugisiska regeringen å ena sidan och IMF, ECB och kommissionen å andra sidan. |
| --- | --- |

(75)

Det finns inget i CGD:s omstruktureringsplan som tyder på att stödet överskrider de medel som behövs för att återställa långsiktig lönsamhet. Såsom beskrivs i skäl 13 fastställdes beloppet för den kapitalbrist som behövde täckas på grundval av det samförståndsavtal som ingåtts mellan den portugisiska regeringen å ena sidan och IMF, ECB och kommissionen å andra sidan.

| (76) | Enligt punkt 34 i omstruktureringsmeddelandet är en lämplig ersättning för ett statligt ingripande ett av de bästa sätten att begränsa snedvridningar av konkurrensen. I detta sammanhang konstaterar kommissionen att det kapital som tillhandahållits i form av konvertibla instrument utgör en lämplig ersättning enligt kommissionens och ECB:s riktlinjer (13). Ersättningen för de konvertibla instrumenten startar med initialt 8,5 % för det första året och kommer att höjas gradvis med tiden, för att nå en genomsnittlig årlig ersättningsgrad på 9,2 % under investeringsperioden. Syftet med mekanismen för gradvis höjning är att uppmuntra CGD:s utträde ur det statliga ingripandet. |
| --- | --- |

(76)

Enligt punkt 34 i omstruktureringsmeddelandet är en lämplig ersättning för ett statligt ingripande ett av de bästa sätten att begränsa snedvridningar av konkurrensen. I detta sammanhang konstaterar kommissionen att det kapital som tillhandahållits i form av konvertibla instrument utgör en lämplig ersättning enligt kommissionens och ECB:s riktlinjer (13). Ersättningen för de konvertibla instrumenten startar med initialt 8,5 % för det första året och kommer att höjas gradvis med tiden, för att nå en genomsnittlig årlig ersättningsgrad på 9,2 % under investeringsperioden. Syftet med mekanismen för gradvis höjning är att uppmuntra CGD:s utträde ur det statliga ingripandet.

| (77) | Kommissionen konstaterar att enligt omstruktureringsplanen och de relaterade åtagandena kommer CGD att använda sitt överskottskapital till slutbetalningen av de konvertibla instrumenten (se avsnitt 5 i åtagandena). |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen konstaterar att enligt omstruktureringsplanen och de relaterade åtagandena kommer CGD att använda sitt överskottskapital till slutbetalningen av de konvertibla instrumenten (se avsnitt 5 i åtagandena).

| (78) | CGD kommer att använda [50–60] % av överskottskapitalet under 2014 och [90–100] % av överskottskapitalet 2015 och under de följande åren för att återbetala konvertibla instrument till ett belopp av 900 miljoner euro. Återbetalningsmekanismen begränsar den kapitalbuffert som CGD får inneha på balansräkningen, vilket garanterar att stödet under omstruktureringsperioden kommer att begränsas till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(78)

CGD kommer att använda [50–60] % av överskottskapitalet under 2014 och [90–100] % av överskottskapitalet 2015 och under de följande åren för att återbetala konvertibla instrument till ett belopp av 900 miljoner euro. Återbetalningsmekanismen begränsar den kapitalbuffert som CGD får inneha på balansräkningen, vilket garanterar att stödet under omstruktureringsperioden kommer att begränsas till vad som är absolut nödvändigt.

| (79) | Det är dessutom viktigt att påpeka att försäljningen av försäkringsverksamheten kommer att frigöra lagstadgat kapital. Det är således mer sannolikt att CGD kommer att ha överskottskapital som kan användas för återbetalningen av konvertibla instrument, vilket innebär att banken även kommer att bidra till omstruktureringskostnaderna med egna medel. |
| --- | --- |

(79)

Det är dessutom viktigt att påpeka att försäljningen av försäkringsverksamheten kommer att frigöra lagstadgat kapital. Det är således mer sannolikt att CGD kommer att ha överskottskapital som kan användas för återbetalningen av konvertibla instrument, vilket innebär att banken även kommer att bidra till omstruktureringskostnaderna med egna medel.

| (80) | Kommissionen konstaterar dock att CGD inte följde förbudet mot utdelningar utan betalade ut utdelningar till ett belopp av 405 415 euro, i strid mot Portugals åtagande i undsättningsbeslutet. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen konstaterar dock att CGD inte följde förbudet mot utdelningar utan betalade ut utdelningar till ett belopp av 405 415 euro, i strid mot Portugals åtagande i undsättningsbeslutet.

| (81) | Syftet med utdelnings- och kupongförbuden är att förhindra utflöde av medel för att se till att stödet kan återbetalas och att det statliga stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Därför bör bankens aktieägare och innehavare av hybridkapital och efterställda skulder så långt som möjligt undantas från de potentiella fördelarna med det statliga stödet. |
| --- | --- |

(81)

Syftet med utdelnings- och kupongförbuden är att förhindra utflöde av medel för att se till att stödet kan återbetalas och att det statliga stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Därför bör bankens aktieägare och innehavare av hybridkapital och efterställda skulder så långt som möjligt undantas från de potentiella fördelarna med det statliga stödet.

| (82) | Det faktum att CGD kunde betala ut utdelningar visar att stödbeloppet inte var begränsat till vad som är absolut nödvändigt. De upplysningar som CGD lämnade under granskningsförfarandet avseende missbruk av undsättningsstöd har inte ändrat kommissionens bedömning i beslutet om att inleda förfarandet att betalningarna utgjorde utbetalningar av utdelningar som omfattades av förbudet mot utdelningar i beslutet om undsättning. Upplysningarna visade inte heller att det fanns en rättslig skyldighet att verkställa utbetalningen, vilket hade möjliggjort utbetalning av utdelningar enligt beslutet om undsättning. |
| --- | --- |

(82)

Det faktum att CGD kunde betala ut utdelningar visar att stödbeloppet inte var begränsat till vad som är absolut nödvändigt. De upplysningar som CGD lämnade under granskningsförfarandet avseende missbruk av undsättningsstöd har inte ändrat kommissionens bedömning i beslutet om att inleda förfarandet att betalningarna utgjorde utbetalningar av utdelningar som omfattades av förbudet mot utdelningar i beslutet om undsättning. Upplysningarna visade inte heller att det fanns en rättslig skyldighet att verkställa utbetalningen, vilket hade möjliggjort utbetalning av utdelningar enligt beslutet om undsättning.

| (83) | Kommissionen drar slutsatsen att stödåtgärderna på 1 650 miljoner euro var begränsade till vad som är absolut nödvändigt, med undantag för det belopp på 405 415 euro som användes för utbetalning av utdelningar. I detta avseende noterar kommissionen särskilt CGD:s åtagande att till Portugal återbetala ett belopp som motsvarar utbetalningen av utdelningar, det vill säga det belopp med vilket det beviljade stödet överskred vad som är absolut nödvändigt. Med tanke på detta åtagande anses stödet ha begränsats till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen drar slutsatsen att stödåtgärderna på 1 650 miljoner euro var begränsade till vad som är absolut nödvändigt, med undantag för det belopp på 405 415 euro som användes för utbetalning av utdelningar. I detta avseende noterar kommissionen särskilt CGD:s åtagande att till Portugal återbetala ett belopp som motsvarar utbetalningen av utdelningar, det vill säga det belopp med vilket det beviljade stödet överskred vad som är absolut nödvändigt. Med tanke på detta åtagande anses stödet ha begränsats till vad som är absolut nödvändigt.

| (84) | Kommissionen konstaterar dessutom att Portugal har åtagit sig att införa ett förbud mot utbetalning av utdelningar, kuponger och räntor (se avsnitt 6.7 i åtagandena). |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen konstaterar dessutom att Portugal har åtagit sig att införa ett förbud mot utbetalning av utdelningar, kuponger och räntor (se avsnitt 6.7 i åtagandena).

| (85) | I punkt 24 i omstruktureringsmeddelandet anges dessutom att en lämplig ersättning för statligt kapital också är ett sätt är att uppnå ansvarsfördelning. Såsom fastställs i skäl 76 anser kommissionen att det kapital som tillhandahållits i form av konvertibla instrument utgör en lämplig ersättning. |
| --- | --- |

(85)

I punkt 24 i omstruktureringsmeddelandet anges dessutom att en lämplig ersättning för statligt kapital också är ett sätt är att uppnå ansvarsfördelning. Såsom fastställs i skäl 76 anser kommissionen att det kapital som tillhandahållits i form av konvertibla instrument utgör en lämplig ersättning.

| (86) | Avslutningsvis konstaterar kommissionen att CGD redan hade vidtagit och kommer att fortsätta att vidta åtgärder för att sänka kostnaderna, särskilt genom att minska personalstyrkan och nätverket av filialer i Portugal. Banken bidrar således till omstruktureringskostnaderna genom interna åtgärder. |
| --- | --- |

(86)

Avslutningsvis konstaterar kommissionen att CGD redan hade vidtagit och kommer att fortsätta att vidta åtgärder för att sänka kostnaderna, särskilt genom att minska personalstyrkan och nätverket av filialer i Portugal. Banken bidrar således till omstruktureringskostnaderna genom interna åtgärder.

| (87) | Av dessa skäl drar kommissionen slutsatsen att omstruktureringsplanen innehåller garantier för att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt och garanterar ett lämpligt eget bidrag samt ansvarsfördelning. |
| --- | --- |

(87)

Av dessa skäl drar kommissionen slutsatsen att omstruktureringsplanen innehåller garantier för att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt och garanterar ett lämpligt eget bidrag samt ansvarsfördelning.

Begränsa konkurrenssnedvridningar

| (88) | Enligt avsnitt 4 i omstruktureringsmeddelandet ska omstruktureringsplaner innehålla åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen. Dessa åtgärder bör vara särskilt anpassade för att ta itu med de snedvridningar som identifierats på de marknader där den stödmottagande banken är verksam efter omstruktureringen. Typen och formen av sådana åtgärder är beroende av två kriterier: för det första stödbeloppets storlek och de villkor och omständigheter på grundval av vilka stödet beviljats och för det andra särdragen på den eller de marknader där stödmottagaren kommer att bedriva sin verksamhet. Dessutom beaktar kommissionen storleken på stödmottagarens egna bidrag och bördefördelning under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(88)

Enligt avsnitt 4 i omstruktureringsmeddelandet ska omstruktureringsplaner innehålla åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen. Dessa åtgärder bör vara särskilt anpassade för att ta itu med de snedvridningar som identifierats på de marknader där den stödmottagande banken är verksam efter omstruktureringen. Typen och formen av sådana åtgärder är beroende av två kriterier: för det första stödbeloppets storlek och de villkor och omständigheter på grundval av vilka stödet beviljats och för det andra särdragen på den eller de marknader där stödmottagaren kommer att bedriva sin verksamhet. Dessutom beaktar kommissionen storleken på stödmottagarens egna bidrag och bördefördelning under omstruktureringsperioden.

| (89) | Kommissionen erinrar om att CGD har mottagit statligt stöd i form av kapitaltillskott och konvertibla instrument till ett belopp av 1 650 miljoner euro. Stödbeloppet motsvarar 2,3 % av CGD:s riskvägda tillgångar (14), vilket är en jämförelsevis låg siffra. Eftersom ersättningen för de konvertibla instrumenten är lämplig krävs endast måttliga åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen erinrar om att CGD har mottagit statligt stöd i form av kapitaltillskott och konvertibla instrument till ett belopp av 1 650 miljoner euro. Stödbeloppet motsvarar 2,3 % av CGD:s riskvägda tillgångar (14), vilket är en jämförelsevis låg siffra. Eftersom ersättningen för de konvertibla instrumenten är lämplig krävs endast måttliga åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen.

| (90) | Den proportionerliga nedskärningen av CGD när det gäller balansräkningens storlek, geografiskt täckningsområde samt personal kommer att bidra till att begränsa snedvridningen av konkurrensen. Avyttringen av Caixa Seguros och nedskärningen och omstruktureringen av verksamheten i Spanien kommer att bidra till att återställa bankens lönsamhet. Den återstående minskningen av bankens balansräkning anses lämplig jämfört med de konkurrenssnedvridningar som stödet ger upphov till. |
| --- | --- |

(90)

Den proportionerliga nedskärningen av CGD när det gäller balansräkningens storlek, geografiskt täckningsområde samt personal kommer att bidra till att begränsa snedvridningen av konkurrensen. Avyttringen av Caixa Seguros och nedskärningen och omstruktureringen av verksamheten i Spanien kommer att bidra till att återställa bankens lönsamhet. Den återstående minskningen av bankens balansräkning anses lämplig jämfört med de konkurrenssnedvridningar som stödet ger upphov till.

| (91) | Förutom dessa strukturella åtgärder har Portugal också gjort åtaganden om flera beteendebegränsningar. Kommissionen noterar dessa beteendebegränsningar som anges i avsnitt 6 i åtagandena, till exempel ett förbud mot reklam om statligt stöd och ett förbud mot aggressiva marknadsföringsmetoder, vilket förhindrar CGD att använda stödet för att agera på ett konkurrensbegränsande sätt på marknaden. Kommissionen välkomnar särskilt förbudet mot förvärv, vilket garanterar att det statliga stödet inte kommer att användas för att ta över konkurrenter, utan i stället tjänar det avsedda syftet, det vill säga att återställa CGD:s lönsamhet. |
| --- | --- |

(91)

Förutom dessa strukturella åtgärder har Portugal också gjort åtaganden om flera beteendebegränsningar. Kommissionen noterar dessa beteendebegränsningar som anges i avsnitt 6 i åtagandena, till exempel ett förbud mot reklam om statligt stöd och ett förbud mot aggressiva marknadsföringsmetoder, vilket förhindrar CGD att använda stödet för att agera på ett konkurrensbegränsande sätt på marknaden. Kommissionen välkomnar särskilt förbudet mot förvärv, vilket garanterar att det statliga stödet inte kommer att användas för att ta över konkurrenter, utan i stället tjänar det avsedda syftet, det vill säga att återställa CGD:s lönsamhet.

| (92) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att det finns tillräckliga garantier för att begränsa eventuella snedvridningar av konkurrensen, särskilt mot bakgrund av tillämpningen av punkt 14 i 2011 års förlängningsmeddelande till följd av de händelser som ledde till behovet av statligt stöd, nämligen EBA:s statsskuldbuffert. |
| --- | --- |

(92)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att det finns tillräckliga garantier för att begränsa eventuella snedvridningar av konkurrensen, särskilt mot bakgrund av tillämpningen av punkt 14 i 2011 års förlängningsmeddelande till följd av de händelser som ledde till behovet av statligt stöd, nämligen EBA:s statsskuldbuffert.

5.3   Övervakning

| (93) | Enligt avsnitt 5 i omstruktureringsmeddelandet behöver kommissionen regelbundna rapporter för att kunna kontrollera att omstruktureringsplanen genomförs ordentligt. |
| --- | --- |

(93)

Enligt avsnitt 5 i omstruktureringsmeddelandet behöver kommissionen regelbundna rapporter för att kunna kontrollera att omstruktureringsplanen genomförs ordentligt.

| (94) | Dessutom kommer en oberoende och tillräckligt kvalificerad övervakande förvaltare fortlöpande övervaka att omstruktureringsplanen genomförs korrekt och att alla åtaganden i bilagan genomförs fullständigt och korrekt. |
| --- | --- |

(94)

Dessutom kommer en oberoende och tillräckligt kvalificerad övervakande förvaltare fortlöpande övervaka att omstruktureringsplanen genomförs korrekt och att alla åtaganden i bilagan genomförs fullständigt och korrekt.

SLUTSATS

Mot bakgrund av de åtaganden som gjorts av Portugal dras slutsatsen att omstruktureringsstödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt, att snedvridningarna av konkurrensen hanteras i tillräcklig utsträckning och att den inlämnade omstruktureringsplanen är lämplig för att återställa CGD:s långsiktiga lönsamhet. Omstruktureringsstödet bör anses förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 b i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som består av Portugals teckning av nyemitterade stamaktier till ett belopp av 750 miljoner euro från CGD och av konvertibla instrument som utfärdats av CGD till ett belopp av 900 miljoner euro är förenligt med den inre marknaden mot bakgrund av de åtaganden som anges i bilagan.

Artikel 2

Portugal ska säkerställa att den omstruktureringsplan som lämnades in den 15 oktober 2012 och kompletterades genom en skrivelse av den 19 juli 2013 genomförs till fullo, inklusive de åtaganden som anges i bilagan, och enligt den plan som anges i den bilagan.

Artikel 3

Portugal ska inom två månader från dagen för delgivningen av detta beslut informera kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

Utfärdad i Bryssel den 23 juli 2013.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 116, 23.4.2013, s. 13.

1

(2)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247111/247111_1420908_83_2.pdf

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

4

(5)  I detta beslut grundas de finansiella upplysningarna om CGD generellt på de försiktighetsmarginaler som CGD enligt sina rättsliga skyldigheter använder för att lämna relevant finansiell information till Portugals centralbank Banco de Portugal och internt för finansiella prognoser som uppdateras regelbundet för varje affärsenhet. CGD har även använt försiktighetsmarginalerna för alla finansiella upplysningar i sin omstruktureringsplan samt i de finansierings- och kapitalplaner som regelbundet lämnas till Internationella valutafonden (nedan kallad IMF), Europeiska centralbanken (nedan kallad ECB) och kommissionen (tillsammans nedan kallade trojkan).

5

IMF

ECB

trojkan

CGD-koncernen offentliggör emellertid sitt årsbokslut i årsrapporterna med användning av räkenskapssystemet. Samtliga filialer tas med i räkenskapssystemet, oavsett om de omfattas i den portugisiska centralbankens tillsyn eller ej. När det gäller CGD rör den mest relevanta skillnaden mellan försiktighetsmarginalerna och räkenskapssystemet Caixa Seguros e Saúde (nedan kallad Caixa Seguros), som är holdingbolag för försäkrings- och hälsoaffärsenheterna, som inbegrips i försiktighetsmarginalerna genom kapitalandelsmetoden.

Caixa Seguros

För en förbättrad jämförelse med offentliga uppgifter anges vissa finansiella uppgifter i detta beslut grundat på redovisningsparametrar. Detta anges i så fall tydligt.

(*)  Skulder till kunder.

*

(**)  Totala skulder minus skulder till andra kunder eller till centralbanken.

**

(6)  Beslut i ärende SA.34055 (11/N) av den 30 maj 2012 (EUT C 249, 18.8.2012, s. 5).

6

(***)  Konfidentiella uppgifter.

***

(7)  BPN nationaliserades 2008 och såldes 2011. En del av bankens tillgångar har överförts till CGD.

7

(8)  Se skäl 25 i beslutet om den nya rekapitaliseringsordningen för kreditinstitut i Portugal SA.34055 (11/N), av den 30 maj 2012.

8

(9)  Beslut av den 17 december 2012, ärende SA.35747 (12/N) (EUT C 43, 15.2.2013, s. 21).

9

(10)  Se pressmeddelande 10191/11 från Europeiska unionens råd, 17.5.2011.

10

http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/122072.pdf

(11)  EUT C 195, 19.8.2009, s. 9.

11

(12)  EUT C 356, 6.12.2011, s. 7.

12

(13)  ECB-rådets rekommendationer om prissättning av rekapitaliseringar av den 20 november 2008.

13

(14)  Per det relevanta referensdatum då stödåtgärden beviljades.

14

---

BILAGA

ÅTAGANDEN FÖR CAIXA GERAL DE DEPÓSITOS, SA

1.   Bakgrund

I detta dokument anges villkoren (nedan kallade åtagandena) för den omstrukturering av Caixa Geral de Depósitos SA (nedan kallad CGD eller banken) som Republiken Portugal och CGD har åtagit sig att genomföra.

2.   Definitioner

Om inte sammanhanget kräver annat ingriper singularformen även plural i detta dokument (och vice versa). Termer med stor begynnelsebokstav har följande betydelser:

| Term | Betydelse |
| --- | --- |
| Kapitalförvaltning | Utveckling av specialiserade lösningar för att investera besparingar från banktjänster till privatpersoner (förvaltning av ömsesidiga fonder och pensionsfonder och utveckling av skräddarsydda lösningar för individuella investeringsbehov) och institutionella kunder som omfattar pensionsfonder, försäkringsbolag, företag och offentliga institutioner (förvaltning av investeringsportföljer baserat på kundkrav som antingen följer riktmärken eller lösningar för absolut avkastning). |
| Bankförsäkring | Ett partnerskap mellan en bank och ett tredje part-försäkringsbolag enligt vilket banken säljer försäkringsbolagets produkter via sitt nätverk av filialer för banktjänster till privatpersoner. |
| BCG Spanien | Banco Caixa Geral, SA (Spanien), även kallat den spanska verksamheten avseende banktjänster till privatpersoner. |
| Caixa Seguros | CGD:s huvudsakliga dotterbolag för försäkringsverksamheten. |
| K/I-tal | Förhållandet mellan driftsutgifter (arbetskostnader samt försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader) och driftsinkomster (summan av ränteinkomster, inkomster från provisioner, intäkter från kapitalinstrument, intäkter från finansiella verksamheter och alla andra inkomster från verksamheten). |
| Åtaganden | De förpliktelser i samband med omstruktureringen av CGD som anges i detta dokument. |
| Banktjänster till företag | Banktjänster som erbjuds till företag, antingen stora företag eller små och medelstora företag. |
| Täckningsgrad för riskkrediter | Täckningsgrad för riskkrediter med ackumulerade avsättningar för låneförluster. |
| Kärnregion | Den inhemska kärnregionen (Portugal) och den internationella kärnregionen (enligt vad som anges i punkt 4.2.2.1). |
| Riskkredit | Enligt definitionen i föreskrift nr 16/2004 (konsoliderad version av den 31 maj 2013 – inbegriper översynen enligt föreskrift nr 23/2011) från Portugals centralbank, motsvarande summan av följande element:






  a) | Totalt värde i skuld för lån med förfallna kapitalbelopps- eller räntebetalningar under en period av minst 90 dagar. Löpande lån som inte har ingåtts tidigare ska anses utgöra en kreditrisk när övertrasseringen har funnits i 90 dagar. |

Term

Betydelse

Kapitalförvaltning

Utveckling av specialiserade lösningar för att investera besparingar från banktjänster till privatpersoner (förvaltning av ömsesidiga fonder och pensionsfonder och utveckling av skräddarsydda lösningar för individuella investeringsbehov) och institutionella kunder som omfattar pensionsfonder, försäkringsbolag, företag och offentliga institutioner (förvaltning av investeringsportföljer baserat på kundkrav som antingen följer riktmärken eller lösningar för absolut avkastning).

Bankförsäkring

Ett partnerskap mellan en bank och ett tredje part-försäkringsbolag enligt vilket banken säljer försäkringsbolagets produkter via sitt nätverk av filialer för banktjänster till privatpersoner.

BCG Spanien

Banco Caixa Geral, SA (Spanien), även kallat den spanska verksamheten avseende banktjänster till privatpersoner.

Caixa Seguros

CGD:s huvudsakliga dotterbolag för försäkringsverksamheten.

K/I-tal

Förhållandet mellan driftsutgifter (arbetskostnader samt försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader) och driftsinkomster (summan av ränteinkomster, inkomster från provisioner, intäkter från kapitalinstrument, intäkter från finansiella verksamheter och alla andra inkomster från verksamheten).

Åtaganden

De förpliktelser i samband med omstruktureringen av CGD som anges i detta dokument.

Banktjänster till företag

Banktjänster som erbjuds till företag, antingen stora företag eller små och medelstora företag.

Täckningsgrad för riskkrediter

Täckningsgrad för riskkrediter med ackumulerade avsättningar för låneförluster.

Kärnregion

Den inhemska kärnregionen (Portugal) och den internationella kärnregionen (enligt vad som anges i punkt 4.2.2.1).

Riskkredit

Enligt definitionen i föreskrift nr 16/2004 (konsoliderad version av den 31 maj 2013 – inbegriper översynen enligt föreskrift nr 23/2011) från Portugals centralbank, motsvarande summan av följande element:

a)

Totalt värde i skuld för lån med förfallna kapitalbelopps- eller räntebetalningar under en period av minst 90 dagar. Löpande lån som inte har ingåtts tidigare ska anses utgöra en kreditrisk när övertrasseringen har funnits i 90 dagar.

| b) | Totalt värde på utestående lån som har omstrukturerats efter att ha varit oavslutade under en period på minst 90 dagar utan lämplig förstärkning av säkerheten (som täcker hela det utestående kapital- och räntebeloppet) eller där låntagaren har betalat alla räntor och andra avgifter som förfallit till betalning). |
| --- | --- |

b)

Totalt värde på utestående lån som har omstrukturerats efter att ha varit oavslutade under en period på minst 90 dagar utan lämplig förstärkning av säkerheten (som täcker hela det utestående kapital- och räntebeloppet) eller där låntagaren har betalat alla räntor och andra avgifter som förfallit till betalning).

| c) | Totalt värde på krediter med avbetalningar på kapital- eller räntebelopp som förfallit till betalning sedan mindre än 90 dagar tillbaka, men där det finns belägg för att motivera en klassificering som riskkredit, inklusive situationer där gäldenären gått i konkurs eller omfattas av ett likvidationsförfarande. Om gäldenären är insolvent kan återvinningsbara balanser upphöra att betraktas som en risk efter domstolsgodkännande i respektive avtal enligt lagen om insolvens och återhämtning av företag (Código de Insolvência e Recuperação de Empresas), om det inte kvarstår tvivel angående möjligheten att inkassera de förfallna beloppen. |
| --- | --- |

c)

Totalt värde på krediter med avbetalningar på kapital- eller räntebelopp som förfallit till betalning sedan mindre än 90 dagar tillbaka, men där det finns belägg för att motivera en klassificering som riskkredit, inklusive situationer där gäldenären gått i konkurs eller omfattas av ett likvidationsförfarande. Om gäldenären är insolvent kan återvinningsbara balanser upphöra att betraktas som en risk efter domstolsgodkännande i respektive avtal enligt lagen om insolvens och återhämtning av företag (Código de Insolvência e Recuperação de Empresas), om det inte kvarstår tvivel angående möjligheten att inkassera de förfallna beloppen.

Beslut

Europeiska kommissionens beslut av den 24 juli 2013 om omstruktureringen av CGD, enligt vilket dessa åtaganden ingås.

Avyttringsförvaltare

En eller flera fysiska eller juridiska person(er) som är oberoende från CGD, har godkänts av kommissionen och utsetts av CGD, och som av CGD har fått ett exklusivt mandat att sälja Caixa Seguros till en köpare. Avyttringsförvaltaren ska skydda CGD:s legitima finansiella intressen, med förbehåll för CGD:s ovillkorliga skyldighet att avyttra [...].

Anställd

Alla personer som har ingått ett anställningsavtal med CGD.

Factoring

En finansiell transaktion varigenom ett företag säljer sina kortfristiga fordringar (dvs. fakturor) till en tredje part (som kallas factoringbolag) till rabatt. En sammansatt produkt som erbjuder en blandning av finansiering, kreditförsäkring och finansiella förvaltningstjänster (samlingar).

Internationella centrala verksamheter

Har den betydelse som anges i punkt 4.2.2.2.

Investmentbanktjänster

Specialiserade finansiella tjänster som tillhandahålls till företagskunder och institutionella kunder, inklusive rådgivning om företagssammanslagningar, projektfinansiering, företagsfinansiering (finansiering av förvärv, strukturerade finanser, obligationer, företagscertifikat, värdepapperisering etc.), kapitalmarknadsoperationer (börsintroduktioner, upphandlingsanbud, aktierelaterade transaktioner etc.) samt hantering av marknadsrisker (genom säkring och strukturerade finansieringslösningar). Dessutom omfattar investmentbanktjänster tillhandahållande av finansiella mäklartjänster och forskningsrapporter till institutionella och privata enskilda investerare, förmedling av värdepapper med fast avkastning och syndikering av strukturerade lån.

KPI

Key Performance Indicators (nyckeltal).

Leasing

Ett avtal genom vilket en privatperson eller ett företag kan få tillgång till vissa fasta tillgångar för vilka personen eller företaget måste göra en rad avtalsmässiga periodiska betalningar med option att köpa tillgången efter det att avtalet löper ut.

Utlånings/inlåningstal

Andelen nettolån i förhållande till inlåning.

Övervakningsförvaltare eller förvaltare

Har den betydelse som anges i punkt 6.10 och tillägg I.

Nyproduktion

Alla nya avtalade verksamheter med undantag för all tidigare avtalsmässig produktion eller ny produktion som är absolut nödvändig för att upprätthålla värdet på lånesäkerheter eller som på annat sätt är avsedd att minimera kapitalförluster och/eller förbättra det förväntade återvinningsvärdet för ett lån.

Andel nödlidande lån i förhållande till ny kredit

Nya lån med ränta och/eller kapitalbelopp som har förfallit till betalning med minst 90 dagar/helt ny kreditportfölj.

Egenhandel

CGD:s ordinarie handelsverksamhet som inte har samband med kundverksamheten, med användning av bankens egna kapital och balansräkning.

Omstruktureringsperiod

Den tidsperiod som anges i punkt 3.3.

Uthyrning

Ett avtal om betalning för tillfällig användning av en vara (särskilt fordon) som ägs av ett icke-finansiellt företag, vanligen åtföljt av tillhandahållande av ett antal anknutna tjänster.

Omstruktureringsplan

Den plan som CGD via Republiken Portugal har lämnat in till Europeiska kommissionen, senast ändrad och kompletterad genom skrivelser av den 19 juli 2013.

Korrigerande åtgärd

Åtgärder för att CGD ska kunna uppfylla de fastställda målen. De korrigerande åtgärderna ska läggas fram av CGD enligt beskrivningen i punkt 4.2.3.3. Övervakningsförvaltaren kommer att analysera de föreslagna korrigerande åtgärderna och rapportera till kommissionen om huruvida åtgärderna är lämpliga för att uppfylla omstruktureringsplanens mål.

Riskvägda tillgångar

Riskvägda tillgångar ska beräknas på gruppnivå enligt relevanta portugisiska bestämmelser och enligt den portugisiska centralbankens godkännande på dagen för beslutet.

Små och medelstora företag

Små och medelstora företag vars omsättning inte överstiger 50 miljoner euro och vars kreditexponering mot CGD inte överskrider 1 miljon euro.

VaR

Value at Risk, portföljriskåtgärd enligt beskrivningen i 1996 års ändring av Baselkommittén för banktillsyn. I beräkningen avser siffrorna en historisk simuleringsmetod med användning av en innehavsperiod på tio dagar, ett förtroendeintervall på 99 % och data från 501 handelsdagar (motsvarande en tvåårshorisont).

Riskkapital

Tillhandahållande av finansieringskapital för etablering av företag, särskilt företag med hög tillväxtpotential, i utbyte mot aktier i företaget.

3.   Allmänt

| 3.1 | Portugal ska se till att omstruktureringsplanen för CGD genomförs korrekt och till fullo. |
| --- | --- |

3.1

Portugal ska se till att omstruktureringsplanen för CGD genomförs korrekt och till fullo.

| 3.2 | Portugal ska se till att åtagandena iakttas till fullo under genomförandet av omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

3.2

Portugal ska se till att åtagandena iakttas till fullo under genomförandet av omstruktureringsplanen.

| 3.3 | Omstruktureringsperioden avslutas den 31 december 2017. Om inte annat anges gäller åtagandena under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

3.3

Omstruktureringsperioden avslutas den 31 december 2017. Om inte annat anges gäller åtagandena under omstruktureringsperioden.

4.   Omstrukturering av CGD: Uppdelning i kärnverksamheter och icke-kärnverksamheter

4.1   CGD kommer att dela upp sina verksamheter i två delar: kärnverksamheter och icke-kärnverksamheter. Storleken på den kombinerade totala balansräkningen (1) för kärnverksamheterna och icke-kärnverksamheterna uppgick till 120 642 miljoner euro i december 2011. I juni 2012 uppgick den totala balansräkningen till 117 694 miljoner euro, och i slutet av december 2012 var samma siffra 116 857 miljoner euro.

Uppdelningen av CGD kommer att genomföras enligt följande:

4.2   Kärnverksamheter

Tillgångar som anslås till kärnverksamheterna

Kärnverksamheterna omfattar inhemska kärnverksamheter (banktjänster till hushåll och små och medelstora företag, banktjänster till företag, investmentbanktjänster, tillgångsförvaltning, leasing, factoring, uthyrning, bankförsäkringar och riskkapital), de internationella kärnverksamheterna och de internationella centrala verksamheterna.

4.2.1   De inhemska kärnverksamheterna omfattar de nettotillgångar som anges nedan (avslutningsdatum den 31 december 2012):

| 4.2.1.1 | [850–900] miljoner euro i kontanter och balanser med centralbanken, |
| --- | --- |

4.2.1.1

[850–900] miljoner euro i kontanter och balanser med centralbanken,

| 4.2.1.2 | [1 000-1 500] miljoner euro i lån (/fordringar) till kreditinstitut, |
| --- | --- |

4.2.1.2

[1 000-1 500] miljoner euro i lån (/fordringar) till kreditinstitut,

| 4.2.1.3 | [2 500–3 000] miljoner euro i finansiella tillgångar som innehas för handel, |
| --- | --- |

4.2.1.3

[2 500–3 000] miljoner euro i finansiella tillgångar som innehas för handel,

| 4.2.1.4 | [10 000–15 000] miljoner euro i finansiella tillgångar som finns tillgängliga för försäljning, |
| --- | --- |

4.2.1.4

[10 000–15 000] miljoner euro i finansiella tillgångar som finns tillgängliga för försäljning,

| 4.2.1.5 | [0–5] miljoner euro i finansiella tillgångar som hålls till förfall, |
| --- | --- |

4.2.1.5

[0–5] miljoner euro i finansiella tillgångar som hålls till förfall,

| 4.2.1.6 | [60 000–65 000] miljoner euro i lån till kunder,
  varav






  4.2.1.6.1 | byggherrar och byggnadsverksamhet [8 000–8 500] miljoner euro, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.6

[60 000–65 000] miljoner euro i lån till kunder,

varav

4.2.1.6.1

byggherrar och byggnadsverksamhet [8 000–8 500] miljoner euro,

| 4.2.1.6.2 | bolån [30 000–35 000] miljoner euro, |
| --- | --- |

4.2.1.6.2

bolån [30 000–35 000] miljoner euro,

| 4.2.1.6.3 | stora företag [10 000–15 000] miljoner euro, |
| --- | --- |

4.2.1.6.3

stora företag [10 000–15 000] miljoner euro,

| 4.2.1.6.4 | små och medelstora företag [3 000–3 500] miljoner euro, |
| --- | --- |

4.2.1.6.4

små och medelstora företag [3 000–3 500] miljoner euro,

| 4.2.1.6.5 | konsumentlån [1 500–2 000] miljoner euro, |
| --- | --- |

4.2.1.6.5

konsumentlån [1 500–2 000] miljoner euro,

| 4.2.1.6.6 | övrigt [4 000–4 500] miljoner euro (omfattar andra finansinstitut och central- och lokalförvaltning), |
| --- | --- |

4.2.1.6.6

övrigt [4 000–4 500] miljoner euro (omfattar andra finansinstitut och central- och lokalförvaltning),

| 4.2.1.7 | [400–450] miljoner euro i fastigheter, anläggningar och utrustning, |
| --- | --- |

4.2.1.7

[400–450] miljoner euro i fastigheter, anläggningar och utrustning,

| 4.2.1.8 | [150–200] miljoner euro i immateriella tillgångar, |
| --- | --- |

4.2.1.8

[150–200] miljoner euro i immateriella tillgångar,

| 4.2.1.9 | [4 000–4 500] miljoner euro i övriga tillgångar,
  varav






  4.2.1.9.1 | investeringsfastigheter [80–90] miljoner euro, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.9

[4 000–4 500] miljoner euro i övriga tillgångar,

varav

4.2.1.9.1

investeringsfastigheter [80–90] miljoner euro,

| 4.2.1.9.2 | derivat som identifieras som säkringsinstrument [30–40] miljoner euro, |
| --- | --- |

4.2.1.9.2

derivat som identifieras som säkringsinstrument [30–40] miljoner euro,

| 4.2.1.9.3 | anläggningstillgångar som innehas för försäljning [500–550] miljoner euro, |
| --- | --- |

4.2.1.9.3

anläggningstillgångar som innehas för försäljning [500–550] miljoner euro,

| 4.2.1.9.4 | aktuella skattefordringar [30–40] miljoner euro, |
| --- | --- |

4.2.1.9.4

aktuella skattefordringar [30–40] miljoner euro,

| 4.2.1.9.5 | uppskjutna skattefordringar [1 000–1 500] miljoner euro, |
| --- | --- |

4.2.1.9.5

uppskjutna skattefordringar [1 000–1 500] miljoner euro,

| 4.2.1.9.6 | övriga tillgångar [2 000–2 500] miljoner euro, |
| --- | --- |

4.2.1.9.6

övriga tillgångar [2 000–2 500] miljoner euro,

| 4.2.1.10 | ett bidrag på [30–40] miljoner euro i nettotillgångar i form av ägarintressen i andra inhemska affärsenheter (kapitalandelsmetoden), som anges i bilaga II. |
| --- | --- |

4.2.1.10

ett bidrag på [30–40] miljoner euro i nettotillgångar i form av ägarintressen i andra inhemska affärsenheter (kapitalandelsmetoden), som anges i bilaga II.

4.2.2   De internationella kärnverksamheterna och de internationella specialiserade verksamheterna omfattar de nettotillgångar i form av ägarintressen och de internationella områden som anges nedan (avslutningsdatum den 31 december 2012).

| 4.2.2.1 | De internationella kärnverksamheterna omfattar samtliga internationella områden (nedan kallade internationella kärnregioner) där CGD bedriver en betydande verksamhet avseende banktjänster till privatpersoner, antingen genom en lokal filial eller ett dotterbolag, enligt vad som anges nedan:






  4.2.2.1.1 | Spanien – totala nettotillgångar: [4 000–4 500] miljoner euro (2). |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1

De internationella kärnverksamheterna omfattar samtliga internationella områden (nedan kallade internationella kärnregioner) där CGD bedriver en betydande verksamhet avseende banktjänster till privatpersoner, antingen genom en lokal filial eller ett dotterbolag, enligt vad som anges nedan:

4.2.2.1.1

Spanien – totala nettotillgångar: [4 000–4 500] miljoner euro (2).

| 4.2.2.1.2 | Frankrike – totala nettotillgångar: [4 000–4 500] miljoner euro. |
| --- | --- |

4.2.2.1.2

Frankrike – totala nettotillgångar: [4 000–4 500] miljoner euro.

| 4.2.2.1.3 | Macao (Kina) – totala nettotillgångar: [3 000–3 500] miljoner euro. |
| --- | --- |

4.2.2.1.3

Macao (Kina) – totala nettotillgångar: [3 000–3 500] miljoner euro.

| 4.2.2.1.4 | Moçambique – totala nettotillgångar: [1 500–2 000] miljoner euro. |
| --- | --- |

4.2.2.1.4

Moçambique – totala nettotillgångar: [1 500–2 000] miljoner euro.

| 4.2.2.1.5 | Angola – totala nettotillgångar: [1 000–1 500] miljoner euro. |
| --- | --- |

4.2.2.1.5

Angola – totala nettotillgångar: [1 000–1 500] miljoner euro.

| 4.2.2.1.6 | Sydafrika – totala nettotillgångar: [600–650] miljoner euro. |
| --- | --- |

4.2.2.1.6

Sydafrika – totala nettotillgångar: [600–650] miljoner euro.

| 4.2.2.1.7 | Brasilien – totala nettotillgångar: [500–550] miljoner euro. |
| --- | --- |

4.2.2.1.7

Brasilien – totala nettotillgångar: [500–550] miljoner euro.

| 4.2.2.1.8 | Cap Verde – totala nettotillgångar: [750–800] miljoner euro. |
| --- | --- |

4.2.2.1.8

Cap Verde – totala nettotillgångar: [750–800] miljoner euro.

| 4.2.2.1.9 | Timor – totala nettotillgångar: [50–60] miljoner euro. |
| --- | --- |

4.2.2.1.9

Timor – totala nettotillgångar: [50–60] miljoner euro.

| 4.2.2.1.10 | São Tomé – totala nettotillgångar: [0–5] miljoner euro. |
| --- | --- |

4.2.2.1.10

São Tomé – totala nettotillgångar: [0–5] miljoner euro.

| 4.2.2.2 | Internationella centrala verksamheter är specialiserade verksamheter som tillhandahåller tjänster till CGD-koncernen (såsom finansiering, tillträde till institutionella marknader och produktstrukturering). De centrala verksamheterna bedrivs av lokala specialiserade filialer eller dotterbolag på nyckelmarknader enligt vad som anges nedan:






  4.2.2.2.1 | Luxemburg – totala nettotillgångar: [100–150] miljoner euro. |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2

Internationella centrala verksamheter är specialiserade verksamheter som tillhandahåller tjänster till CGD-koncernen (såsom finansiering, tillträde till institutionella marknader och produktstrukturering). De centrala verksamheterna bedrivs av lokala specialiserade filialer eller dotterbolag på nyckelmarknader enligt vad som anges nedan:

4.2.2.2.1

Luxemburg – totala nettotillgångar: [100–150] miljoner euro.

| 4.2.2.2.2 | Caymanöarna – totala nettotillgångar: [600–650] miljoner euro. |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

Caymanöarna – totala nettotillgångar: [600–650] miljoner euro.

| 4.2.2.2.3 | Storbritannien (London) – totala nettotillgångar: [400–450] miljoner euro. |
| --- | --- |

4.2.2.2.3

Storbritannien (London) – totala nettotillgångar: [400–450] miljoner euro.

| 4.2.2.2.4 | Förenta staterna (New York) – totala nettotillgångar: [250–300] miljoner euro. |
| --- | --- |

4.2.2.2.4

Förenta staterna (New York) – totala nettotillgångar: [250–300] miljoner euro.

| 4.2.2.2.5 | Kina (Zhuhai) – totala nettotillgångar: [5–10] miljoner euro. |
| --- | --- |

4.2.2.2.5

Kina (Zhuhai) – totala nettotillgångar: [5–10] miljoner euro.

4.2.3   Storlek

| 4.2.3.1 | I slutet av december 2014 får balansräkningen för kärnverksamheterna inte vara högre än [100–150] miljarder euro (3), de riskvägda tillgångarna får inte vara högre än [70–80] miljarder euro, K/I-talet får inte vara högre än [70–80] %, utlånings-/inlåningstalet får inte vara högre än [120–130] % och täckningsgraden för riskkrediter får inte vara lägre än [50–60] %. |
| --- | --- |

4.2.3.1

I slutet av december 2014 får balansräkningen för kärnverksamheterna inte vara högre än [100–150] miljarder euro (3), de riskvägda tillgångarna får inte vara högre än [70–80] miljarder euro, K/I-talet får inte vara högre än [70–80] %, utlånings-/inlåningstalet får inte vara högre än [120–130] % och täckningsgraden för riskkrediter får inte vara lägre än [50–60] %.

| 4.2.3.2 | I slutet av december 2016 får balansräkningen för kärnverksamheterna inte vara högre än [100–150] miljarder euro (4), de riskvägda tillgångarna får inte vara högre än [70–80] miljarder euro, K/I-talet får inte vara högre än [50–60] %, utlånings-/inlåningstalet får inte vara högre än [120–130] % och täckningsgraden för riskkrediter får inte vara lägre än [50–60] %. |
| --- | --- |

4.2.3.2

I slutet av december 2016 får balansräkningen för kärnverksamheterna inte vara högre än [100–150] miljarder euro (4), de riskvägda tillgångarna får inte vara högre än [70–80] miljarder euro, K/I-talet får inte vara högre än [50–60] %, utlånings-/inlåningstalet får inte vara högre än [120–130] % och täckningsgraden för riskkrediter får inte vara lägre än [50–60] %.

| 4.2.3.3 | Den totala exponeringen på den konsoliderade balansräkningen mot [...] emittenter får inte överskrida [10–20] miljarder euro under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

4.2.3.3

Den totala exponeringen på den konsoliderade balansräkningen mot [...] emittenter får inte överskrida [10–20] miljarder euro under omstruktureringsperioden.

| 4.2.3.4 | Om det skulle vara sannolikt att de ovannämnda målen för balansräkning, riskvägda tillgångar, K/I-tal, utlånings-/inlåningstal och täckningsgrad för riskkrediter inte uppfylls ska CGD på eget initiativ, och i alla händelser på övervakningsförvaltarens begäran, lägga fram korrigerande åtgärder inom en månad. Övervakningsförvaltaren kommer att analysera de föreslagna korrigerande åtgärderna och rapportera till kommissionen om huruvida åtgärderna är lämpliga för att uppfylla omstruktureringsplanens mål. |
| --- | --- |

4.2.3.4

Om det skulle vara sannolikt att de ovannämnda målen för balansräkning, riskvägda tillgångar, K/I-tal, utlånings-/inlåningstal och täckningsgrad för riskkrediter inte uppfylls ska CGD på eget initiativ, och i alla händelser på övervakningsförvaltarens begäran, lägga fram korrigerande åtgärder inom en månad. Övervakningsförvaltaren kommer att analysera de föreslagna korrigerande åtgärderna och rapportera till kommissionen om huruvida åtgärderna är lämpliga för att uppfylla omstruktureringsplanens mål.

4.2.4   Filialer och anställda

Kärnverksamheternas nuvarande struktur i Portugal kommer att minskas enligt följande:

| 4.2.4.1 | Från 829 (den 31 december 2012) till [750–800] inhemska filialer för banktjänster till privatpersoner (5) före den [...]. |
| --- | --- |

4.2.4.1

Från 829 (den 31 december 2012) till [750–800] inhemska filialer för banktjänster till privatpersoner (5) före den [...].

| 4.2.4.2 | Filialerna får inte ersättas av andra enheter eller strukturer som väsentligen tillhandahåller samma tjänster och har en betydande personalstyrka. CGD får emellertid i stället installera automatiska servicepunkter (t.ex. uttagsautomater eller liknande). |
| --- | --- |

4.2.4.2

Filialerna får inte ersättas av andra enheter eller strukturer som väsentligen tillhandahåller samma tjänster och har en betydande personalstyrka. CGD får emellertid i stället installera automatiska servicepunkter (t.ex. uttagsautomater eller liknande).

| 4.2.4.3 | Från 11 904 anställda i Portugal (förutom försäkringsverksamhetsenheten till den 31 december 2012) till [10 000–15 000] anställda till den [...], till [10 000–15 000] anställda till den [...], till [10 000–15 000] anställda till slutet av [...], till [10 000–15 000] anställda till den [...]. |
| --- | --- |

4.2.4.3

Från 11 904 anställda i Portugal (förutom försäkringsverksamhetsenheten till den 31 december 2012) till [10 000–15 000] anställda till den [...], till [10 000–15 000] anställda till den [...], till [10 000–15 000] anställda till slutet av [...], till [10 000–15 000] anställda till den [...].

| 4.2.4.4 | Antalet filialer i Portugal får inte öka efter [...] och fram till omstruktureringsperiodens slut. |
| --- | --- |

4.2.4.4

Antalet filialer i Portugal får inte öka efter [...] och fram till omstruktureringsperiodens slut.

| 4.2.4.5 | Om det skulle vara sannolikt att ovannämnda mål för filialer och antalet anställda inte uppfylls ska CGD på eget initiativ, och i alla händelser på övervakningsförvaltarens begäran, lägga fram korrigerande åtgärder inom en månad från övervakningsförvaltarens begäran. Övervakningsförvaltaren kommer att analysera de föreslagna korrigerande åtgärderna och rapportera till kommissionen om huruvida åtgärderna är lämpliga för att uppfylla omstruktureringsplanens mål. |
| --- | --- |

4.2.4.5

Om det skulle vara sannolikt att ovannämnda mål för filialer och antalet anställda inte uppfylls ska CGD på eget initiativ, och i alla händelser på övervakningsförvaltarens begäran, lägga fram korrigerande åtgärder inom en månad från övervakningsförvaltarens begäran. Övervakningsförvaltaren kommer att analysera de föreslagna korrigerande åtgärderna och rapportera till kommissionen om huruvida åtgärderna är lämpliga för att uppfylla omstruktureringsplanens mål.

4.2.5   Beskrivning av kärnverksamheterna

| 4.2.5.1 | Kärnverksamheterna ska vara sådana verksamheter som bedrivs av en kommersiell bank som tillhandahåller banktjänster till privatpersoner, med särskild inriktning på hushåll, små och medelstora företag och banktjänster till företag, och som även tillhandahåller investmentbanktjänster, tillgångsförvaltning, uthyrning, leasing- och factoringtjänster, bankförsäkringar och riskkapital, som främst inriktas på den inhemska kärnregionen och den internationella kärnregionen samt på internationella centrala verksamheter. |
| --- | --- |

4.2.5.1

Kärnverksamheterna ska vara sådana verksamheter som bedrivs av en kommersiell bank som tillhandahåller banktjänster till privatpersoner, med särskild inriktning på hushåll, små och medelstora företag och banktjänster till företag, och som även tillhandahåller investmentbanktjänster, tillgångsförvaltning, uthyrning, leasing- och factoringtjänster, bankförsäkringar och riskkapital, som främst inriktas på den inhemska kärnregionen och den internationella kärnregionen samt på internationella centrala verksamheter.

| 4.2.5.2 | Följande gäller för CGD under omstruktureringsperioden:






  4.2.5.2.1 | CGD får inte inleda nyproduktion utanför kärnregionen eller utanför de områden för de internationella centrala verksamheter som anges i punkt 4.2.2. För tydlighetens skull får CGD fortfarande inleda nyproduktion med kunder som är etablerade utanför kärnregionen om de är registrerade i kärnregionen eller inom de internationella centrala verksamheterna. |
| --- | --- | --- |

4.2.5.2

Följande gäller för CGD under omstruktureringsperioden:

4.2.5.2.1

CGD får inte inleda nyproduktion utanför kärnregionen eller utanför de områden för de internationella centrala verksamheter som anges i punkt 4.2.2. För tydlighetens skull får CGD fortfarande inleda nyproduktion med kunder som är etablerade utanför kärnregionen om de är registrerade i kärnregionen eller inom de internationella centrala verksamheterna.

| 4.2.5.2.2 | CGD ska se till att nettotillgångarna för de internationella centrala verksamheterna inte överskrider [0–5] % av kärnverksamheternas balansräkning. |
| --- | --- |

4.2.5.2.2

CGD ska se till att nettotillgångarna för de internationella centrala verksamheterna inte överskrider [0–5] % av kärnverksamheternas balansräkning.

| 4.2.5.2.3 | CGD får inte inleda annan nyproduktion i Portugal än de verksamheter som beskrivs i punkt 4.2. |
| --- | --- |

4.2.5.2.3

CGD får inte inleda annan nyproduktion i Portugal än de verksamheter som beskrivs i punkt 4.2.

4.2.6   Principer för de internationella kärnverksamheterna och de internationella centrala verksamheterna

Fram till slutet av omstruktureringsperioden kommer CGD att göra sitt bästa för att minska sin exponering mot kapital och koncernintern finansiering till sina internationella kärnverksamheter. CGD får inte öka sin exponering mot kapital och koncernintern finansiering till sina internationella kärnverksamheter och internationella centrala verksamheter, förutom om denna ökning direkt härrör från tidigare (ingångna före detta beslut) kontraktsmässiga skyldigheter gentemot tredje parter eller lagstadgade skyldigheter, eller om så krävs enligt ett slutligt och obligatoriskt beslut som fattats av en myndighet angående CGD. Innan en kapitalåtgärd vidtas åtar sig CGD att utan dröjsmål informera övervakningsförvaltaren om ett sådant beslut och lägga fram en affärsplan för de enheter som behöver tilläggskapital eller finansiering för övervakningsförvaltaren. Övervakningsförvaltaren kommer att analysera affärsplanen och rapportera till kommissionen om huruvida de vidtagna åtgärderna är lämpliga.

4.2.7   Omstruktureringsplan för BCG Spanien

4.2.7.1   CGD ska omstrukturera BCG Spaniens verksamhet för att säkerställa dess långsiktiga lönsamhet, oberoende gentemot CGD när det gäller finansiering samt ett positivt bidrag till CGD-koncernens lönsamhet.

4.2.7.2   CGD åtar sig att upphöra med alla verksamheter i Spanien som inte är direkt relaterade till kärnverksamheten (banktjänster till privatpersoner (6), stöd till små och medelstora företag och till gränsöverskridande verksamhet). CGD åtar sig särskilt att

| 4.2.7.2.1 | upphöra med nyproduktion inom projektfinansieringsverksamheter, |
| --- | --- |

4.2.7.2.1

upphöra med nyproduktion inom projektfinansieringsverksamheter,

| 4.2.7.2.2 | upphöra med nyproduktion inom finansiering med hög andel främmande kapital, |
| --- | --- |

4.2.7.2.2

upphöra med nyproduktion inom finansiering med hög andel främmande kapital,

| 4.2.7.2.3 | upphöra med nyproduktion inom finansiering av förvärv. |
| --- | --- |

4.2.7.2.3

upphöra med nyproduktion inom finansiering av förvärv.

4.2.7.3   Omstruktureringen av BCG Spanien ska genomföras i två faser.

4.2.7.3.1   Fas 1

Fram till [...] kommer CGD att vidta följande åtgärder:

| 4.2.7.3.1.1 | CGD kommer att använda sin spanska filial som ett verktyg för att konsolidera portföljen med problemtillgångar i Spanien, skilja kärnverksamheter från icke-kärnverksamheter och skydda kärnverksamheten. Portföljerna med företagskrediter som inte hör till kärnverksamheten samt hypotekslåneportföljerna för både BCG Spanien och CGD:s spanska filial (Sucursal em Espanha) kommer att konsolideras i den spanska filialen, som kommer att upphöra med all nyproduktion och förvalta avvecklingen av dessa portföljer (en detaljerad förteckning över tillgångar på [1 000–1 500] miljoner euro som ska överföras från BCG Spanien, se tillägg III). |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.1

CGD kommer att använda sin spanska filial som ett verktyg för att konsolidera portföljen med problemtillgångar i Spanien, skilja kärnverksamheter från icke-kärnverksamheter och skydda kärnverksamheten. Portföljerna med företagskrediter som inte hör till kärnverksamheten samt hypotekslåneportföljerna för både BCG Spanien och CGD:s spanska filial (Sucursal em Espanha) kommer att konsolideras i den spanska filialen, som kommer att upphöra med all nyproduktion och förvalta avvecklingen av dessa portföljer (en detaljerad förteckning över tillgångar på [1 000–1 500] miljoner euro som ska överföras från BCG Spanien, se tillägg III).

| 4.2.7.3.1.2 | Omstrukturera BCG Spaniens nätverk för banktjänster till privatpersoner, inklusive tillgångar på [5 000–5 500] miljoner euro per den 31 december 2012 (en detaljerad förteckning över tillgångar på [5 000–5 500] miljoner euro, se tillägg III), genom att rikta om verksamheten mot kärnområdena, inrikta sig på gränsöverskridande verksamhet rörande små och medelstora företag och minska antalet filialer med negativ lönsamhet, ohållbara utlånings-/inlåningstal och för få kunder. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.2

Omstrukturera BCG Spaniens nätverk för banktjänster till privatpersoner, inklusive tillgångar på [5 000–5 500] miljoner euro per den 31 december 2012 (en detaljerad förteckning över tillgångar på [5 000–5 500] miljoner euro, se tillägg III), genom att rikta om verksamheten mot kärnområdena, inrikta sig på gränsöverskridande verksamhet rörande små och medelstora företag och minska antalet filialer med negativ lönsamhet, ohållbara utlånings-/inlåningstal och för få kunder.

| 4.2.7.3.1.3 | Antalet filialer kommer att minskas från 173 i december 2012 till [100–110] till [...] (en detaljerad förteckning över filialer ges i tillägg V) och kommer inte att ökas under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.3

Antalet filialer kommer att minskas från 173 i december 2012 till [100–110] till [...] (en detaljerad förteckning över filialer ges i tillägg V) och kommer inte att ökas under omstruktureringsperioden.

| 4.2.7.3.1.4 | Antalet anställda kommer att minskas från 797 i december 2012 till [500–523] till [...] och kommer inte att ökas under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.4

Antalet anställda kommer att minskas från 797 i december 2012 till [500–523] till [...] och kommer inte att ökas under omstruktureringsperioden.

| 4.2.7.3.1.5 | Nyckeltal som ska uppfyllas till [...].
  Med början från oktober 2014 kommer övervakningsförvaltaren att bedöma huruvida följande nyckeltal för BCG Spanien kommer att uppfyllas till [...].






  4.2.7.3.1.5.1 | Under hela perioden [...] får totala arbetskostnader samt försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader vara högst [50–60] euro, och BCG Spanien måste uppnå ett K/I-tal på högst [50–60] %. |
| --- | --- | --- |

4.2.7.3.1.5

Nyckeltal som ska uppfyllas till [...].

Med början från oktober 2014 kommer övervakningsförvaltaren att bedöma huruvida följande nyckeltal för BCG Spanien kommer att uppfyllas till [...].

4.2.7.3.1.5.1

Under hela perioden [...] får totala arbetskostnader samt försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader vara högst [50–60] euro, och BCG Spanien måste uppnå ett K/I-tal på högst [50–60] %.

| 4.2.7.3.1.5.2 | BCG Spanien måste vara helt självfinansierad och tillräckligt kapitaliserad. Tilläggskapital och nettofinansiering får inte tillhandahållas under perioden från utgången av 2012 till [...], och inga behov av tilläggskapital och nettofinansiering får uppstå fram till slutet av omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.2

BCG Spanien måste vara helt självfinansierad och tillräckligt kapitaliserad. Tilläggskapital och nettofinansiering får inte tillhandahållas under perioden från utgången av 2012 till [...], och inga behov av tilläggskapital och nettofinansiering får uppstå fram till slutet av omstruktureringsperioden.

| 4.2.7.3.1.5.3 | Beloppet för nya krediter (netto), dvs. krediter som genererats efter utgången av 2012 och inte har förfallit eller lösts ut till [...], måste uppgå till minst [900–950] euro. Andelen av nya krediter som är relaterad till gränsöverskridande verksamheter ska uppgå till minst 20–30] %. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.3

Beloppet för nya krediter (netto), dvs. krediter som genererats efter utgången av 2012 och inte har förfallit eller lösts ut till [...], måste uppgå till minst [900–950] euro. Andelen av nya krediter som är relaterad till gränsöverskridande verksamheter ska uppgå till minst 20–30] %.

| 4.2.7.3.1.5.4 | Nya krediter enligt definitionen i punkt 4.2.7.3.1.5.3 ska ge en nettomarginal med ett vägt medeltal (spread) över referensräntan (sexmånaders Euribor) på minst [0–5] %. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.4

Nya krediter enligt definitionen i punkt 4.2.7.3.1.5.3 ska ge en nettomarginal med ett vägt medeltal (spread) över referensräntan (sexmånaders Euribor) på minst [0–5] %.

| 4.2.7.3.1.5.5 | Andelen nödlidande lån i förhållande till ny kredit enligt definitionen i punkt 4.2.7.3.1.5.3 får vara högst [0–5] %. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.5

Andelen nödlidande lån i förhållande till ny kredit enligt definitionen i punkt 4.2.7.3.1.5.3 får vara högst [0–5] %.

| 4.2.7.3.1.5.6 | Det totala inlåningsbeloppet ska vara minst [0–5] miljarder euro (7). Den vägda genomsnittskostnaden för inlåningen får inte vara högre än [...] (8), och utlånings-/inlåningstalet får vara högst [100–150] %. |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.5.6

Det totala inlåningsbeloppet ska vara minst [0–5] miljarder euro (7). Den vägda genomsnittskostnaden för inlåningen får inte vara högre än [...] (8), och utlånings-/inlåningstalet får vara högst [100–150] %.

4.2.7.3.2   Fas 2

| 4.2.7.3.2.1 | Med början från [...] kommer CGD att fortsätta att genomföra omstruktureringsplanen för BCG Spanien fram till slutet av omstruktureringsperioden om nyckeltalen uppfylls till [...]. |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.1

Med början från [...] kommer CGD att fortsätta att genomföra omstruktureringsplanen för BCG Spanien fram till slutet av omstruktureringsperioden om nyckeltalen uppfylls till [...].

| 4.2.7.3.2.2 | Om de nyckeltal som avses ovan inte uppfylls till [...], eller så snart övervakningsförvaltaren gör bedömningen att det finns tillräckliga belägg för att nyckeltalen inte kommer att uppfyllas, kommer BCG Spanien omedelbart att upphöra med nyproduktion och börja avveckla sin verksamhet i Spanien. CGD får dock ha en begränsad närvaro för att underlätta avvecklingen av den spanska verksamheten. |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.2

Om de nyckeltal som avses ovan inte uppfylls till [...], eller så snart övervakningsförvaltaren gör bedömningen att det finns tillräckliga belägg för att nyckeltalen inte kommer att uppfyllas, kommer BCG Spanien omedelbart att upphöra med nyproduktion och börja avveckla sin verksamhet i Spanien. CGD får dock ha en begränsad närvaro för att underlätta avvecklingen av den spanska verksamheten.

4.3   Icke-kärnverksamheter

Alla verksamheter och tillgångar som inte uttryckligen anges i avsnitt 4.2 anses inte höra till kärnverksamheten. För att återställa lönsamheten och inrikta sig på kärnverksamheten ska CGD avveckla den allmänna försäkringsgrenen och hälsoförsäkringsgrenen, sälja alla icke-strategiska innehav och avveckla all verksamhet som inte hör till kärnverksamheten på det sätt som anges nedan.

4.3.1   Försäljning av Caixa Seguros

| 4.3.1.1 | Caixa Seguros, CGD:s största dotterbolag i försäkringsbranschen, ska säljas till [...]. Försäljningen av affärsenheten för försäkringar ska [...]:






  4.3.1.1.1 | [...] |
| --- | --- | --- |

4.3.1.1

Caixa Seguros, CGD:s största dotterbolag i försäkringsbranschen, ska säljas till [...]. Försäljningen av affärsenheten för försäkringar ska [...]:

4.3.1.1.1

[...]

| 4.3.1.1.2 | För att genomföra avyttringen av försäkringsaffärsenhetens tillgångar (som uppskattas till [...] miljarder euro) åtar sig Portugal att se till att CGD finner en köpare och senast [...] ingår ett slutligt bindande försäljnings- och köpeavtal. Om CGD inte har ingått ett sådant avtal till [...] ska CGD den [...] utse en avyttringsförvaltare och bevilja ett exklusivt mandat att sälja försäkringsaffärsenhetens tillgångar (som uppskattas till [...] miljarder euro) [...] senast den [...]. |
| --- | --- |

4.3.1.1.2

För att genomföra avyttringen av försäkringsaffärsenhetens tillgångar (som uppskattas till [...] miljarder euro) åtar sig Portugal att se till att CGD finner en köpare och senast [...] ingår ett slutligt bindande försäljnings- och köpeavtal. Om CGD inte har ingått ett sådant avtal till [...] ska CGD den [...] utse en avyttringsförvaltare och bevilja ett exklusivt mandat att sälja försäkringsaffärsenhetens tillgångar (som uppskattas till [...] miljarder euro) [...] senast den [...].

| 4.3.1.1.3 | [...]. |
| --- | --- |

4.3.1.1.3

[...].

4.3.2   Avveckling av tillgångar som anslagits för verksamheter som inte hör till kärnverksamheten

| 4.3.2.1 | Verksamheter som inte hör till kärnverksamheten omfattar de tillgångar som anges nedan (avslutningsdatum den 31 december 2012):






  4.3.2.1.1 | Avvecklingen av tillgångar som tidigare tillhörde BPN omfattade följande per den 31 december 2012: Totalt [4 000–4 500] miljoner euro ([1 000–1 500] miljoner euro i krediter och [2 500–3 000] miljoner euro i skuldinnehav (tillgängligt för försäljning). |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Verksamheter som inte hör till kärnverksamheten omfattar de tillgångar som anges nedan (avslutningsdatum den 31 december 2012):

4.3.2.1.1

Avvecklingen av tillgångar som tidigare tillhörde BPN omfattade följande per den 31 december 2012: Totalt [4 000–4 500] miljoner euro ([1 000–1 500] miljoner euro i krediter och [2 500–3 000] miljoner euro i skuldinnehav (tillgängligt för försäljning).

| 4.3.2.1.2 | Försäljning av icke-strategiska innehav: [200–250] miljoner euro som ska säljas till [...] (beräknat försäljningsvärde). |
| --- | --- |

4.3.2.1.2

Försäljning av icke-strategiska innehav: [200–250] miljoner euro som ska säljas till [...] (beräknat försäljningsvärde).

| 4.3.2.1.3 | Avveckling av den spanska portföljen med krediter som inte hör till kärnverksamheten, som per den 31 december 2012 var värd [1 500–2 000] miljoner euro (en detaljerad förteckning ges i tillägg IV). |
| --- | --- |

4.3.2.1.3

Avveckling av den spanska portföljen med krediter som inte hör till kärnverksamheten, som per den 31 december 2012 var värd [1 500–2 000] miljoner euro (en detaljerad förteckning ges i tillägg IV).

| 4.3.2.1.4 | Avyttring av försäkringsaffärsenheten enligt vad som anges i punkt 4.3.1. |
| --- | --- |

4.3.2.1.4

Avyttring av försäkringsaffärsenheten enligt vad som anges i punkt 4.3.1.

| 4.3.2.2 | I slutet av december 2014 får de tillgångar som inte hör till kärnverksamheten inte vara högre än [10–20] miljarder euro. |
| --- | --- |

4.3.2.2

I slutet av december 2014 får de tillgångar som inte hör till kärnverksamheten inte vara högre än [10–20] miljarder euro.

| 4.3.2.3 | I slutet av december 2016 får de tillgångar som inte hör till kärnverksamheten inte vara högre än [5–10] miljarder euro. |
| --- | --- |

4.3.2.3

I slutet av december 2016 får de tillgångar som inte hör till kärnverksamheten inte vara högre än [5–10] miljarder euro.

| 4.3.2.4 | Principer för verksamheter som inte hör till kärnverksamheten






  4.3.2.4.1 | Begränsning av nyproduktion






  4.3.2.4.1.1 | Avslutande av nyproduktion med undantag för följande: |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2.4

Principer för verksamheter som inte hör till kärnverksamheten

4.3.2.4.1

Begränsning av nyproduktion

4.3.2.4.1.1

Avslutande av nyproduktion med undantag för följande:

| 4.3.2.4.1.2 | Avtalsenliga men ej utbetalade belopp ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

4.3.2.4.1.2

Avtalsenliga men ej utbetalade belopp ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt.

| 4.3.2.4.1.3 | Ingen ej avtalsmässig tilläggsfinansiering till befintliga kunder som inte är absolut nödvändig för att upprätthålla värdet på lånesäkerheter eller som på annat sätt är avsedd att minimera kapitalförluster och/eller förbättra det förväntade återvinningsvärdet för ett lån. |
| --- | --- |

4.3.2.4.1.3

Ingen ej avtalsmässig tilläggsfinansiering till befintliga kunder som inte är absolut nödvändig för att upprätthålla värdet på lånesäkerheter eller som på annat sätt är avsedd att minimera kapitalförluster och/eller förbättra det förväntade återvinningsvärdet för ett lån.

| 4.3.2.4.1.4 | Förvaltning av befintliga tillgångar: Befintliga tillgångar ska förvaltas på ett sätt som maximerar tillgångarnas nettonuvärde. Om en kund inte kan uppfylla villkoren för sitt lån kommer lånet endast att omstruktureras (uppskov eller delvis befrielse från återbetalningar, omläggning av (en del av) fordringen i kapital etc.) om en sådan omstrukturering leder till att lånets nettonuvärde ökar. Denna princip gäller också för hypotekslån. |
| --- | --- |

4.3.2.4.1.4

Förvaltning av befintliga tillgångar: Befintliga tillgångar ska förvaltas på ett sätt som maximerar tillgångarnas nettonuvärde. Om en kund inte kan uppfylla villkoren för sitt lån kommer lånet endast att omstruktureras (uppskov eller delvis befrielse från återbetalningar, omläggning av (en del av) fordringen i kapital etc.) om en sådan omstrukturering leder till att lånets nettonuvärde ökar. Denna princip gäller också för hypotekslån.

| 4.3.2.4.2 | Aktiv avveckling av tillgångar som inte hör till kärntillgångarna






  4.3.2.4.2.1 | Tillgångar som inte hör till kärntillgångarna ska förvaltas med målet att de ska avyttras, likvideras eller avvecklas. Detta ska ske på ett ordnat sätt samtidigt som kostnaderna minimeras. Eventuella återstående tillgångar i slutet av omstruktureringsperioden ska avvecklas på ett ordnat sätt när de förfaller till betalning. Inga nya verksamheter som inte hör till kärnverksamheten ska inledas om så inte uttryckligen anges i åtagandena. I detta syfte får följande åtgärder vidtas: |
| --- | --- | --- |

4.3.2.4.2

Aktiv avveckling av tillgångar som inte hör till kärntillgångarna

4.3.2.4.2.1

Tillgångar som inte hör till kärntillgångarna ska förvaltas med målet att de ska avyttras, likvideras eller avvecklas. Detta ska ske på ett ordnat sätt samtidigt som kostnaderna minimeras. Eventuella återstående tillgångar i slutet av omstruktureringsperioden ska avvecklas på ett ordnat sätt när de förfaller till betalning. Inga nya verksamheter som inte hör till kärnverksamheten ska inledas om så inte uttryckligen anges i åtagandena. I detta syfte får följande åtgärder vidtas:

| 4.3.2.4.2.2 | Den allmänna regeln är att tillgångar som inte hör till kärntillgångarna ska säljas så snabbt som möjligt. CGD åtar sig att sälja sådana tillgångar när försäljningen inte leder till förlust, förutom om försäljningspriset är orimligt enligt en icke-kontroversiell värdering. |
| --- | --- |

4.3.2.4.2.2

Den allmänna regeln är att tillgångar som inte hör till kärntillgångarna ska säljas så snabbt som möjligt. CGD åtar sig att sälja sådana tillgångar när försäljningen inte leder till förlust, förutom om försäljningspriset är orimligt enligt en icke-kontroversiell värdering.

| 4.3.2.4.3 | Försäljning av icke-strategiska aktieinnehav:






  4.3.2.4.3.1 | CGD åtar sig att till [...] avyttra följande icke-strategiska aktieinnehav:








  Företag | Andel (%) (*) | Försäljningsvärde (miljoner euro) (**) | Försäljningsdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | [...] % | [200–250] | (...) |
| (...) | [...] % | [10–20] | (...) |

4.3.2.4.3

Försäljning av icke-strategiska aktieinnehav:

4.3.2.4.3.1

CGD åtar sig att till [...] avyttra följande icke-strategiska aktieinnehav:

Företag

Andel (%) (*)

Försäljningsvärde (miljoner euro) (**)

Försäljningsdatum

(...)

[...] %

[200–250]

(...)

(...)

[...] %

[10–20]

(...)

| 4.3.2.4.3.2 | När skuldsaneringen inleddes uppgick det totala värdet på de icke-strategiska aktieinnehaven till 841 miljoner euro. De icke strategiska innehaven uppgick till [200–250] miljoner euro per den 31 december 2012. |
| --- | --- |

4.3.2.4.3.2

När skuldsaneringen inleddes uppgick det totala värdet på de icke-strategiska aktieinnehaven till 841 miljoner euro. De icke strategiska innehaven uppgick till [200–250] miljoner euro per den 31 december 2012.

| 4.3.2.4.3.3 | CGD kommer fullständigt att avyttra de aktieinnehav som anges ovan till den [...]. Om CGD inte fullständigt har avyttrat dessa innehav till [...] ska CGD den [...] utse en avyttringsförvaltare och bevilja ett exklusivt mandat att sälja de kvarstående icke-strategiska innehaven [...] senast den [...]. |
| --- | --- |

4.3.2.4.3.3

CGD kommer fullständigt att avyttra de aktieinnehav som anges ovan till den [...]. Om CGD inte fullständigt har avyttrat dessa innehav till [...] ska CGD den [...] utse en avyttringsförvaltare och bevilja ett exklusivt mandat att sälja de kvarstående icke-strategiska innehaven [...] senast den [...].

| 4.3.2.4.3.4 | Till dess att samtliga ovannämnda icke-strategiska aktieinnehav är sålda får CGD inte öka sin finansiella exponering (t.ex. lån och garantier) mot ett sådant företag, förutom när detta a) är normal affärspraxis under rådande marknadsförhållanden, b) är absolut nödvändigt för att upprätthålla värdet på det relevanta aktieintresset, eller c) på annat sätt är relaterat till insatser för att minimera kapitalförluster och/eller öka det förväntade återvinningsvärdet för sådana exponeringar eller intressen. CGD kommer att göra sitt bästa för att minska sin finansiella exponering mot sådana företag. |
| --- | --- |

4.3.2.4.3.4

Till dess att samtliga ovannämnda icke-strategiska aktieinnehav är sålda får CGD inte öka sin finansiella exponering (t.ex. lån och garantier) mot ett sådant företag, förutom när detta a) är normal affärspraxis under rådande marknadsförhållanden, b) är absolut nödvändigt för att upprätthålla värdet på det relevanta aktieintresset, eller c) på annat sätt är relaterat till insatser för att minimera kapitalförluster och/eller öka det förväntade återvinningsvärdet för sådana exponeringar eller intressen. CGD kommer att göra sitt bästa för att minska sin finansiella exponering mot sådana företag.

5.   Stödets återbetalningsmekanism

| 5.1 | CGD åtar sig att återbetala 900 miljoner euro i konvertibla instrument i följande trancher:






  5.1.1 | För budgetåret 2014: [50–60] % av överskottskapitalet över det tillämpliga minimikapitalkravet enligt EU-lagstiftning och portugisisk lag (inklusive första och andra pelaren) plus en kapitalbuffert på [100–150] räntepunkter. |
| --- | --- | --- |

5.1

CGD åtar sig att återbetala 900 miljoner euro i konvertibla instrument i följande trancher:

5.1.1

För budgetåret 2014: [50–60] % av överskottskapitalet över det tillämpliga minimikapitalkravet enligt EU-lagstiftning och portugisisk lag (inklusive första och andra pelaren) plus en kapitalbuffert på [100–150] räntepunkter.

| 5.1.2 | För budgetåret 2015 och följande år: [90–100] % av överskottskapitalet över det tillämpliga minimikapitalkravet enligt EU-lagstiftning och portugisisk lag (inklusive första och andra pelaren) plus en kapitalbuffert på [100–150] räntepunkter. |
| --- | --- |

5.1.2

För budgetåret 2015 och följande år: [90–100] % av överskottskapitalet över det tillämpliga minimikapitalkravet enligt EU-lagstiftning och portugisisk lag (inklusive första och andra pelaren) plus en kapitalbuffert på [100–150] räntepunkter.

| 5.2 | Utan att det påverkar den portugisiska centralbankens befogenheter att utöva banktillsyn över CGD ska återbetalningen av konvertibla instrument upphävas helt eller delvis om det på grundval av en motiverad begäran från CGD som stöds av övervakningsförvaltaren anses att detta skulle äventyra bankens solvensställning under följande år. |
| --- | --- |

5.2

Utan att det påverkar den portugisiska centralbankens befogenheter att utöva banktillsyn över CGD ska återbetalningen av konvertibla instrument upphävas helt eller delvis om det på grundval av en motiverad begäran från CGD som stöds av övervakningsförvaltaren anses att detta skulle äventyra bankens solvensställning under följande år.

| 5.3 | CGD åtar sig att betala 405 415 euro (beloppet motsvarar kupongbetalningen den 28 september 2012) till Portugal vid utgången av 2013. |
| --- | --- |

5.3

CGD åtar sig att betala 405 415 euro (beloppet motsvarar kupongbetalningen den 28 september 2012) till Portugal vid utgången av 2013.

6.   Beteendemässiga åtgärder och företagsstyrning

6.1   Förbud mot förvärv: CGD åtar sig att avstå från att göra förvärv. Detta gäller både köp av företag med egen juridisk struktur och andelar i företag eller grupper av tillgångar som utgör en kommersiell transaktion eller en verksamhetsgren. Det gäller inte förvärv som måste göras för att upprätthålla den finansiella stabiliteten och/eller stabiliteten i partnerskap eller för att upprätthålla en effektiv konkurrens, under förutsättning att sådana förvärv har godkänts i förväg av övervakningsförvaltaren. Det gäller inte heller 1) förvärv som när det gäller förvaltning av befintliga skyldigheter för kunder i finansiella svårigheter tillhör en banks normala dagliga verksamhet, 2) riskkapitalverksamhet, 3) förvärv som omfattas av de undantag som anges i punkt 4.2.6 och som överensstämmer med det förfarande som anges i den punkten, 4) koncerninterna förvärv och 5) förvärv av andelar i portugisiska företag som inte är kreditinstitut i vilka CGD redan innehar minst 50 %, under förutsättning att sådana förvärv har godkänts i förväg av övervakningsförvaltaren. Denna skyldighet ska gälla under hela omstruktureringsperioden. CGD får förvärva andelar i företag under förutsättning att det inköpspris som CGD betalar för förvärvet är mindre än [0–5] % av CGD:s balansräkning på den sista dagen i månaden före beslutet och att de kumulativa nettoinköpspriser som betalas av CGD för alla sådana förvärv under hela omstruktureringsperioden utgör mindre än [0–5] % av CGD:s balansräkning på samma dag.

6.2   Förbud mot aggressiva marknadsföringsmetoder: Den stödmottagande banken ska undvika att tillämpa aggressiva marknadsföringsstrategier under omstruktureringsperioden.

6.3.   Egenhandel: Portugal kommer att se till att CGD inte idkar egenhandel utöver vad som är absolut nödvändigt för en normal kassahantering. Den totala VaR-gränsen för finansiella tillgångar som innehas för handel får inte överskrida [30–40] miljoner euro under omstruktureringsperioden.

6.4   Reklam: CGD får inte utnyttja stödåtgärderna eller några fördelar till följd av dessa för reklamändamål.

6.5   Garantier för företagsstyrning

| 6.5.1 | Alla ledamöter av CGD:s ledningsorgan ska inneha den kompetens som fastställs i artiklarna 30 och 31 i den allmänna ramen för kreditinstitut och finansbolag, godkänd genom lagdekret 298/92 av den 31 december i dess ändrade version, samt EBA:s riktlinjer för lämplighetsbedömning av ledamöter i ledningsorgan och ledande befattningshavare av den 22 november 2012 (EBA/GL/2012/06). Antalet styrelseledamöter får vara högst 20. CGD:s aktieägare kommer att arbeta för att antalet minskas till 16 i slutet av den sittande styrelsens mandattid. |
| --- | --- |

6.5.1

Alla ledamöter av CGD:s ledningsorgan ska inneha den kompetens som fastställs i artiklarna 30 och 31 i den allmänna ramen för kreditinstitut och finansbolag, godkänd genom lagdekret 298/92 av den 31 december i dess ändrade version, samt EBA:s riktlinjer för lämplighetsbedömning av ledamöter i ledningsorgan och ledande befattningshavare av den 22 november 2012 (EBA/GL/2012/06). Antalet styrelseledamöter får vara högst 20. CGD:s aktieägare kommer att arbeta för att antalet minskas till 16 i slutet av den sittande styrelsens mandattid.

| 6.5.2 | Förutom de kommittéer som fastställs i CGD:s bolagsordning (verkställande kommittén och revisionskommittén) samt den strategi-, förvaltnings- och bedömningskommitté som inrättats av styrelsen och består av icke verkställande direktörer, ska CGD endast utnämna sådana interna organ som är nödvändiga för styrningen av företaget. Dessa kommittéer ska bestå av ledamöter av den verkställande kommittén och i förekommande fall av CGD-anställda som innehar överordnade befattningar inom de relevanta områdena. |
| --- | --- |

6.5.2

Förutom de kommittéer som fastställs i CGD:s bolagsordning (verkställande kommittén och revisionskommittén) samt den strategi-, förvaltnings- och bedömningskommitté som inrättats av styrelsen och består av icke verkställande direktörer, ska CGD endast utnämna sådana interna organ som är nödvändiga för styrningen av företaget. Dessa kommittéer ska bestå av ledamöter av den verkställande kommittén och i förekommande fall av CGD-anställda som innehar överordnade befattningar inom de relevanta områdena.

| 6.5.3 | Alla CGD:s beslut ska fattas på rent kommersiella grunder, och alla kontakter mellan Portugal och CGD ska ske på armslängds avstånd. |
| --- | --- |

6.5.3

Alla CGD:s beslut ska fattas på rent kommersiella grunder, och alla kontakter mellan Portugal och CGD ska ske på armslängds avstånd.

| 6.5.4 | Portugal åtar sig att inte utöva något inflytande över den dagliga driften av CGD eller CGD:s interna regler för kreditriskpolicyer, prissättning och utlåning. Portugal får emellertid utfärda riktlinjer för CGD:s strategiska inriktning och andra frågor enligt de allmänna villkoren i bolagsrätten samt lagen om offentliga företag (lagdekret 558/99 av den 17 december, i dess ändrade version). Portugal kommer inte att äventyra bankledningens fullständiga oberoende med avseende på kreditrisk- och utlåningspolicyer om man rådfrågas i samband med CGD:s affärsplaner eller utlåningsplaner för specifika sektorer i ekonomin. |
| --- | --- |

6.5.4

Portugal åtar sig att inte utöva något inflytande över den dagliga driften av CGD eller CGD:s interna regler för kreditriskpolicyer, prissättning och utlåning. Portugal får emellertid utfärda riktlinjer för CGD:s strategiska inriktning och andra frågor enligt de allmänna villkoren i bolagsrätten samt lagen om offentliga företag (lagdekret 558/99 av den 17 december, i dess ändrade version). Portugal kommer inte att äventyra bankledningens fullständiga oberoende med avseende på kreditrisk- och utlåningspolicyer om man rådfrågas i samband med CGD:s affärsplaner eller utlåningsplaner för specifika sektorer i ekonomin.

| 6.5.5 | CGD:s kreditråd, utvidgade kreditråd och revisionskommitté ska ha en ställning där de kan agera fullständigt oberoende, och alla utnämningsförfaranden för kreditrådet, det utvidgade kreditrådet och revisionskommittén ska genomföras med respekt för regeln att ledamöterna av dessa organ måste kunna agera på ett oberoende sätt utan att omfattas av eventuella intressekonflikter. |
| --- | --- |

6.5.5

CGD:s kreditråd, utvidgade kreditråd och revisionskommitté ska ha en ställning där de kan agera fullständigt oberoende, och alla utnämningsförfaranden för kreditrådet, det utvidgade kreditrådet och revisionskommittén ska genomföras med respekt för regeln att ledamöterna av dessa organ måste kunna agera på ett oberoende sätt utan att omfattas av eventuella intressekonflikter.

| 6.5.6 | CGD ska se till att dess kredit- och riskpolicyer senast den 31 december 2013 inbegriper principen att alla kunder ska behandlas på ett rättvist sätt genom icke-diskriminerande förfaranden förutom förfaranden avseende kreditrisk och betalningsförmåga, som ska tillämpas konsekvent inom koncernen. Kredit- och riskpolicyerna ska innehålla bestämmelser om de principer och trösklar över vilka lån måste beviljas på högre nivåer i ledningen, villkor för omstrukturering av lån samt hantering av fordringar och rättstvister. |
| --- | --- |

6.5.6

CGD ska se till att dess kredit- och riskpolicyer senast den 31 december 2013 inbegriper principen att alla kunder ska behandlas på ett rättvist sätt genom icke-diskriminerande förfaranden förutom förfaranden avseende kreditrisk och betalningsförmåga, som ska tillämpas konsekvent inom koncernen. Kredit- och riskpolicyerna ska innehålla bestämmelser om de principer och trösklar över vilka lån måste beviljas på högre nivåer i ledningen, villkor för omstrukturering av lån samt hantering av fordringar och rättstvister.

| 6.5.7 | CGD ska se till att kredit- och riskpolicyerna senast den 31 december 2013 innehåller ett särskilt avsnitt med regler för förbindelser med anknutna låntagare (inklusive anställda, aktieägare, direktörer, chefer samt deras makar, barn och syskon och eventuella juridiska enheter som direkt eller indirekt kontrolleras av dem). |
| --- | --- |

6.5.7

CGD ska se till att kredit- och riskpolicyerna senast den 31 december 2013 innehåller ett särskilt avsnitt med regler för förbindelser med anknutna låntagare (inklusive anställda, aktieägare, direktörer, chefer samt deras makar, barn och syskon och eventuella juridiska enheter som direkt eller indirekt kontrolleras av dem).

| 6.5.8 | För att se till att CGD följer de principer som anges i punkterna 6.5.1–6.5.7 har förvaltaren rätt att






  6.5.8.1 | få kopior på alla rapporter från interna kontrollorgan, inklusive mötesprotokoll, och ha rätt att efter eget gottfinnande fråga ut registeransvariga eller revisorer, oavsett den berörda personens ledningsansvar; förvaltaren ska se till att i) rekommendationer från permanenta tillsynsansvariga eller periodiska registeransvariga/revisorer genomförs i vederbörlig ordning och ii) att handlingsplaner genomförs i syfte att korrigera eventuella fel i den interna kontrollramen, |
| --- | --- | --- |

6.5.8

För att se till att CGD följer de principer som anges i punkterna 6.5.1–6.5.7 har förvaltaren rätt att

6.5.8.1

få kopior på alla rapporter från interna kontrollorgan, inklusive mötesprotokoll, och ha rätt att efter eget gottfinnande fråga ut registeransvariga eller revisorer, oavsett den berörda personens ledningsansvar; förvaltaren ska se till att i) rekommendationer från permanenta tillsynsansvariga eller periodiska registeransvariga/revisorer genomförs i vederbörlig ordning och ii) att handlingsplaner genomförs i syfte att korrigera eventuella fel i den interna kontrollramen,

| 6.5.8.2 | regelbundet övervaka CGD:s marknadsföringsmetoder, med inriktning på kredit- och inlåningspolicyer; förvaltaren ska se över CGD:s policy för omstrukturering och nedskrivningar av nödlidande lån; CGD ska förse förvaltaren med eventuella riskrapporter som lämnats till styrelsen eller analyser/granskningar som gjorts i syfte att bedöma CGD:s kreditexponering; förvaltaren ska utföra egna analyser och undersökningar på grundval av ovannämnda rapporter och utfrågningar och vid behov genom att granska enskilda kreditärenden; i detta avseende ska förvaltaren ges fullständigt tillträde till kreditärenden; förvaltaren har också rätt att fråga ut kreditanalytiker och riskchefer när det bedöms vara lämpligt, |
| --- | --- |

6.5.8.2

regelbundet övervaka CGD:s marknadsföringsmetoder, med inriktning på kredit- och inlåningspolicyer; förvaltaren ska se över CGD:s policy för omstrukturering och nedskrivningar av nödlidande lån; CGD ska förse förvaltaren med eventuella riskrapporter som lämnats till styrelsen eller analyser/granskningar som gjorts i syfte att bedöma CGD:s kreditexponering; förvaltaren ska utföra egna analyser och undersökningar på grundval av ovannämnda rapporter och utfrågningar och vid behov genom att granska enskilda kreditärenden; i detta avseende ska förvaltaren ges fullständigt tillträde till kreditärenden; förvaltaren har också rätt att fråga ut kreditanalytiker och riskchefer när det bedöms vara lämpligt,

| 6.5.8.3 | regelbundet övervaka CGD:s hantering av fordringar och rättstvister; förvaltaren ska se till att fordringar och rättstvister hanteras enligt de förfaranden som fastställs i CGD:s interna kontrollram och att banken följer bästa praxis i branschen; förvaltaren kommer att fastställa korrigerande åtgärder som ska vidtas i händelse av brister i det befintliga förfarandet. |
| --- | --- |

6.5.8.3

regelbundet övervaka CGD:s hantering av fordringar och rättstvister; förvaltaren ska se till att fordringar och rättstvister hanteras enligt de förfaranden som fastställs i CGD:s interna kontrollram och att banken följer bästa praxis i branschen; förvaltaren kommer att fastställa korrigerande åtgärder som ska vidtas i händelse av brister i det befintliga förfarandet.

6.6   Ersättning till organ och personal

| 6.6.1 | CGD ska kontrollera att ersättningssystemen är lämpliga och stimulerande och se till att de inte leder till exponering för onödiga risker, att de inriktas på hållbara och långsiktiga mål för företaget och att det råder öppenhet. |
| --- | --- |

6.6.1

CGD ska kontrollera att ersättningssystemen är lämpliga och stimulerande och se till att de inte leder till exponering för onödiga risker, att de inriktas på hållbara och långsiktiga mål för företaget och att det råder öppenhet.

| 6.6.2 | Som finansinstitut ska CGD inrätta och genomföra policyer för löne- och ersättningsfrågor i strikt överensstämmelse med de regler som fastställs av den portugisiska regeringen i lagdekret 104/2007 av den 3 april (som införlivar Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut), ändrad genom lagdekret 88/2011 av den 20 juli, samt med de regler som fastställs av den portugisiska centralbanken i Aviso 10/2011 av den 29 december. |
| --- | --- |

6.6.2

Som finansinstitut ska CGD inrätta och genomföra policyer för löne- och ersättningsfrågor i strikt överensstämmelse med de regler som fastställs av den portugisiska regeringen i lagdekret 104/2007 av den 3 april (som införlivar Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut), ändrad genom lagdekret 88/2011 av den 20 juli, samt med de regler som fastställs av den portugisiska centralbanken i Aviso 10/2011 av den 29 december.

| 6.6.3 | CGD:s ersättningspolicy för styrelseledamöter ska dessutom följa lagdekret 71/2007 av den 27 mars om inrättande av ett system för bolagsordningar för statligt kontrollerade företags styrelseledamöter. |
| --- | --- |

6.6.3

CGD:s ersättningspolicy för styrelseledamöter ska dessutom följa lagdekret 71/2007 av den 27 mars om inrättande av ett system för bolagsordningar för statligt kontrollerade företags styrelseledamöter.

| 6.6.4 | CGD åtar sig likaså att se till att banken följer de regler och rekommendationer som Europeiska kommissionen fastställt i denna fråga när det gäller EU:s regelverk för statligt stöd. |
| --- | --- |

6.6.4

CGD åtar sig likaså att se till att banken följer de regler och rekommendationer som Europeiska kommissionen fastställt i denna fråga när det gäller EU:s regelverk för statligt stöd.

| 6.6.5 | CGD åtar sig särskilt att begränsa den sammanlagda ersättningen till all personal, inklusive styrelseledamöter och personer ur den högsta ledningen, till en lämplig nivå, inbegripet alla möjliga fasta och variabla komponenter, även pensioner, enligt artiklarna 92 och 93 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG. |
| --- | --- |

6.6.5

CGD åtar sig särskilt att begränsa den sammanlagda ersättningen till all personal, inklusive styrelseledamöter och personer ur den högsta ledningen, till en lämplig nivå, inbegripet alla möjliga fasta och variabla komponenter, även pensioner, enligt artiklarna 92 och 93 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG.

6.7   Förbud mot betalningar av utdelningar, kuponger och räntor: CGD kommer inte att utbetala (och ska se till att inga av dess dotterbolag gör så) utdelningar, kuponger eller ränta till innehavare av preferensaktier och efterställda skulder, i den mån sådana betalningar inte måste göras på grundval av avtalsmässiga eller rättsliga skyldigheter. CGD får dock (eller låta sina dotterbolag) utbetala utdelningar, kuponger eller ränta till innehavare av preferensaktier och efterställda skulder om banken kan visa att en utebliven betalning skulle hindra återbetalningen av de konvertibla instrument (eller betalning av kuponger på dessa instrument) som beskrivs i avsnitt 5.

6.8   Stöd till portugisiska små och medelstora företag: För att säkra finansiering till och skuldsanering av realekonomin har CGD gjort ett åtagande inför den portugisiska regeringen att anslå 30 miljoner euro per år till en fond som kommer att investera i egna medel för små och medelstora företag samt medelstora marknadsnoterade företag. Fonden ska förvaltas enligt internationell bästa praxis av banken eller en tredje part med tillräcklig expertis och kunskap om investeringsmöjligheter. Investeringen i fonden ska godkännas på förhand av det portugisiska finansministeriet enligt de kriterier som anges i ministerförordningen om villkor för rekapitalisering enligt nationell lag, och ska innehas av CGD. Medel som inte överförs till fonden inom 12 månader från åtagandet ska överföras till den portugisiska statskassan. Fonden får inte användas som refinansieringsmekanism för befintliga lån. Investeringar som överskrider ovannämnda belopp ska förhandsgodkännas av Europeiska kommissionen.

6.9   Andra uppföranderegler: CGD ska fortsätta att utöka sin riskövervakningsverksamhet och föra en försiktig, sund och hållbarhetsinriktad marknadsföringspolicy.

6.10   Övervakningsförvaltare

| 6.10.1 | Portugal ska se till att en oberoende och tillräckligt kvalificerad övervakningsförvaltare kontinuerligt övervakar att omstruktureringsplanen och alla åtaganden genomförs fullständigt och korrekt. |
| --- | --- |

6.10.1

Portugal ska se till att en oberoende och tillräckligt kvalificerad övervakningsförvaltare kontinuerligt övervakar att omstruktureringsplanen och alla åtaganden genomförs fullständigt och korrekt.

| 6.10.2 | Utnämningen av förvaltaren samt dennes uppgifter, skyldigheter och mandat ska följa det förfarande som anges i tillägg I. |
| --- | --- |

6.10.2

Utnämningen av förvaltaren samt dennes uppgifter, skyldigheter och mandat ska följa det förfarande som anges i tillägg I.

| 6.10.3 | Portugal och CGD ska se till att kommissionen eller övervakningsförvaltaren under genomförandet av beslutet har obegränsad tillgång till all information som behövs för att övervaka genomförandet av beslutet. Kommissionen eller övervakningsförvaltaren får be CGD om förklaringar och förtydliganden. Portugal och CGD ska samarbeta fullständigt med kommissionen och övervakningsförvaltaren i alla frågor i samband med genomförandet av beslutet. |
| --- | --- |

6.10.3

Portugal och CGD ska se till att kommissionen eller övervakningsförvaltaren under genomförandet av beslutet har obegränsad tillgång till all information som behövs för att övervaka genomförandet av beslutet. Kommissionen eller övervakningsförvaltaren får be CGD om förklaringar och förtydliganden. Portugal och CGD ska samarbeta fullständigt med kommissionen och övervakningsförvaltaren i alla frågor i samband med genomförandet av beslutet.

| 6.10.4 | CGD ska efter det att övervakningsförvaltaren entledigas vid omstruktureringsperiodens slut årligen rapportera till kommissionen om utvecklingen av de verksamheter som inte hör till kärnverksamheten. |
| --- | --- |

6.10.4

CGD ska efter det att övervakningsförvaltaren entledigas vid omstruktureringsperiodens slut årligen rapportera till kommissionen om utvecklingen av de verksamheter som inte hör till kärnverksamheten.

6.11   Avyttringsförvaltare

| 6.11.1 | Portugal ska se till att CGD säljer försäkringsaffärsenhetens tillgångar (som uppskattas till [...] miljarder euro) i Caixa Seguros i rätt tid. Om CGD inte har ingått ett slutligt bindande försäljnings- och köpeavtal senast den [...] ska banken den [...] utse en avyttringsförvaltare. |
| --- | --- |

6.11.1

Portugal ska se till att CGD säljer försäkringsaffärsenhetens tillgångar (som uppskattas till [...] miljarder euro) i Caixa Seguros i rätt tid. Om CGD inte har ingått ett slutligt bindande försäljnings- och köpeavtal senast den [...] ska banken den [...] utse en avyttringsförvaltare.

| 6.11.2 | Portugal ska se till att CGD säljer sina icke-strategiska innehav (andel i [...] motsvarande [200–250] miljoner euro). Om CGD inte fullständigt har avyttrat verksamheten senast den [...] ska banken den [...] utse en avyttringsförvaltare. |
| --- | --- |

6.11.2

Portugal ska se till att CGD säljer sina icke-strategiska innehav (andel i [...] motsvarande [200–250] miljoner euro). Om CGD inte fullständigt har avyttrat verksamheten senast den [...] ska banken den [...] utse en avyttringsförvaltare.

| 6.11.3 | Avyttringsförvaltaren ska ha en oberoende ställning gentemot CGD och ska arbeta för generaldirektoratet för konkurrens och följa direktoratets anvisningar, inneha nödvändiga kvalifikationer för att fullgöra sitt mandat (till exempel i egenskap av investmentbank eller konsult) och får inte ha utsatts eller utsättas för en intressekonflikt. Avyttringsförvaltaren ska ersättas av CGD på ett sätt som inte hindrar denne från att fullgöra sitt mandat på ett oberoende och effektivt sätt. |
| --- | --- |

6.11.3

Avyttringsförvaltaren ska ha en oberoende ställning gentemot CGD och ska arbeta för generaldirektoratet för konkurrens och följa direktoratets anvisningar, inneha nödvändiga kvalifikationer för att fullgöra sitt mandat (till exempel i egenskap av investmentbank eller konsult) och får inte ha utsatts eller utsättas för en intressekonflikt. Avyttringsförvaltaren ska ersättas av CGD på ett sätt som inte hindrar denne från att fullgöra sitt mandat på ett oberoende och effektivt sätt.

---

(1)  Redovisningsparameter.

(2)  Förutom den spanska filialen samt tillgångar som inte hör till kärnverksamheten som ska överföras till den spanska filialen.

(3)  Se fotnot 1.

(4)  Se fotnot 1.

(5)  Exklusive självbetjäningsfilialer och inklusive företagskontor.

(6)  I traditionella områden (Galicien, Extremadura, Kastilien och León samt Asturien) och i storstäder samt i de viktigaste gränsöverskridande handelscentrumen (Madrid, Barcelona, Baskien, Andalusien, Aragonien och Valencia).

(7)  Med en toleransmarginal på 10 %.

(8)  Se fotnot 7.

(*)  Värderad den 31 december 2012.

(**)  BPN förstatligades 2008 och såldes under 2011. En del av dess tillgångar har överförts till CGD.

Tillägg I

ÖVERVAKNINGSFÖRVALTARE

A)   Utnämning av övervakningsförvaltare

| i) | Portugal åtar sig att se till att CGD utser en övervakningsförvaltare som ska utföra de uppgifter och iaktta de skyldigheter som anges i punkt C i detta tillägg. Mandatet omfattar hela omstruktureringsplanen, dvs. till och med den 31 december 2017. När mandatet löper ut ska förvaltaren lämna in en slutrapport. |
| --- | --- |

i)

Portugal åtar sig att se till att CGD utser en övervakningsförvaltare som ska utföra de uppgifter och iaktta de skyldigheter som anges i punkt C i detta tillägg. Mandatet omfattar hela omstruktureringsplanen, dvs. till och med den 31 december 2017. När mandatet löper ut ska förvaltaren lämna in en slutrapport.

| ii) | Förvaltaren måste vara oberoende gentemot CGD. Förvaltaren måste dessutom, till exempel i egenskap av investmentbank, konsult eller revisor, besitta sådana specialkunskaper som krävs för att fullgöra mandatet och får inte under några omständigheter utsättas för intressekonflikter. Förvaltaren ska ersättas av CGD på ett sätt som inte hindrar denne från att fullgöra sitt mandat på ett oberoende och effektivt sätt. |
| --- | --- |

ii)

Förvaltaren måste vara oberoende gentemot CGD. Förvaltaren måste dessutom, till exempel i egenskap av investmentbank, konsult eller revisor, besitta sådana specialkunskaper som krävs för att fullgöra mandatet och får inte under några omständigheter utsättas för intressekonflikter. Förvaltaren ska ersättas av CGD på ett sätt som inte hindrar denne från att fullgöra sitt mandat på ett oberoende och effektivt sätt.

| iii) | Portugal ska senast sex veckor efter meddelandet om beslutet lämna förslag på två eller flera personer till kommissionen för godkännande som övervakningsförvaltare. |
| --- | --- |

iii)

Portugal ska senast sex veckor efter meddelandet om beslutet lämna förslag på två eller flera personer till kommissionen för godkännande som övervakningsförvaltare.

| iv) | Förslagen måste innehålla tillräckliga uppgifter om dessa personer för att kommissionen ska kunna kontrollera om den föreslagna förvaltaren uppfyller de krav som anges i punkt A ii. Informationen ska särskilt innehålla följande:






  a) | Alla villkor för det föreslagna mandatet med alla nödvändiga bestämmelser för att förvaltaren ska kunna fullgöra sina uppgifter. |
| --- | --- | --- |

iv)

Förslagen måste innehålla tillräckliga uppgifter om dessa personer för att kommissionen ska kunna kontrollera om den föreslagna förvaltaren uppfyller de krav som anges i punkt A ii. Informationen ska särskilt innehålla följande:

a)

Alla villkor för det föreslagna mandatet med alla nödvändiga bestämmelser för att förvaltaren ska kunna fullgöra sina uppgifter.

| b) | Ett utkast till arbetsplan med en beskrivning av hur förvaltaren har för avsikt att utföra de tilldelade uppgifterna. |
| --- | --- |

b)

Ett utkast till arbetsplan med en beskrivning av hur förvaltaren har för avsikt att utföra de tilldelade uppgifterna.

| v) | Kommissionen har rätt att godkänna eller avslå de föreslagna förvaltarna och godkänna det föreslagna mandatet med förbehåll för eventuella ändringar som den anser vara nödvändiga för att förvaltaren ska kunna fullgöra sina skyldigheter. Om bara ett namn godkänns kommer CGD att utse den berörda personen eller institutionen till förvaltare eller se till att detta sker, i enlighet med det mandat som godkänts av kommissionen. Om fler än ett namn godkänns står det CGD fritt att besluta vilken av de godkända personerna som bör utses till förvaltare. Förvaltaren måste utses inom en vecka från kommissionens godkännande i enlighet med det mandat som godkänts av kommissionen. |
| --- | --- |

v)

Kommissionen har rätt att godkänna eller avslå de föreslagna förvaltarna och godkänna det föreslagna mandatet med förbehåll för eventuella ändringar som den anser vara nödvändiga för att förvaltaren ska kunna fullgöra sina skyldigheter. Om bara ett namn godkänns kommer CGD att utse den berörda personen eller institutionen till förvaltare eller se till att detta sker, i enlighet med det mandat som godkänts av kommissionen. Om fler än ett namn godkänns står det CGD fritt att besluta vilken av de godkända personerna som bör utses till förvaltare. Förvaltaren måste utses inom en vecka från kommissionens godkännande i enlighet med det mandat som godkänts av kommissionen.

| vi) | Om alla föreslagna förvaltare avslås ska Portugal lämna in namn på minst två ytterligare personer eller institutioner inom två veckor efter meddelandet om avslag, i enlighet med de villkor och det förfarande som anges i punkterna A i och A iv. |
| --- | --- |

vi)

Om alla föreslagna förvaltare avslås ska Portugal lämna in namn på minst två ytterligare personer eller institutioner inom två veckor efter meddelandet om avslag, i enlighet med de villkor och det förfarande som anges i punkterna A i och A iv.

| vii) | Om kommissionen avslår även dessa förvaltare kommer kommissionen att nominera en förvaltare som CGD ska utse eller se till att så görs, i enlighet med ett förvaltningsmandat som godkänts av kommissionen. |
| --- | --- |

vii)

Om kommissionen avslår även dessa förvaltare kommer kommissionen att nominera en förvaltare som CGD ska utse eller se till att så görs, i enlighet med ett förvaltningsmandat som godkänts av kommissionen.

B)   Utnämning av avyttringsförvaltare

| i) | Portugal åtar sig att se till att CGD utser en avyttringsförvaltare enligt det förfarande för övervakningsförvaltaren som anges ovan. |
| --- | --- |

i)

Portugal åtar sig att se till att CGD utser en avyttringsförvaltare enligt det förfarande för övervakningsförvaltaren som anges ovan.

| ii) | Portugal ska senast [...] lämna förslag på två eller flera personer till kommissionen för godkännande som avyttringsförvaltare i den händelse att CGD vid den tidpunkten inte har ingått ett bindande försäljnings- och köpeavtal för Caixa Seguros. |
| --- | --- |

ii)

Portugal ska senast [...] lämna förslag på två eller flera personer till kommissionen för godkännande som avyttringsförvaltare i den händelse att CGD vid den tidpunkten inte har ingått ett bindande försäljnings- och köpeavtal för Caixa Seguros.

| iii) | Portugal ska senast [...] lämna förslag på två eller flera personer till kommissionen för godkännande som avyttringsförvaltare i den händelse att CGD vid den tidpunkten inte har ingått ett bindande försäljningsavtal för de återstående icke-strategiska innehaven ([...]). |
| --- | --- |

iii)

Portugal ska senast [...] lämna förslag på två eller flera personer till kommissionen för godkännande som avyttringsförvaltare i den händelse att CGD vid den tidpunkten inte har ingått ett bindande försäljningsavtal för de återstående icke-strategiska innehaven ([...]).

C)   Allmänna uppgifter och skyldigheter

Förvaltaren ska bistå kommissionen för att se till att CGD fullgör åtagandena och ska utföra de uppgifter för övervakningsförvaltaren som anges i dokumentet om åtaganden. Förvaltaren ska fullgöra sina uppgifter under detta mandat enligt arbetsplanen samt de revideringar av arbetsplanen som har godkänts av kommissionen. Kommissionen får på eget initiativ eller på begäran från förvaltaren eller CGD utfärda föreskrifter eller anvisningar för förvaltaren för att garantera efterlevnad av åtagandena. CGD har inte rätt att utfärda anvisningar till förvaltaren. Förvaltaren ska vara bunden av rättsliga sekretesskyldigheter.

D)   Övervakningsförvaltarens och avyttringsförvaltarens uppgifter och skyldigheter

| 1) | Förvaltarens uppgift är att garantera fullständig och korrekt efterlevnad av de skyldigheter som anges i åtagandena och ett fullständigt och korrekt genomförande av CGD:s omstruktureringsplan. Kommissionen får på eget initiativ eller på begäran från förvaltaren eller CGD utfärda föreskrifter eller anvisningar för förvaltaren för att garantera efterlevnad av de åtaganden som bifogas detta beslut. |
| --- | --- |

1)

Förvaltarens uppgift är att garantera fullständig och korrekt efterlevnad av de skyldigheter som anges i åtagandena och ett fullständigt och korrekt genomförande av CGD:s omstruktureringsplan. Kommissionen får på eget initiativ eller på begäran från förvaltaren eller CGD utfärda föreskrifter eller anvisningar för förvaltaren för att garantera efterlevnad av de åtaganden som bifogas detta beslut.

| 2) | Förvaltaren har följande ansvar:






  i) | Förvaltaren ska i sin första rapport till kommissionen föreslå en detaljerad arbetsplan med en beskrivning av hur han eller hon har för avsikt att övervaka efterlevnaden av de åtaganden som bifogas beslutet, |
| --- | --- | --- |

2)

Förvaltaren har följande ansvar:

i)

Förvaltaren ska i sin första rapport till kommissionen föreslå en detaljerad arbetsplan med en beskrivning av hur han eller hon har för avsikt att övervaka efterlevnaden av de åtaganden som bifogas beslutet,

| ii) | Förvaltaren ska övervaka att CGD:s omstruktureringsplan genomförs fullständigt och korrekt, särskilt kraven avseende






  a) | minskning av den totala balansräkningen och de riskvägda tillgångarna, |
| --- | --- | --- |

ii)

Förvaltaren ska övervaka att CGD:s omstruktureringsplan genomförs fullständigt och korrekt, särskilt kraven avseende

a)

minskning av den totala balansräkningen och de riskvägda tillgångarna,

| b) | begränsning av affärsverksamheterna, |
| --- | --- |

b)

begränsning av affärsverksamheterna,

| c) | avveckling av förutbestämda affärsområden, |
| --- | --- |

c)

avveckling av förutbestämda affärsområden,

| d) | försäljningsprocessen för andelar i de förutbestämda affärsområdena, |
| --- | --- |

d)

försäljningsprocessen för andelar i de förutbestämda affärsområdena,

| e) | omstrukturering av CGD:s verksamheter i Spanien. |
| --- | --- |

e)

omstrukturering av CGD:s verksamheter i Spanien.

| iii) | Förvaltaren ska dessutom övervaka att CGD följer principerna i avsnittet om företagsstyrning, att banken faktiskt har en effektiv och lämplig intern organisation och faktiskt tillämpar lämplig marknadsföringspraxis. Förvaltaren ska i detta avseende






  a) | få kopior på alla rapporter från interna kontrollorgan, inklusive mötesprotokoll, och ha rätt att efter eget gottfinnande höra registeransvariga eller revisorer, oavsett den berörda personens ledningsansvar; förvaltaren ska se till att i) rekommendationer från permanenta tillsynsansvariga eller periodiska registeransvariga/revisorer genomförs i vederbörlig ordning och ii) att handlingsplaner genomförs i syfte att korrigera eventuella fel i den interna kontrollramen, |
| --- | --- | --- |

iii)

Förvaltaren ska dessutom övervaka att CGD följer principerna i avsnittet om företagsstyrning, att banken faktiskt har en effektiv och lämplig intern organisation och faktiskt tillämpar lämplig marknadsföringspraxis. Förvaltaren ska i detta avseende

a)

få kopior på alla rapporter från interna kontrollorgan, inklusive mötesprotokoll, och ha rätt att efter eget gottfinnande höra registeransvariga eller revisorer, oavsett den berörda personens ledningsansvar; förvaltaren ska se till att i) rekommendationer från permanenta tillsynsansvariga eller periodiska registeransvariga/revisorer genomförs i vederbörlig ordning och ii) att handlingsplaner genomförs i syfte att korrigera eventuella fel i den interna kontrollramen,

| b) | regelbundet övervaka CGD:s marknadsföringsmetoder, med inriktning på kredit- och inlåningspolicyer; förvaltaren ska se över CGD:s policy för omstrukturering och nedskrivningar av nödlidande lån; CGD ska förse förvaltaren med eventuella riskrapporter som lämnats till styrelsen eller analyser/granskningar som gjorts i syfte att bedöma CGD:s kreditexponering; förvaltaren ska utföra egna analyser och undersökningar på grundval av ovannämnda rapporter och utfrågningar och vid behov genom att granska enskilda kreditärenden; i detta avseende ska förvaltaren ges fullständigt tillträde till kreditärenden; förvaltaren har också rätt att fråga ut kreditanalytiker och riskchefer när det bedöms vara lämpligt, |
| --- | --- |

b)

regelbundet övervaka CGD:s marknadsföringsmetoder, med inriktning på kredit- och inlåningspolicyer; förvaltaren ska se över CGD:s policy för omstrukturering och nedskrivningar av nödlidande lån; CGD ska förse förvaltaren med eventuella riskrapporter som lämnats till styrelsen eller analyser/granskningar som gjorts i syfte att bedöma CGD:s kreditexponering; förvaltaren ska utföra egna analyser och undersökningar på grundval av ovannämnda rapporter och utfrågningar och vid behov genom att granska enskilda kreditärenden; i detta avseende ska förvaltaren ges fullständigt tillträde till kreditärenden; förvaltaren har också rätt att fråga ut kreditanalytiker och riskchefer när det bedöms vara lämpligt,

| c) | regelbundet övervaka CGD:s hantering av fordringar och rättstvister; förvaltaren ska se till att fordringar och rättstvister hanteras enligt de förfaranden som fastställs i CGD:s interna kontrollram och att banken följer bästa praxis i branschen; förvaltaren kommer att fastställa korrigerande åtgärder som ska vidtas i händelse av brister i det befintliga förfarandet. |
| --- | --- |

c)

regelbundet övervaka CGD:s hantering av fordringar och rättstvister; förvaltaren ska se till att fordringar och rättstvister hanteras enligt de förfaranden som fastställs i CGD:s interna kontrollram och att banken följer bästa praxis i branschen; förvaltaren kommer att fastställa korrigerande åtgärder som ska vidtas i händelse av brister i det befintliga förfarandet.

| iv) | Förvaltaren ska övervaka efterlevnaden av alla andra åtaganden. |
| --- | --- |

iv)

Förvaltaren ska övervaka efterlevnaden av alla andra åtaganden.

| v) | Förvaltaren ska utföra de andra uppgifter som tilldelas denne enligt åtagandena i beslutet. |
| --- | --- |

v)

Förvaltaren ska utföra de andra uppgifter som tilldelas denne enligt åtagandena i beslutet.

| vi) | Förvaltaren ska föreslå åtgärder för CGD som denne anser vara nödvändiga för att se till att CGD fullgör åtagandena i beslutet. |
| --- | --- |

vi)

Förvaltaren ska föreslå åtgärder för CGD som denne anser vara nödvändiga för att se till att CGD fullgör åtagandena i beslutet.

| vii) | Förvaltaren ska när utvecklingen av de faktiska finansiella uppgifterna kontrolleras mot prognoserna i omstruktureringsplanen ta hänsyn till eventuella lagändringar om solvens och likviditet. |
| --- | --- |

vii)

Förvaltaren ska när utvecklingen av de faktiska finansiella uppgifterna kontrolleras mot prognoserna i omstruktureringsplanen ta hänsyn till eventuella lagändringar om solvens och likviditet.

| viii) | Förvaltaren ska inom 30 dagar efter slutet av varje sexmånadersperiod lämna in ett utkast till skriftlig rapport till kommissionen, Portugal och CGD. Kommissionen, Portugal och CGD får lämna in synpunkter på utkastet inom fem arbetsdagar. Förvaltaren ska inom fem dagar från mottagandet av synpunkterna utarbeta en slutlig rapport, inbegripa synpunkterna i så stor utsträckning som möjligt och efter eget gottfinnande, samt lämna in rapporten till kommissionen och Portugal. Först därefter ska förvaltaren även sända en kopia av slutrapporten till CGD. Om utkastet till rapport eller slutrapporten innehåller information som inte får avslöjas för CGD ska endast en icke-konfidentiell version av utkastet till rapport eller slutrapporten sändas till CGD. Förvaltaren får inte under några omständigheter lämna en version av rapporten till Portugal och/eller CGD innan den lämnats till kommissionen.
  Rapporten ska inriktas på de uppgifter som anges i förvaltarens mandat och CGD:s efterlevnad av sina skyldigheter, så att kommissionen kan bedöma huruvida CGD förvaltas enligt dessa skyldigheter. Vid behov får kommissionen mer i detalj ange vad som ska ingå i rapporten. Förutom dessa rapporter ska förvaltaren utan dröjsmål skriftligen rapportera till kommissionen om han eller hon har skäl att anta att CGD inte efterlever dessa skyldigheter. En icke-konfidentiell version ska samtidigt sändas till CGD. |
| --- | --- |

viii)

Förvaltaren ska inom 30 dagar efter slutet av varje sexmånadersperiod lämna in ett utkast till skriftlig rapport till kommissionen, Portugal och CGD. Kommissionen, Portugal och CGD får lämna in synpunkter på utkastet inom fem arbetsdagar. Förvaltaren ska inom fem dagar från mottagandet av synpunkterna utarbeta en slutlig rapport, inbegripa synpunkterna i så stor utsträckning som möjligt och efter eget gottfinnande, samt lämna in rapporten till kommissionen och Portugal. Först därefter ska förvaltaren även sända en kopia av slutrapporten till CGD. Om utkastet till rapport eller slutrapporten innehåller information som inte får avslöjas för CGD ska endast en icke-konfidentiell version av utkastet till rapport eller slutrapporten sändas till CGD. Förvaltaren får inte under några omständigheter lämna en version av rapporten till Portugal och/eller CGD innan den lämnats till kommissionen.

Rapporten ska inriktas på de uppgifter som anges i förvaltarens mandat och CGD:s efterlevnad av sina skyldigheter, så att kommissionen kan bedöma huruvida CGD förvaltas enligt dessa skyldigheter. Vid behov får kommissionen mer i detalj ange vad som ska ingå i rapporten. Förutom dessa rapporter ska förvaltaren utan dröjsmål skriftligen rapportera till kommissionen om han eller hon har skäl att anta att CGD inte efterlever dessa skyldigheter. En icke-konfidentiell version ska samtidigt sändas till CGD.

| 3) | Avyttringsförvaltaren ska sälja försäkringsaffärsenhetens tillgångar (som uppskattas till [0–5] miljarder euro) för Caixa Seguros [...] till en köpare. Avyttringsförvaltaren ska i försäljnings- och köpeavtalet inbegripa sådana villkor som denne anser lämpliga för en snabb försäljning före [...]. Avyttringsförvaltaren får i försäljnings- och köpeavtalet inbegripa sådana ordinarie påpekanden, garantier och skadeståndsbestämmelser som rimligen krävs för att genomföra försäljningen. Avyttringsförvaltaren ska skydda CGD:s legitima finansiella intressen, med förbehåll för CGD:s ovillkorliga skyldighet att avyttra [...]. |
| --- | --- |

3)

Avyttringsförvaltaren ska sälja försäkringsaffärsenhetens tillgångar (som uppskattas till [0–5] miljarder euro) för Caixa Seguros [...] till en köpare. Avyttringsförvaltaren ska i försäljnings- och köpeavtalet inbegripa sådana villkor som denne anser lämpliga för en snabb försäljning före [...]. Avyttringsförvaltaren får i försäljnings- och köpeavtalet inbegripa sådana ordinarie påpekanden, garantier och skadeståndsbestämmelser som rimligen krävs för att genomföra försäljningen. Avyttringsförvaltaren ska skydda CGD:s legitima finansiella intressen, med förbehåll för CGD:s ovillkorliga skyldighet att avyttra [...].

| 4) | Avyttringsförvaltaren ska sälja de återstående icke-strategiska innehaven (uppskattat försäljningspris [200–250] miljoner euro) [...] till en köpare. Avyttringsförvaltaren ska i försäljnings- och köpeavtalet inbegripa sådana villkor som denne anser lämpliga för en snabb försäljning före [...]. Avyttringsförvaltaren ska skydda CGD:s legitima finansiella intressen, med förbehåll för CGD:s ovillkorliga skyldighet att avyttra [...]. |
| --- | --- |

4)

Avyttringsförvaltaren ska sälja de återstående icke-strategiska innehaven (uppskattat försäljningspris [200–250] miljoner euro) [...] till en köpare. Avyttringsförvaltaren ska i försäljnings- och köpeavtalet inbegripa sådana villkor som denne anser lämpliga för en snabb försäljning före [...]. Avyttringsförvaltaren ska skydda CGD:s legitima finansiella intressen, med förbehåll för CGD:s ovillkorliga skyldighet att avyttra [...].

E)   CGD:s uppgifter och skyldigheter

| 1) | CGD och dess rådgivare ska tillhandahålla det samarbete, den hjälp och de upplysningar som förvaltaren rimligen kan behöva för att kunna fullgöra sina uppgifter enligt detta mandat. Förvaltaren ska ha obegränsad tillgång till alla räkenskaper, register, handlingar, anställda i ledningen eller annan personal, lokaler, anläggningar samt teknisk information för CGD eller de enheter som ska säljas så att denne kan fullgöra sina uppgifter enligt mandatet. CGD ska avdela förvaltaren ett eller flera kontor i bankens huvudkontor, och alla anställda vid CGD ska finnas tillgängliga för möten med förvaltaren för att lämna all information som förvaltaren behöver för att fullgöra sina uppgifter. |
| --- | --- |

1)

CGD och dess rådgivare ska tillhandahålla det samarbete, den hjälp och de upplysningar som förvaltaren rimligen kan behöva för att kunna fullgöra sina uppgifter enligt detta mandat. Förvaltaren ska ha obegränsad tillgång till alla räkenskaper, register, handlingar, anställda i ledningen eller annan personal, lokaler, anläggningar samt teknisk information för CGD eller de enheter som ska säljas så att denne kan fullgöra sina uppgifter enligt mandatet. CGD ska avdela förvaltaren ett eller flera kontor i bankens huvudkontor, och alla anställda vid CGD ska finnas tillgängliga för möten med förvaltaren för att lämna all information som förvaltaren behöver för att fullgöra sina uppgifter.

| 2) | Förvaltaren får efter godkännande från CGD (CGD får inte hålla inne eller försena ett godkännande utan rimliga grunder) och på CGD:s bekostnad utse rådgivare (särskilt för företagsfinansiering eller juridisk rådgivning) om förvaltaren anser att detta är nödvändigt eller lämpligt för att kunna fullgöra sina uppgifter och skyldigheter enligt mandatet, under förutsättning att eventuella kostnader och andra utgifter som uppstår i samband med detta är rimliga. Om CGD skulle vägra att godkänna de rådgivare som föreslås av förvaltaren kan kommissionen godkänna dem efter att ha hört CGD:s skäl till att vägra ett godkännande. Endast förvaltaren har rätt att utfärda anvisningar till rådgivarna. |
| --- | --- |

2)

Förvaltaren får efter godkännande från CGD (CGD får inte hålla inne eller försena ett godkännande utan rimliga grunder) och på CGD:s bekostnad utse rådgivare (särskilt för företagsfinansiering eller juridisk rådgivning) om förvaltaren anser att detta är nödvändigt eller lämpligt för att kunna fullgöra sina uppgifter och skyldigheter enligt mandatet, under förutsättning att eventuella kostnader och andra utgifter som uppstår i samband med detta är rimliga. Om CGD skulle vägra att godkänna de rådgivare som föreslås av förvaltaren kan kommissionen godkänna dem efter att ha hört CGD:s skäl till att vägra ett godkännande. Endast förvaltaren har rätt att utfärda anvisningar till rådgivarna.

F)   Ersättning, entledigande och förnyad utnämning av förvaltare

| 1) | Om förvaltaren upphör att fullgöra sina uppgifter enligt åtagandena eller om andra väsentliga grunder föreligger, t.ex. en intressekonflikt från förvaltarens sida, gäller följande:






  i) | Kommissionen får efter att ha hört förvaltaren kräva att CGD ska ersätta denne,
  eller |
| --- | --- | --- |

1)

Om förvaltaren upphör att fullgöra sina uppgifter enligt åtagandena eller om andra väsentliga grunder föreligger, t.ex. en intressekonflikt från förvaltarens sida, gäller följande:

i)

Kommissionen får efter att ha hört förvaltaren kräva att CGD ska ersätta denne,

eller

| ii) | CGD får ersätta förvaltaren med kommissionens godkännande. |
| --- | --- |

ii)

CGD får ersätta förvaltaren med kommissionens godkännande.

| 2) | Om förvaltaren entledigas enligt punkt F.1 kan denne bli skyldig att stanna kvar på sin post till dess att en ny förvaltare har utsetts och till dess att all relevant information har överlämnats till den nya förvaltaren. Den nya förvaltaren ska utses i enlighet med det förfarande som avses i punkt A iii–vii. |
| --- | --- |

2)

Om förvaltaren entledigas enligt punkt F.1 kan denne bli skyldig att stanna kvar på sin post till dess att en ny förvaltare har utsetts och till dess att all relevant information har överlämnats till den nya förvaltaren. Den nya förvaltaren ska utses i enlighet med det förfarande som avses i punkt A iii–vii.

| 3) | Förutom entledigande enligt punkt F.1 ska förvaltaren upphöra med sin verksamhet först efter det att kommissionen ger sitt godkännande. Godkännande ska ges när alla skyldigheter som förvaltaren har anförtrotts är fullgjorda. Kommissionen får emellertid när som helst kräva att förvaltaren utses på nytt om det visar sig att de relevanta korrigerande åtgärderna inte har genomförts fullständigt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

3)

Förutom entledigande enligt punkt F.1 ska förvaltaren upphöra med sin verksamhet först efter det att kommissionen ger sitt godkännande. Godkännande ska ges när alla skyldigheter som förvaltaren har anförtrotts är fullgjorda. Kommissionen får emellertid när som helst kräva att förvaltaren utses på nytt om det visar sig att de relevanta korrigerande åtgärderna inte har genomförts fullständigt och på lämpligt sätt.

Tillägg II

BIDRAG FRÅN NETTOTILLGÅNGAR SOM HÄRRÖR FRÅN ANDELAR I ANDRA INHEMSKA AFFÄRSENHETER (KAPITALANDELSMETODEN)

Värde i december 2012

| Affärsenhet | Land | Andel (%) | Nettotillgång
  Kapitalandelsmetoden
  (miljoner euro) | Verksamhet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SIBS SGPS | Portugal | 21,6 | 14,7 | Holdingbolag som är specialiserat på elektroniska betalningar och hantering av det portugisiska systemet för uttagsautomater som används av alla banker med verksamhet i Portugal. Tjugosex banker som är verksamma på den portugisiska marknaden har andelar i företaget. |
| Prado – Cartolinas da Lousã | Portugal | 37,4 | 4,4 | Industriell enhetsproducent av kartong och papper. [...]. |
| Torre Ocidente | Portugal | 25,0 | 4,1 | Fastighetsbolag, ägare av en enskild tillgång för kommersiell leasing. [...]. |
| Locarent | Portugal | 50,0 | 3,9 | Leverantör av biluthyrningstjänster. |
| Ca Papel do Prado | Portugal | 37,4 | 1,3 | Företag som äger fastighetstillgångar för den nedlagda fabriken [...]. |
| TF Fundo Turismo | Portugal | 33,5 | 1,3 | Förvaltare av fastighetsinvesteringsfonder inom turismsektorn, vars majoritetsaktieägare är den portugisiska staten. |
| Yunit Serviços | Portugal | 33,33 | 0,3 | Företag som utvecklar e-handelslösningar för produkter och tjänster för små och medelstora företag. |
| Bem Comum SCR | Portugal | 32,0 | 0,1 | Investeringsfondsförvaltare som är specialiserad på främjande av och stöd till skapande av nya verksamheter av enskilda företagare och arbetslösa. |

Affärsenhet

Land

Andel (%)

Nettotillgång

Kapitalandelsmetoden

(miljoner euro)

Verksamhet

SIBS SGPS

Portugal

21,6

14,7

Holdingbolag som är specialiserat på elektroniska betalningar och hantering av det portugisiska systemet för uttagsautomater som används av alla banker med verksamhet i Portugal. Tjugosex banker som är verksamma på den portugisiska marknaden har andelar i företaget.

Prado – Cartolinas da Lousã

Portugal

37,4

4,4

Industriell enhetsproducent av kartong och papper. [...].

Torre Ocidente

Portugal

25,0

4,1

Fastighetsbolag, ägare av en enskild tillgång för kommersiell leasing. [...].

Locarent

Portugal

50,0

3,9

Leverantör av biluthyrningstjänster.

Ca Papel do Prado

Portugal

37,4

1,3

Företag som äger fastighetstillgångar för den nedlagda fabriken [...].

TF Fundo Turismo

Portugal

33,5

1,3

Förvaltare av fastighetsinvesteringsfonder inom turismsektorn, vars majoritetsaktieägare är den portugisiska staten.

Yunit Serviços

Portugal

33,33

0,3

Företag som utvecklar e-handelslösningar för produkter och tjänster för små och medelstora företag.

Bem Comum SCR

Portugal

32,0

0,1

Investeringsfondsförvaltare som är specialiserad på främjande av och stöd till skapande av nya verksamheter av enskilda företagare och arbetslösa.

Tillägg III

DETALJERAD FÖRTECKNING ÖVER BCG SPANIENS TILLGÅNGAR (INKLUSIVE TILLGÅNGAR SOM KOMMER ATT ÖVERFÖRAS TILL DEN SPANSKA FILIALEN)

(...)

Tillägg IV

DETALJERAD FÖRTECKNING ÖVER DEN SPANSKA FILIALENS TILLGÅNGAR

(...)

Tillägg V

FÖRTECKNING ÖVER DE [...] SPANSKA FILIALERNA ([...])

(...)

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 7.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 323/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 323/52

---

Endast Unece-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 85 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av förbränningsmotorer eller elektriska transmissioner avsedda för framdrivning av motorfordon i kategorierna M och N med avseende på mätning av nettoeffekt och största effekt under 30 min hos elektriska transmissioner

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 6 till föreskrifterna i ursprunglig lydelse – dag för ikraftträdande: 15 juli 2013

INNEHÅLL

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typgodkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Anvisningar och provningar |
| --- | --- |

5.

| 6. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

6.

| 7. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ändring och utökning av typgodkännande av en typ av transmission |
| --- | --- |

8.

| 9. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för typgodkännandemyndigheterna |
| --- | --- |

10.

BILAGOR

| 1. | Väsentliga egenskaper hos förbränningsmotorn och upplysningar avseende provningarnas genomförande |
| --- | --- |

1.

| 2. | Väsentliga egenskaper hos den elektriska transmissionen och upplysningar avseende provningarnas genomförande |
| --- | --- |

2.

| 3a | Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en transmission enligt föreskrifter nr 85 |
| --- | --- |

3a

| 3b | Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en fordonstyp med avseende på transmissionen enligt föreskrifter nr 85 |
| --- | --- |

3b

| 4. | Typgodkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Metod för mätning av en förbränningsmotors nettoeffekt |
| --- | --- |

5.

| 6. | Metod för mätning av nettoeffekt och största effekt under 30 min hos elektriska transmissioner |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontroll av produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

7.

| 8. | Referensbränslen |
| --- | --- |

8.

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 1.1 | Dessa föreskrifter gäller återgivande av kurvan över fullasteffekt som funktion av varvtal som ska lämnas av tillverkaren för förbränningsmotorer eller elektriska transmissioner och kurvan över största effekt under 30 min för elektriska transmissioner avsedda för framdrivning av motorfordon i kategorierna M och N (1). |
| --- | --- |

1.1

Dessa föreskrifter gäller återgivande av kurvan över fullasteffekt som funktion av varvtal som ska lämnas av tillverkaren för förbränningsmotorer eller elektriska transmissioner och kurvan över största effekt under 30 min för elektriska transmissioner avsedda för framdrivning av motorfordon i kategorierna M och N (1).

| 1.2 | Förbränningsmotorer tillhör en av följande kategorier:
  Kolvförbränningsmotorer (motorer med gnisttändning eller motorer med kompressionständning) med undantag för fria kolvmotorer.
  Roterande kolvmotorer (motorer med gnisttändning eller motorer med kompressionständning).
  Insugningsmotorer och motorer med överladdning. |
| --- | --- |

1.2

Förbränningsmotorer tillhör en av följande kategorier:

Kolvförbränningsmotorer (motorer med gnisttändning eller motorer med kompressionständning) med undantag för fria kolvmotorer.

Roterande kolvmotorer (motorer med gnisttändning eller motorer med kompressionständning).

Insugningsmotorer och motorer med överladdning.

| 1.3 | Elektriska transmissioner består av styrdon och motorer och används för framdrivning av fordon som enda framdrivningssätt. |
| --- | --- |

1.3

Elektriska transmissioner består av styrdon och motorer och används för framdrivning av fordon som enda framdrivningssätt.

2.   DEFINITIONER

2.1   
  typgodkännande av en transmission:
  : typgodkännande av en transmissionstyp med avseende på dess nettoeffekt, uppmätt enligt förfarandet i bilagorna 5 eller 6 till dessa föreskrifter.

2.2   
  transmissionstyp
  : en kategori av förbränningsmotor eller elektrisk transmission avsedd för montering i ett motorfordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som de som anges i bilagorna 1 eller 2 till dessa föreskrifter.

2.3   
  nettoeffekt
  : den effekt som erhålls i provningsbänk vid slutet av vevaxeln eller motsvarande vid motsvarande motorvarvtal med de tillbehör som förtecknas i tabell 1 i bilagorna 5 eller 6 till dessa föreskrifter, och som uppmäts under referensatmosfärsförhållanden.

2.4   
  största nettoeffekt
  : nettoeffektens högsta värde mätt vid full motorbelastning.

2.5   
  största effekt under 30 minuter
  : den största nettoeffekt hos en elektrisk likspänningstransmission enligt definitionen i punkt 5.3.1 i dessa föreskrifter, som en transmission i genomsnitt kan avge under 30 min.

2.6.1   
  hybridfordon
  : ett fordon med minst två olika energiomvandlare och två olika energilagringssystem (i fordonet) avsedda för framdrivning av fordonet.

2.6.2   
  elektriskt hybridfordon
  : ett fordon som för sin mekaniska framdrivning hämtar energi från de båda följande i fordonet placerade källorna för lagrad energi/effekt:

| — | ett förbrukningsbart bränsle, |
| --- | --- |

—

ett förbrukningsbart bränsle,

| — | en anordning för lagring av elektrisk energi/effekt (batteri, kondensator, svänghjul och generator e.d.). |
| --- | --- |

—

en anordning för lagring av elektrisk energi/effekt (batteri, kondensator, svänghjul och generator e.d.).

2.6.3   För ett elektriskt: hybridfordon omfattar transmissionen en kombination av två olika transmissionstyper:

| — | en förbränningsmotor, och |
| --- | --- |

—

en förbränningsmotor, och

| — | en eller flera elektriska transmissioner. |
| --- | --- |

—

en eller flera elektriska transmissioner.

2.7   
  standardproduktionsutrustning
  : utrustning som tillverkaren tillhandahåller för en viss tillämpning.

2.8   
  tvåbränslemotor
  : motorsystem som har typgodkänts i enlighet med föreskrifter nr 49, eller som monterats i en fordonstyp som i fråga om utsläpp har typgodkänts i enlighet med föreskrifter nr 49, och som är konstruerat för att köras samtidigt på dieselbränsle och ett gasformigt bränsle, med separat tillförsel av båda bränslena, där driften kan avgöra hur stor mängd som förbrukas av det ena bränslet i förhållande till det andra.

2.9   
  tvåbränslefordon
  : fordon som drivs med en tvåbränslemotor och som får tillförsel av de bränslen som motorn använder från separata lagringssystem ombord.

2.10   
  tvåbränsleläge
  : normalt driftläge för en tvåbränslemotor där motorn samtidigt använder sig av dieselbränsle och ett gasformigt bränsle vid vissa motordriftsförhållanden.

2.11   
  dieselläge
  : normalt driftläge för en tvåbränslemotor där motorn inte använder sig av gasformigt bränsle för några motordriftsförhållanden.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

| 3.1 | Ansökan om typgodkännande av en transmissionstyp med avseende på mätning av nettoeffekt och största effekt under 30 min för elektriska transmissioner ska lämnas av tillverkaren av transmissionen, tillverkaren av fordonet eller av fordonstillverkarens behöriga ombud. |
| --- | --- |

3.1

Ansökan om typgodkännande av en transmissionstyp med avseende på mätning av nettoeffekt och största effekt under 30 min för elektriska transmissioner ska lämnas av tillverkaren av transmissionen, tillverkaren av fordonet eller av fordonstillverkarens behöriga ombud.

| 3.2 | Ansökan ska åtföljas av en beskrivning i tre exemplar av transmissionen med alla relevanta upplysningar som avses






  — | i bilaga 1 för fordon som drivs endast av en förbränningsmotor, eller |
| --- | --- | --- |

3.2

Ansökan ska åtföljas av en beskrivning i tre exemplar av transmissionen med alla relevanta upplysningar som avses

—

i bilaga 1 för fordon som drivs endast av en förbränningsmotor, eller

| — | i bilaga 2 för rent elektriska fordon, eller |
| --- | --- |

—

i bilaga 2 för rent elektriska fordon, eller

| — | i bilagorna 1 och 2 för elektriska hybridfordon. |
| --- | --- |

—

i bilagorna 1 och 2 för elektriska hybridfordon.

| 3.3 | För elektriska hybridfordon ska provningarna utföras separat på förbränningsmotorn (enligt bilaga 5) och på de(n) elektriska transmissionen (transmissionerna) (enligt bilaga 6). |
| --- | --- |

3.3

För elektriska hybridfordon ska provningarna utföras separat på förbränningsmotorn (enligt bilaga 5) och på de(n) elektriska transmissionen (transmissionerna) (enligt bilaga 6).

| 3.4 | En transmission (eller uppsättning transmissioner), representativ för den typ av transmission (eller uppsättningar därav) som ska typgodkännas, ska lämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningen tillsammans med den utrustning som anges i bilagorna 5 och 6 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.4

En transmission (eller uppsättning transmissioner), representativ för den typ av transmission (eller uppsättningar därav) som ska typgodkännas, ska lämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningen tillsammans med den utrustning som anges i bilagorna 5 och 6 till dessa föreskrifter.

4.   TYPGODKÄNNANDE

| 4.1 | Om effekten hos den transmission som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter har uppmätts enligt kraven i punkt 5 ska typgodkännande av den transmissionstypen beviljas. |
| --- | --- |

4.1

Om effekten hos den transmission som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter har uppmätts enligt kraven i punkt 5 ska typgodkännande av den transmissionstypen beviljas.

| 4.2 | Varje godkänd transmissionstyp typ ska tilldelas ett typgodkännandenummer. De två första siffrorna i numret (för närvarande 00 för föreskrifterna i deras ursprungliga lydelse) ska hänvisa till den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av typgodkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan typ av transmission samma typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

4.2

Varje godkänd transmissionstyp typ ska tilldelas ett typgodkännandenummer. De två första siffrorna i numret (för närvarande 00 för föreskrifterna i deras ursprungliga lydelse) ska hänvisa till den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av typgodkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan typ av transmission samma typgodkännandenummer.

| 4.3 | Ett meddelande om beviljat, utökat eller ej beviljat typgodkännande av en transmission i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 3a till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.3

Ett meddelande om beviljat, utökat eller ej beviljat typgodkännande av en transmission i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 3a till dessa föreskrifter.

| 4.4 | Ett meddelande om beviljat, utökat eller ej beviljat typgodkännande av en transmission i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 3b till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.4

Ett meddelande om beviljat, utökat eller ej beviljat typgodkännande av en transmission i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 3b till dessa föreskrifter.

| 4.5 | På varje transmission som överensstämmer med en transmissionstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter ska ett internationellt typgodkännandemärke anbringas, på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som specificeras på typgodkännandeblanketten, och det ska bestå av följande:






  4.5.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2). |
| --- | --- | --- |

4.5

På varje transmission som överensstämmer med en transmissionstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter ska ett internationellt typgodkännandemärke anbringas, på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som specificeras på typgodkännandeblanketten, och det ska bestå av följande:

4.5.1

En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2).

| 4.5.2 | Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.5.1. |
| --- | --- |

4.5.2

Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.5.1.

| 4.5.3 | I stället för att anbringa dessa typgodkännandemärken och symboler på transmissionen får tillverkaren besluta att varje transmissionstyp som är typgodkänd enligt dessa föreskrifter ska åtföljas av ett dokument med dessa upplysningar så att typgodkännandemärkena och symbolen kan anbringas på fordonet. |
| --- | --- |

4.5.3

I stället för att anbringa dessa typgodkännandemärken och symboler på transmissionen får tillverkaren besluta att varje transmissionstyp som är typgodkänd enligt dessa föreskrifter ska åtföljas av ett dokument med dessa upplysningar så att typgodkännandemärkena och symbolen kan anbringas på fordonet.

| 4.6 | Om transmissionen överensstämmer med en typgodkänd transmissionstyp enligt en eller flera föreskrifter som bifogas avtalet, i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.5.1 inte upprepas; i så fall ska föreskrifterna och typgodkännandenumren i alla föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats i det land som har beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, placeras i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.5.1. |
| --- | --- |

4.6

Om transmissionen överensstämmer med en typgodkänd transmissionstyp enligt en eller flera föreskrifter som bifogas avtalet, i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.5.1 inte upprepas; i så fall ska föreskrifterna och typgodkännandenumren i alla föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats i det land som har beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, placeras i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.5.1.

| 4.7 | Typgodkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt. |
| --- | --- |

4.7

Typgodkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

| 4.8 | Typgodkännandemärket ska placeras nära den transmissionsidentifiering som tillverkaren tillhandahåller. |
| --- | --- |

4.8

Typgodkännandemärket ska placeras nära den transmissionsidentifiering som tillverkaren tillhandahåller.

| 4.9 | I bilaga 4 till dessa föreskrifter finns exempel på typgodkännandemärkets utformning. |
| --- | --- |

4.9

I bilaga 4 till dessa föreskrifter finns exempel på typgodkännandemärkets utformning.

5.   ANVISNINGAR OCH PROVNINGAR

5.1   Allmänt

De komponenter som kan påverka transmissionens effekt ska var utformade, konstruerade och monterade så att transmissionen vid normal användning kan uppfylla bestämmelserna i dessa föreskrifter, trots eventuella vibrationer som den kan utsättas för.

5.2   Beskrivning av provningar för förbränningsmotorer

5.2.1   Provningen av nettoeffekten ska för motorer med gnisttändning utföras under fullt varvtal och för motorer med kompressionständning och tvåbränslemotorer under full belastning, där motorn är utrustad så som beskrivs i tabell 1 i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

| 5.2.1.1 | När det gäller en tvåbränslemotor som har dieselläge ska provningen för motorn bestå av en provningscykel i tvåbränsleläge och en provningscykel i dieselläge. |
| --- | --- |

5.2.1.1

När det gäller en tvåbränslemotor som har dieselläge ska provningen för motorn bestå av en provningscykel i tvåbränsleläge och en provningscykel i dieselläge.

5.2.2   Mätningar ska göras vid ett tillräckligt antal varvtal så att effektkurvan korrekt bestäms mellan de lägsta och högsta varvtal som tillverkaren rekommenderar. Detta varvtalsintervall ska omfatta de varvtal där motorn avger sin maximala effekt och sitt maximala vridmoment. För varje varvtal ska genomsnittet av minst två stabila mätningar fastställas.

5.2.3   Följande bränsle ska användas:

| 5.2.3.1 | För bensindrivna motorer med gnisttändning:
  Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister ska bränslet vara ett av de referensbränslen som definierats av CEC (3) för bensindrivna motorer i CEC:s dokument RF-01-A-84 och RF-01-A-85. |
| --- | --- |

5.2.3.1

För bensindrivna motorer med gnisttändning:

Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister ska bränslet vara ett av de referensbränslen som definierats av CEC (3) för bensindrivna motorer i CEC:s dokument RF-01-A-84 och RF-01-A-85.

| 5.2.3.2 | För LPG-drivna gnisttändningsmotorer och tvåbränslemotorer:






  5.2.3.2.1 | För motorer som automatiskt anpassar sig efter bränsletyp:
  Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister ska bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 8. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2

För LPG-drivna gnisttändningsmotorer och tvåbränslemotorer:

5.2.3.2.1

För motorer som automatiskt anpassar sig efter bränsletyp:

Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister ska bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 8.

| 5.2.3.2.2 | För motorer som inte automatiskt anpassar sig efter bränsletyp:
  Det använda bränslet ska vara det referensbränsle som anges i bilaga 8 med den lägsta C3-halten, eller |
| --- | --- |

5.2.3.2.2

För motorer som inte automatiskt anpassar sig efter bränsletyp:

Det använda bränslet ska vara det referensbränsle som anges i bilaga 8 med den lägsta C3-halten, eller

| 5.2.3.2.3 | för motorer som är märkta för en viss bränslesammansättning:
  det bränsle för vilket motorn är märkt. |
| --- | --- |

5.2.3.2.3

för motorer som är märkta för en viss bränslesammansättning:

det bränsle för vilket motorn är märkt.

| 5.2.3.2.4 | Den använda bränsletypen ska anges i provningsrapporten. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4

Den använda bränsletypen ska anges i provningsrapporten.

| 5.2.3.3 | För naturgasdrivna gnisttändningsmotorer och tvåbränslemotorer:






  5.2.3.3.1 | För motorer som automatiskt anpassar sig efter bränsletyp:
  Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister ska bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 8. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3

För naturgasdrivna gnisttändningsmotorer och tvåbränslemotorer:

5.2.3.3.1

För motorer som automatiskt anpassar sig efter bränsletyp:

Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister ska bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 8.

| 5.2.3.3.2 | För motorer som inte automatiskt anpassar sig efter bränsletyp:
  Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden, med ett Wobbetal på minst 52,6 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa). Vid tvister ska det använda bränslet vara referensbränslet G20 enligt specifikation i bilaga 8, dvs. bränslet med det högsta Wobbetalet, eller |
| --- | --- |

5.2.3.3.2

För motorer som inte automatiskt anpassar sig efter bränsletyp:

Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden, med ett Wobbetal på minst 52,6 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa). Vid tvister ska det använda bränslet vara referensbränslet G20 enligt specifikation i bilaga 8, dvs. bränslet med det högsta Wobbetalet, eller

| 5.2.3.3.3 | för motorer som är märkta för en viss uppsättning bränsletyper:
  Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden, med ett Wobbetal på minst 52,6 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av H-typ, eller minst 47,2 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av L-typ. Vid tvister ska det använda bränslet vara referensbränslet G20 enligt specifikation i bilaga 8 om motorn är märkt för gas av H-typ, eller referensbränslet G23 om motorn är märkt för gas av L-typ, dvs. bränslet med det högsta Wobbetalet för aktuella gastyper, eller |
| --- | --- |

5.2.3.3.3

för motorer som är märkta för en viss uppsättning bränsletyper:

Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden, med ett Wobbetal på minst 52,6 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av H-typ, eller minst 47,2 MJm-3 (4 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av L-typ. Vid tvister ska det använda bränslet vara referensbränslet G20 enligt specifikation i bilaga 8 om motorn är märkt för gas av H-typ, eller referensbränslet G23 om motorn är märkt för gas av L-typ, dvs. bränslet med det högsta Wobbetalet för aktuella gastyper, eller

| 5.2.3.3.4 | för motorer som är märkta för en viss LNG-bränslesammansättning:
  Det bränsle som används ska vara det bränsle för vilket motorn är märkt eller referensbränslet G20 enligt specifikation i bilaga 8 om motorn är märkt LNG20. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4

för motorer som är märkta för en viss LNG-bränslesammansättning:

Det bränsle som används ska vara det bränsle för vilket motorn är märkt eller referensbränslet G20 enligt specifikation i bilaga 8 om motorn är märkt LNG20.

| 5.2.3.3.5 | För motorer som är märkta för en viss bränslesammansättning:
  Det bränsle för vilket motorn är märkt. |
| --- | --- |

5.2.3.3.5

För motorer som är märkta för en viss bränslesammansättning:

Det bränsle för vilket motorn är märkt.

| 5.2.3.3.6 | Den använda bränsletypen ska anges i provningsrapporten. |
| --- | --- |

5.2.3.3.6

Den använda bränsletypen ska anges i provningsrapporten.

| 5.2.3.4 | För kompressionständnings- och tvåbränslemotorer:
  Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister ska bränslet vara det referensbränsle som CEC definierat för motorer med kompressionständning i CEC:s dokument RF-03-A-84. |
| --- | --- |

5.2.3.4

För kompressionständnings- och tvåbränslemotorer:

Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister ska bränslet vara det referensbränsle som CEC definierat för motorer med kompressionständning i CEC:s dokument RF-03-A-84.

| 5.2.3.5 | Gnisttändningsmotorer till fordon som kan drivas med såväl bensin som med gas, ska provas med båda bränslena i enlighet med bestämmelserna i punkt 5.2.3.1–5.2.3.3. De fordon som kan drivas med både bensin och ett gasformigt bränsle, där bensinsystemet är monterat endast för nödsituationer eller för start och där tanken inte rymmer mer än 15 liter bensin, kommer vid provningen att betraktas som fordon som bara kan drivas med ett gasformigt bränsle. |
| --- | --- |

5.2.3.5

Gnisttändningsmotorer till fordon som kan drivas med såväl bensin som med gas, ska provas med båda bränslena i enlighet med bestämmelserna i punkt 5.2.3.1–5.2.3.3. De fordon som kan drivas med både bensin och ett gasformigt bränsle, där bensinsystemet är monterat endast för nödsituationer eller för start och där tanken inte rymmer mer än 15 liter bensin, kommer vid provningen att betraktas som fordon som bara kan drivas med ett gasformigt bränsle.

| 5.2.3.6 | Tvåbränslemotorer eller fordon som har dieselläge ska provas med de bränslen som är lämpliga för varje läge, i enlighet med bestämmelserna i punkt 5.2.3.1–5.2.3.5. |
| --- | --- |

5.2.3.6

Tvåbränslemotorer eller fordon som har dieselläge ska provas med de bränslen som är lämpliga för varje läge, i enlighet med bestämmelserna i punkt 5.2.3.1–5.2.3.5.

5.2.4   Mätningarna ska utföras enligt bestämmelserna i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

5.2.5   Provningsrapporten ska innehålla de resultat och samtliga beräkningar som krävs för att bestämma nettoeffekten, enligt vad som anges i tillägget till bilaga 5 till dessa föreskrifter, samt de motoregenskaper som förtecknas i bilaga 1 till dessa föreskrifter. För att utarbeta detta dokument får den behöriga myndigheten använda den rapport som utarbetats av ett godkänt eller erkänt laboratorium i enlighet med bestämmelserna i dessa föreskrifter.

5.3   Beskrivning av provningar för mätning av nettoeffekt och största effekt under 30 min hos elektriska transmissioner

Den elektriska transmissionen ska utrustas i enlighet med bilaga 6 till dessa föreskrifter. Den elektriska transmissionen ska matas från en likspänningskälla med ett maximalt spänningsfall om 5 % beroende på tid och strömstyrka (perioder på mindre än tio sek räknas ej). Matningsspänning under provningen ska anges av fordonstillverkaren.

| Observera: | Om batteriet begränsar den största effekten under 30 min, kan största effekt under 30 min för ett elektriskt fordon vara mindre än den största effekten under 30 min för fordonets transmission enligt denna provning. |
| --- | --- |

Observera:

Om batteriet begränsar den största effekten under 30 min, kan största effekt under 30 min för ett elektriskt fordon vara mindre än den största effekten under 30 min för fordonets transmission enligt denna provning.

5.3.1   Bestämning av nettoeffekt

| 5.3.1.1 | Motorn och hela dess uppsättning tillbehör ska konditioneras vid en temperatur på 25 °C ± 5 °C i minst två timmar. |
| --- | --- |

5.3.1.1

Motorn och hela dess uppsättning tillbehör ska konditioneras vid en temperatur på 25 °C ± 5 °C i minst två timmar.

| 5.3.1.2 | Provningen av nettoeffekt ska utgöras av en körning där effektregulatorn ställs in på full effekt. |
| --- | --- |

5.3.1.2

Provningen av nettoeffekt ska utgöras av en körning där effektregulatorn ställs in på full effekt.

| 5.3.1.3 | Alldeles innan provningen inleds ska motorn köras på provbänken i tre minuter så att den avger en effekt på 80 % av maximal effekt vid det varvtal som tillverkaren rekommenderar. |
| --- | --- |

5.3.1.3

Alldeles innan provningen inleds ska motorn köras på provbänken i tre minuter så att den avger en effekt på 80 % av maximal effekt vid det varvtal som tillverkaren rekommenderar.

| 5.3.1.4 | Mätningar ska göras vid ett tillräckligt antal varvtal så att effektkurvan mellan noll och maximalt varvtal enligt tillverkarens rekommendationer kan bestämmas korrekt. Hela provningen ska vara avklarad inom 5 minuter. |
| --- | --- |

5.3.1.4

Mätningar ska göras vid ett tillräckligt antal varvtal så att effektkurvan mellan noll och maximalt varvtal enligt tillverkarens rekommendationer kan bestämmas korrekt. Hela provningen ska vara avklarad inom 5 minuter.

5.3.2   Bestämning av största effekt under 30 min

| 5.3.2.1 | Motorn och hela dess uppsättning tillbehör ska konditioneras vid en temperatur på 25 °C ± 5 °C i minst fyra timmar. |
| --- | --- |

5.3.2.1

Motorn och hela dess uppsättning tillbehör ska konditioneras vid en temperatur på 25 °C ± 5 °C i minst fyra timmar.

| 5.3.2.2 | Den elektriska transmissionen ska köras på provbänken vid en effekt som är tillverkarens bästa uppskattning för största effekt under 30 min. Varvtalet ska ligga inom ett varvtalsintervall där nettoeffekten är större än 90 % av den maximala effekt som uppmätts enligt punkt 5.3.1. Detta varvtal ska rekommenderas av tillverkaren. |
| --- | --- |

5.3.2.2

Den elektriska transmissionen ska köras på provbänken vid en effekt som är tillverkarens bästa uppskattning för största effekt under 30 min. Varvtalet ska ligga inom ett varvtalsintervall där nettoeffekten är större än 90 % av den maximala effekt som uppmätts enligt punkt 5.3.1. Detta varvtal ska rekommenderas av tillverkaren.

| 5.3.2.3 | Varvtal och effekt ska registreras. Effekten ska befinna sig inom ett intervall av ± 5 % av effekten när provningen inleddes. Största effekt under 30 min är medelvärdet av effekten under perioden på 30 min. |
| --- | --- |

5.3.2.3

Varvtal och effekt ska registreras. Effekten ska befinna sig inom ett intervall av ± 5 % av effekten när provningen inleddes. Största effekt under 30 min är medelvärdet av effekten under perioden på 30 min.

5.4   Tolkning av resultat

Uppgifter från transmissionstypens tillverkare om nettoeffekt och största effekt under 30 min för elektriska transmissioner ska godtas om de inte skiljer sig med mer än ± 2 % vid maximal effekt och mer än ± 4 % vid andra mätpunkter på kurvan, med en tolerans på ± 2 % för varvtal eller inom varvtalsintervallet (X1 min-1 + 2 %) till (X2 min-1 – 2 %) (X1 < X2), från de värden som uppmätts av den tekniska tjänsten på den transmission som lämnats in för provning.

För tvåbränslemotorer ska den nettoeffekt som tillverkaren anger vara den som uppmätts i motorns tvåbränsleläge.

6.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Produktionsöverensstämmelsen ska kontrolleras enligt det förfarande som fastställts i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324 - E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

| 6.1 | Motorer som typgodkänns enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen. |
| --- | --- |

6.1

Motorer som typgodkänns enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen.

| 6.2 | De minimikrav som anges i bilaga 7 till dessa föreskrifter för förfaranden för kontroll av produktionsöverensstämmelse ska uppfyllas. |
| --- | --- |

6.2

De minimikrav som anges i bilaga 7 till dessa föreskrifter för förfaranden för kontroll av produktionsöverensstämmelse ska uppfyllas.

7.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 7.1 | Ett typgodkännande som beviljats för en transmission i enlighet med dessa föreskrifter kan återkallas om ovannämnda krav inte uppfylls eller om en transmission som är försedd med typgodkännandemärket inte överensstämmer med den godkända typen. |
| --- | --- |

7.1

Ett typgodkännande som beviljats för en transmission i enlighet med dessa föreskrifter kan återkallas om ovannämnda krav inte uppfylls eller om en transmission som är försedd med typgodkännandemärket inte överensstämmer med den godkända typen.

| 7.2 | Om någon av de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, ska den genast rapportera detta till de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 3a eller 3b till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.2

Om någon av de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, ska den genast rapportera detta till de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 3a eller 3b till dessa föreskrifter.

8.   ÄNDRING OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE AV EN TYP AV TRANSMISSION

| 8.1 | Alla ändringar av en transmission som omfattas av en transmissionstyp med avseende på egenskaperna i bilagorna 1 eller 2 ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som typgodkänt transmissionstypen. Typgodkännandemyndigheten får då antingen






  8.1.1 | anse att ändringarna sannolikt inte kommer att få några märkbara negativa effekter och att fordonet hur som helst fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- | --- |

8.1

Alla ändringar av en transmission som omfattas av en transmissionstyp med avseende på egenskaperna i bilagorna 1 eller 2 ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som typgodkänt transmissionstypen. Typgodkännandemyndigheten får då antingen

8.1.1

anse att ändringarna sannolikt inte kommer att få några märkbara negativa effekter och att fordonet hur som helst fortfarande uppfyller kraven, eller

| 8.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna. |
| --- | --- |

8.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

| 8.2 | De övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 4.3 underrättas om huruvida ansökan om typgodkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts. |
| --- | --- |

8.2

De övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 4.3 underrättas om huruvida ansökan om typgodkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts.

| 8.3 | Den typgodkännandemyndighet som utfärdar utökningen av typgodkännandet ska tilldela en sådan utökning ett serienummer och rapportera detta till de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 3a eller 3b till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.3

Den typgodkännandemyndighet som utfärdar utökningen av typgodkännandet ska tilldela en sådan utökning ett serienummer och rapportera detta till de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 3a eller 3b till dessa föreskrifter.

9.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett typgodkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en transmission som typgodkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska underrätta typgodkännandemyndigheten om detta. Myndigheten ska då rapportera detta till de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 3a eller 3b till dessa föreskrifter.

10.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNING OCH FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETERNA

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och/eller för de typgodkännandemyndigheter till vilka sådana intyg om beviljat, utökat eller ej beviljat typgodkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

---

(1)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  De särskiljande landsnumren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3)  European Coordinating Council.

---

BILAGA 1

VÄSENTLIGA EGENSKAPER HOS FÖRBRÄNNINGSMOTORN OCH UPPLYSNINGAR AVSEENDE PROVNINGARNAS GENOMFÖRANDE

Följande information ska (om tillämpligt) lämnas i tre exemplar tillsammans med en innehållsförteckning. Alla ritningar ska tillhandahållas i lämplig skala och vara tillräckligt detaljerade samt lämnas i A4-format eller vikta till A4-format. Eventuella fotografier ska vara tillräckligt detaljerade.

Om system, komponenter eller separata tekniska enheter har elektronisk styrning måste en beskrivning av hur denna styrning fungerar lämnas.

| 0. | Allmän identifikation av fordonet: ... |
| --- | --- |

0.

Allmän identifikation av fordonet: ...

| 0.1 | Varumärke (tillverkarens handelsnamn): ... |
| --- | --- |

0.1

Varumärke (tillverkarens handelsnamn): ...

| 0.2 | Typ och handelsbeteckning(ar): ... |
| --- | --- |

0.2

Typ och handelsbeteckning(ar): ...

| 0.3 | Typidentifikationsmärkning om sådan finns på fordonet: ... |
| --- | --- |

0.3

Typidentifikationsmärkning om sådan finns på fordonet: ...

| 0.3.1 | Märkningens placering: ... |
| --- | --- |

0.3.1

Märkningens placering: ...

| 0.4 | Fordonskategori: ... |
| --- | --- |

0.4

Fordonskategori: ...

| 0.5 | Tillverkarens namn och adress: ... |
| --- | --- |

0.5

Tillverkarens namn och adress: ...

| 0.6 | Adresser för monteringsanläggning(ar): ... |
| --- | --- |

0.6

Adresser för monteringsanläggning(ar): ...

| 1. | Fordonets allmänna konstruktionsegenskaper: |
| --- | --- |

1.

Fordonets allmänna konstruktionsegenskaper:

| 1.1 | Foton och/eller ritningar av ett representativt fordon: ... |
| --- | --- |

1.1

Foton och/eller ritningar av ett representativt fordon: ...

| 1.2 | Styrning: vänster/höger (1): ... |
| --- | --- |

1.2

Styrning: vänster/höger (1): ...

| 1.3 | Tvåbränslefordon: ja/nej (1) |
| --- | --- |

1.3

Tvåbränslefordon: ja/nej (1)

| 1.3.1 | Tvåbränslemotor med dieselläge ja/nej (1) |
| --- | --- |

1.3.1

Tvåbränslemotor med dieselläge ja/nej (1)

| 2.0 | Motor |
| --- | --- |

2.0

Motor

| 2.1 | Tillverkare: ... |
| --- | --- |

2.1

Tillverkare: ...

| 2.2 | Tillverkarens motorkod (enligt märkning på motorn eller annan identifiering): ... |
| --- | --- |

2.2

Tillverkarens motorkod (enligt märkning på motorn eller annan identifiering): ...

| 2.3 | Arbetsprincip: gnisttändning/kompressionständning, 4-takts- eller 2-taktsmotor (1) |
| --- | --- |

2.3

Arbetsprincip: gnisttändning/kompressionständning, 4-takts- eller 2-taktsmotor (1)

| 2.4 | Antal cylindrar och deras placering: ... |
| --- | --- |

2.4

Antal cylindrar och deras placering: ...

| 2.5 | Cylinderdiameter: ...mm |
| --- | --- |

2.5

Cylinderdiameter: ...mm

| 2.6 | Slaglängd: ...mm |
| --- | --- |

2.6

Slaglängd: ...mm

| 2.7 | Tändningsföljd: ... |
| --- | --- |

2.7

Tändningsföljd: ...

| 2.8 | Motorkapacitet: ...cm3 |
| --- | --- |

2.8

Motorkapacitet: ...cm3

| 2.9 | Volymetriskt kompressionsförhållande: ... |
| --- | --- |

2.9

Volymetriskt kompressionsförhållande: ...

| 2.10 | Ritningar av förbränningskammare, kolvtopp och, i fråga om motorer med gnisttändning, kolvringar: ... |
| --- | --- |

2.10

Ritningar av förbränningskammare, kolvtopp och, i fråga om motorer med gnisttändning, kolvringar: ...

| 2.11 | Maximal nettoeffekt: ... kW vid ...min–1 |
| --- | --- |

2.11

Maximal nettoeffekt: ... kW vid ...min–1

| 2.12 | Högsta tillåtna motorvarvtal som föreskrivs av tillverkaren: ...min–1 |
| --- | --- |

2.12

Högsta tillåtna motorvarvtal som föreskrivs av tillverkaren: ...min–1

| 2.13 | Maximalt nettovridmoment (1): ... Nm vid ... min–1 (enligt uppgift från tillverkaren) |
| --- | --- |

2.13

Maximalt nettovridmoment (1): ... Nm vid ... min–1 (enligt uppgift från tillverkaren)

| 3.0 | Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG/LNG (1) |
| --- | --- |

3.0

Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG/LNG (1)

| 3.0.1 | Om det är relevant anges de ytterligare tecken i typgodkännandemärkningen som krävs enligt föreskrifter nr 49, och som syftar till att särskilja de motortyper för vilka typgodkännande beviljats (t.ex. HLt). |
| --- | --- |

3.0.1

Om det är relevant anges de ytterligare tecken i typgodkännandemärkningen som krävs enligt föreskrifter nr 49, och som syftar till att särskilja de motortyper för vilka typgodkännande beviljats (t.ex. HLt).

| 3.1 | Oktantal, blyhaltigt: ... |
| --- | --- |

3.1

Oktantal, blyhaltigt: ...

| 3.2 | Oktantal, blyfritt: ... |
| --- | --- |

3.2

Oktantal, blyfritt: ...

| 3.3 | Bränslematning |
| --- | --- |

3.3

Bränslematning

| 3.3.1 | Med förgasare: ja/nej (1) |
| --- | --- |

3.3.1

Med förgasare: ja/nej (1)

| 3.3.1.1 | Varumärke(n): ... |
| --- | --- |

3.3.1.1

Varumärke(n): ...

| 3.3.1.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.3.1.2

Typ(er): ...

| 3.3.1.3 | Antal monterade: ... |
| --- | --- |

3.3.1.3

Antal monterade: ...

| 3.3.1.4 | Inställningar |
| --- | --- |

3.3.1.4

Inställningar

| 3.3.1.4.1 | Strålar: ... |
| --- | --- |

3.3.1.4.1

Strålar: ...

| 3.3.1.4.2 | Venturirör: ... |
| --- | --- |

3.3.1.4.2

Venturirör: ...

| 3.3.1.4.3 | Flottörkammarnivå: ... |
| --- | --- |

3.3.1.4.3

Flottörkammarnivå: ...

| 3.3.1.4.4 | Flottörens vikt: ... |
| --- | --- |

3.3.1.4.4

Flottörens vikt: ...

| 3.3.1.4.5 | Flottörnål: ...
  Eller kurva över bränsleinmatning mot luftflöde och de inställningar som krävs för att följa kurvan |
| --- | --- |

3.3.1.4.5

Flottörnål: ...

Eller kurva över bränsleinmatning mot luftflöde och de inställningar som krävs för att följa kurvan

| 3.3.1.5 | Kallstartsystem: manuellt/automatiskt (1) |
| --- | --- |

3.3.1.5

Kallstartsystem: manuellt/automatiskt (1)

| 3.3.1.5.1 | Funktionsprincip(er): ... |
| --- | --- |

3.3.1.5.1

Funktionsprincip(er): ...

| 3.3.1.5.2 | Funktionsgränser/-inställningar (1): ... |
| --- | --- |

3.3.1.5.2

Funktionsgränser/-inställningar (1): ...

| 3.3.2 | Med bränsleinsprutning (endast kompressionständningsmotorer): ja/nej (1) |
| --- | --- |

3.3.2

Med bränsleinsprutning (endast kompressionständningsmotorer): ja/nej (1)

| 3.3.2.1 | Systembeskrivning: ... |
| --- | --- |

3.3.2.1

Systembeskrivning: ...

| 3.3.2.2 | Arbetsprincip: direktinsprutning/förkammare/virvelkammare (1) |
| --- | --- |

3.3.2.2

Arbetsprincip: direktinsprutning/förkammare/virvelkammare (1)

| 3.3.2.3 | Insprutningspump |
| --- | --- |

3.3.2.3

Insprutningspump

| 3.3.2.3.1 | Varumärke(n): ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.1

Varumärke(n): ...

| 3.3.2.3.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.2

Typ(er): ...

| 3.3.2.3.3 | Högsta bränsleinsprutning (1) ... mm3/takt eller varv vid en pumphastighet av: ... min–1 eller ett karakteristikdiagram: ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.3

Högsta bränsleinsprutning (1) ... mm3/takt eller varv vid en pumphastighet av: ... min–1 eller ett karakteristikdiagram: ...

| 3.3.2.3.4 | Insprutningstidpunkt: ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.4

Insprutningstidpunkt: ...

| 3.3.2.3.5 | Kurva för förinställd insprutning: ... |
| --- | --- |

3.3.2.3.5

Kurva för förinställd insprutning: ...

| 3.3.2.3.6 | Kalibreringsförfarande: provningsbänk/motor (1) |
| --- | --- |

3.3.2.3.6

Kalibreringsförfarande: provningsbänk/motor (1)

| 3.3.2.4 | Regulator |
| --- | --- |

3.3.2.4

Regulator

| 3.3.2.4.1 | Typ: ... |
| --- | --- |

3.3.2.4.1

Typ: ...

| 3.3.2.4.2 | Varumärke: ... |
| --- | --- |

3.3.2.4.2

Varumärke: ...

| 3.3.2.4.3 | Brytpunkt: |
| --- | --- |

3.3.2.4.3

Brytpunkt:

| 3.3.2.4.3.1 | Brytpunkt vid belastning: ... min–1 |
| --- | --- |

3.3.2.4.3.1

Brytpunkt vid belastning: ... min–1

| 3.3.2.4.3.2 | Brytpunkt utan belastning: ... min–1 |
| --- | --- |

3.3.2.4.3.2

Brytpunkt utan belastning: ... min–1

| 3.3.2.4.4 | Maximalt varvtal utan belastning: ... min–1 |
| --- | --- |

3.3.2.4.4

Maximalt varvtal utan belastning: ... min–1

| 3.3.2.4.5 | Tomgångsvarvtal: ... |
| --- | --- |

3.3.2.4.5

Tomgångsvarvtal: ...

| 3.3.2.5 | Insprutningsrör |
| --- | --- |

3.3.2.5

Insprutningsrör

| 3.3.2.5.1 | Längd: ...mm |
| --- | --- |

3.3.2.5.1

Längd: ...mm

| 3.3.2.5.2 | Invändig diameter: ...mm |
| --- | --- |

3.3.2.5.2

Invändig diameter: ...mm

| 3.3.2.6 | Insprutare |
| --- | --- |

3.3.2.6

Insprutare

| 3.3.2.6.1. | (enligt uppgift från tillverkaren)... |
| --- | --- |

3.3.2.6.1.

(enligt uppgift från tillverkaren)...

| 3.3.2.6.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.3.2.6.2

Typ(er): ...

| 3.3.2.6.3 | Öppningstryck: ... kPa eller karakteristikdiagram: ... |
| --- | --- |

3.3.2.6.3

Öppningstryck: ... kPa eller karakteristikdiagram: ...

| 3.3.2.7 | Kallstartsystem |
| --- | --- |

3.3.2.7

Kallstartsystem

| 3.3.2.7.1 | Varumärke(n): ... |
| --- | --- |

3.3.2.7.1

Varumärke(n): ...

| 3.3.2.7.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.3.2.7.2

Typ(er): ...

| 3.3.2.7.3 | Beskrivning: ... |
| --- | --- |

3.3.2.7.3

Beskrivning: ...

| 3.3.2.8 | Elektronisk kontrollenhet: |
| --- | --- |

3.3.2.8

Elektronisk kontrollenhet:

| 3.3.2.8.1 | Varumärke(n): ... |
| --- | --- |

3.3.2.8.1

Varumärke(n): ...

| 3.3.2.8.2 | Beskrivning av systemet: ... |
| --- | --- |

3.3.2.8.2

Beskrivning av systemet: ...

| 3.3.3 | Med bränsleinsprutning (endast motorer med gnisttändning): ja/nej (1) |
| --- | --- |

3.3.3

Med bränsleinsprutning (endast motorer med gnisttändning): ja/nej (1)

| 3.3.3.1 | Arbetsprincip: inloppsgrenrör (enpunkts-/flerpunkts (1)) direktinsprutning/annat (precisera) (1): ... |
| --- | --- |

3.3.3.1

Arbetsprincip: inloppsgrenrör (enpunkts-/flerpunkts (1)) direktinsprutning/annat (precisera) (1): ...

| 3.3.3.2 | Varumärke(n): ... |
| --- | --- |

3.3.3.2

Varumärke(n): ...

| 3.3.3.3 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.3.3.3

Typ(er): ...

| 3.3.3.4 | Systembeskrivning: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4

Systembeskrivning: ...

| 3.3.3.4.1 | Styrenhetens typ eller nummer: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.1

Styrenhetens typ eller nummer: ...

| 3.3.3.4.2 | Typ av bränsleregulator: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.2

Typ av bränsleregulator: ...

| 3.3.3.4.3 | Typ av luftflödesgivare... |
| --- | --- |

3.3.3.4.3

Typ av luftflödesgivare...

| 3.3.3.4.4 | Typ av bränslefördelare: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.4

Typ av bränslefördelare: ...

| 3.3.3.4.5 | Typ av tryckregulator: ... |
| --- | --- |

3.3.3.4.5

Typ av tryckregulator: ...

| 3.3.3.4.6 | Typ av spjällhus: ...
  För system utan kontinuerlig insprutning ska motsvarande uppgifter anges. |
| --- | --- |

3.3.3.4.6

Typ av spjällhus: ...

För system utan kontinuerlig insprutning ska motsvarande uppgifter anges.

| 3.3.3.5 | Insprutare: öppningstryck ... kPa eller karakteristikdiagram: ... |
| --- | --- |

3.3.3.5

Insprutare: öppningstryck ... kPa eller karakteristikdiagram: ...

| 3.3.3.6 | Insprutningstidpunkt: ... |
| --- | --- |

3.3.3.6

Insprutningstidpunkt: ...

| 3.3.3.7 | Kallstartsystem |
| --- | --- |

3.3.3.7

Kallstartsystem

| 3.3.3.7.1 | Funktionsprincip(er): ... |
| --- | --- |

3.3.3.7.1

Funktionsprincip(er): ...

| 3.3.3.7.2 | Funktionsgränser/funktionsinställningar (1): ... |
| --- | --- |

3.3.3.7.2

Funktionsgränser/funktionsinställningar (1): ...

| 3.4 | Gasmotorer och tvåbränslemotorer |
| --- | --- |

3.4

Gasmotorer och tvåbränslemotorer

| 3.4.1 | Motorer som automatiskt anpassar sig efter bränsletyp: ja/nej (1) |
| --- | --- |

3.4.1

Motorer som automatiskt anpassar sig efter bränsletyp: ja/nej (1)

| 3.4.2. | För motorer som inte automatiskt anpassar sig efter bränsletyp: motorn har kalibrerats för en bestämd gassammansättning/bestämda gastyper |
| --- | --- |

3.4.2.

För motorer som inte automatiskt anpassar sig efter bränsletyp: motorn har kalibrerats för en bestämd gassammansättning/bestämda gastyper

| 4.0 | Bränslematningspump |
| --- | --- |

4.0

Bränslematningspump

| 4.1 | Tryck: ... kPa eller karakteristikdiagram: |
| --- | --- |

4.1

Tryck: ... kPa eller karakteristikdiagram:

| 5.0 | Elsystem |
| --- | --- |

5.0

Elsystem

| 5.1 | Märkspänning: ... V, positiv/negativ jord (1) |
| --- | --- |

5.1

Märkspänning: ... V, positiv/negativ jord (1)

| 5.2 | Generator |
| --- | --- |

5.2

Generator

| 5.2.1 | Typ: ... |
| --- | --- |

5.2.1

Typ: ...

| 5.2.2 | Nominell uteffekt: ... VA |
| --- | --- |

5.2.2

Nominell uteffekt: ... VA

| 6.0 | Tändning |
| --- | --- |

6.0

Tändning

| 6.1 | Varumärke(n): ... |
| --- | --- |

6.1

Varumärke(n): ...

| 6.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

6.2

Typ(er): ...

| 6.3 | Arbetsprincip: ... |
| --- | --- |

6.3

Arbetsprincip: ...

| 6.4 | Kurva för förinställd tändning: ... |
| --- | --- |

6.4

Kurva för förinställd tändning: ...

| 6.5 | Statisk tändningsinställning: ... grader före övre dödpunkt |
| --- | --- |

6.5

Statisk tändningsinställning: ... grader före övre dödpunkt

| 6.6 | Brytarspetsarnas spel: ... mm |
| --- | --- |

6.6

Brytarspetsarnas spel: ... mm

| 6.7 | Kamvinkel: ... grader |
| --- | --- |

6.7

Kamvinkel: ... grader

| 7.0 | Kylningssystem: (vätska/luft) (1) |
| --- | --- |

7.0

Kylningssystem: (vätska/luft) (1)

| 7.1 | Nominell inställning för motorns temperaturkontrollmekanism: ... |
| --- | --- |

7.1

Nominell inställning för motorns temperaturkontrollmekanism: ...

| 7.2 | Vätska |
| --- | --- |

7.2

Vätska

| 7.2.1 | Slag av vätska: ... |
| --- | --- |

7.2.1

Slag av vätska: ...

| 7.2.2 | Cirkulationspump(ar): ja/nej (1) |
| --- | --- |

7.2.2

Cirkulationspump(ar): ja/nej (1)

| 7.2.3 | Egenskaper: ... |
| --- | --- |

7.2.3

Egenskaper: ...

| 7.2.3.1 | Varumärke(n): ... |
| --- | --- |

7.2.3.1

Varumärke(n): ...

| 7.2.3.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

7.2.3.2

Typ(er): ...

| 7.2.4 | Utväxling: ... |
| --- | --- |

7.2.4

Utväxling: ...

| 7.2.5 | Beskrivning av fläkten och dess drivmekanism: ... |
| --- | --- |

7.2.5

Beskrivning av fläkten och dess drivmekanism: ...

| 7.3 | Luft |
| --- | --- |

7.3

Luft

| 7.3.1 | Kompressor: ja/nej (1) |
| --- | --- |

7.3.1

Kompressor: ja/nej (1)

| 7.3.2 | Egenskaper: ... eller |
| --- | --- |

7.3.2

Egenskaper: ... eller

| 7.3.2.1 | Varumärke(n): ... |
| --- | --- |

7.3.2.1

Varumärke(n): ...

| 7.3.2.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

7.3.2.2

Typ(er): ...

| 7.3.3 | Utväxling: ... |
| --- | --- |

7.3.3

Utväxling: ...

| 8.0 | Insugningssystem |
| --- | --- |

8.0

Insugningssystem

| 8.1 | Överladdare: ja/nej (1) |
| --- | --- |

8.1

Överladdare: ja/nej (1)

| 8.1.1 | Varumärke(n): ... |
| --- | --- |

8.1.1

Varumärke(n): ...

| 8.1.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

8.1.2

Typ(er): ...

| 8.1.3 | Systembeskrivning (t.ex. maximalt laddtryck,...
  KPa eventuell övertrycksventil): ... |
| --- | --- |

8.1.3

Systembeskrivning (t.ex. maximalt laddtryck,...

KPa eventuell övertrycksventil): ...

| 8.2 | Laddluftkylare: ja/nej (1) |
| --- | --- |

8.2

Laddluftkylare: ja/nej (1)

| 8.3 | Beskrivning och ritningar av inloppsrör med tillbehör (blandningskammare, uppvärmningsanordning, ytterligare luftintag osv.): ... |
| --- | --- |

8.3

Beskrivning och ritningar av inloppsrör med tillbehör (blandningskammare, uppvärmningsanordning, ytterligare luftintag osv.): ...

| 8.3.1 | Beskrivning av inloppsgrenrör (bifoga ritningar och/eller foton)... |
| --- | --- |

8.3.1

Beskrivning av inloppsgrenrör (bifoga ritningar och/eller foton)...

| 8.3.2 | Luftfilter, ritningar: ... eller |
| --- | --- |

8.3.2

Luftfilter, ritningar: ... eller

| 8.3.2.1 | Varumärke(n): ... |
| --- | --- |

8.3.2.1

Varumärke(n): ...

| 8.3.2.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

8.3.2.2

Typ(er): ...

| 8.3.3 | Inloppsljuddämpare, ritningar: ... eller |
| --- | --- |

8.3.3

Inloppsljuddämpare, ritningar: ... eller

| 8.3.3.1 | Varumärke(n): ... |
| --- | --- |

8.3.3.1

Varumärke(n): ...

| 8.3.3.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

8.3.3.2

Typ(er): ...

| 9.0 | Avgassystem |
| --- | --- |

9.0

Avgassystem

| 9.1 | Beskrivning och/eller ritning av avgasgrenröret: ... |
| --- | --- |

9.1

Beskrivning och/eller ritning av avgasgrenröret: ...

| 9.2 | Beskrivning och/eller ritning av avgassystemet: ... |
| --- | --- |

9.2

Beskrivning och/eller ritning av avgassystemet: ...

| 9.3 | Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning: ... kPa |
| --- | --- |

9.3

Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning: ... kPa

| 10.0 | Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler: ... |
| --- | --- |

10.0

Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler: ...

| 11.0 | Ventiltidsinställning eller motsvarande uppgifter |
| --- | --- |

11.0

Ventiltidsinställning eller motsvarande uppgifter

| 11.1 | Maximal ventilslaglängd, öppnings- och stängningsvinklar, eller tidsinställning för alternativa distributionssystem, i förhållande till dödpunkterna: ... |
| --- | --- |

11.1

Maximal ventilslaglängd, öppnings- och stängningsvinklar, eller tidsinställning för alternativa distributionssystem, i förhållande till dödpunkterna: ...

| 11.2 | Referens- och/eller inställningsintervall (1): ... |
| --- | --- |

11.2

Referens- och/eller inställningsintervall (1): ...

| 12.0 | Åtgärder mot luftföroreningar |
| --- | --- |

12.0

Åtgärder mot luftföroreningar

| 12.1 | Ytterligare anordningar mot luftföroreningar (om sådana finns och inte omfattas av någon annan rubrik) |
| --- | --- |

12.1

Ytterligare anordningar mot luftföroreningar (om sådana finns och inte omfattas av någon annan rubrik)

| 12.2 | Katalysator: ja/nej (1) |
| --- | --- |

12.2

Katalysator: ja/nej (1)

| 12.2.1 | Antal katalysatorer och beståndsdelar: ... |
| --- | --- |

12.2.1

Antal katalysatorer och beståndsdelar: ...

| 12.2.2 | Katalysatorns(katalysatorernas) mått, form och volym: ... |
| --- | --- |

12.2.2

Katalysatorns(katalysatorernas) mått, form och volym: ...

| 12.3 | Syregivare: ja/nej (1) |
| --- | --- |

12.3

Syregivare: ja/nej (1)

| 12.4 | Luftinsprutning: ja/nej (1) |
| --- | --- |

12.4

Luftinsprutning: ja/nej (1)

| 12.5 | Avgasåterföring: ja/nej (1) |
| --- | --- |

12.5

Avgasåterföring: ja/nej (1)

| 12.6 | Partikelfälla: ja/nej (1) |
| --- | --- |

12.6

Partikelfälla: ja/nej (1)

| 12.6.1 | Partikelfällans mått, form och volym: ... |
| --- | --- |

12.6.1

Partikelfällans mått, form och volym: ...

| 12.7 | Andra system (beskrivning och funktionssätt): ... |
| --- | --- |

12.7

Andra system (beskrivning och funktionssätt): ...

| 13.0 | System för LPG: ja/nej (1) |
| --- | --- |

13.0

System för LPG: ja/nej (1)

| 13.1 | Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr 67: ... |
| --- | --- |

13.1

Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr 67: ...

| 13.2 | Kontrollenhet för elektronisk motorstyrning för LPG: ... |
| --- | --- |

13.2

Kontrollenhet för elektronisk motorstyrning för LPG: ...

| 13.2.1 | Varumärke(n): ... |
| --- | --- |

13.2.1

Varumärke(n): ...

| 13.2.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

13.2.2

Typ(er): ...

| 13.2.3 | Justeringsmöjligheter som påverkar utsläpp: ... |
| --- | --- |

13.2.3

Justeringsmöjligheter som påverkar utsläpp: ...

| 13.3 | Ytterligare dokumentation: ... |
| --- | --- |

13.3

Ytterligare dokumentation: ...

| 13.3.1 | Beskrivning av katalysatorskydd vid övergång mellan bensin och LPG: ... |
| --- | --- |

13.3.1

Beskrivning av katalysatorskydd vid övergång mellan bensin och LPG: ...

| 13.3.2 | Systemutformning (elektriska anslutningar, vakuumanslutningar, utjämningsslangar osv.): ... |
| --- | --- |

13.3.2

Systemutformning (elektriska anslutningar, vakuumanslutningar, utjämningsslangar osv.): ...

| 13.3.3 | Ritning över symbolen: ... |
| --- | --- |

13.3.3

Ritning över symbolen: ...

| 14.0 | System för naturgas: ja/nej (1) |
| --- | --- |

14.0

System för naturgas: ja/nej (1)

| 14.1 | Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr 110: ... |
| --- | --- |

14.1

Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr 110: ...

| 14.2 | Kontrollenhet för elektronisk motorstyrning för naturgas: ... |
| --- | --- |

14.2

Kontrollenhet för elektronisk motorstyrning för naturgas: ...

| 14.2.1 | Varumärke(n): ... |
| --- | --- |

14.2.1

Varumärke(n): ...

| 14.2.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

14.2.2

Typ(er): ...

| 14.2.3 | Justeringsmöjligheter som påverkar utsläpp: ... |
| --- | --- |

14.2.3

Justeringsmöjligheter som påverkar utsläpp: ...

| 14.3 | Ytterligare dokumentation: ... |
| --- | --- |

14.3

Ytterligare dokumentation: ...

| 14.3.1 | Beskrivning av katalysatorskydd vid övergång mellan bensin och naturgas: ... |
| --- | --- |

14.3.1

Beskrivning av katalysatorskydd vid övergång mellan bensin och naturgas: ...

| 14.3.2 | Systemutformning (elektriska anslutningar, vakuumanslutningar, utjämningsslangar osv.): ... |
| --- | --- |

14.3.2

Systemutformning (elektriska anslutningar, vakuumanslutningar, utjämningsslangar osv.): ...

| 14.3.3 | Ritning över symbolen: ... |
| --- | --- |

14.3.3

Ritning över symbolen: ...

| 15.0 | Tillåtna temperaturer enligt tillverkaren |
| --- | --- |

15.0

Tillåtna temperaturer enligt tillverkaren

| 15.1 | Kylningssystem |
| --- | --- |

15.1

Kylningssystem

| 15.1.1 | Vätskekylning:
  Högsta temperatur vid motorns utlopp: ... °C |
| --- | --- |

15.1.1

Vätskekylning:

Högsta temperatur vid motorns utlopp: ... °C

| 15.1.2 | Luftkylning |
| --- | --- |

15.1.2

Luftkylning

| 15.1.2.1 | Referenspunkt: ... |
| --- | --- |

15.1.2.1

Referenspunkt: ...

| 15.1.2.2 | Högsta temperatur vid referenspunkten: ... °C |
| --- | --- |

15.1.2.2

Högsta temperatur vid referenspunkten: ... °C

| 15.2 | Högsta utloppstemperatur hos laddluftkylare ... °C |
| --- | --- |

15.2

Högsta utloppstemperatur hos laddluftkylare ... °C

| 15.3 | Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasröret(en) som är belägen intill avgasgrenrörets(ens) utloppsfläns(ar): ... °C |
| --- | --- |

15.3

Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasröret(en) som är belägen intill avgasgrenrörets(ens) utloppsfläns(ar): ... °C

| 15.4 | Bränsletemperatur:
  Minst ... °C
  Högst ... °C |
| --- | --- |

15.4

Bränsletemperatur:

Minst ... °C

Högst ... °C

| 15.5 | Smörjmedelstemperatur:
  Minst ... °C
  Högst ... °C |
| --- | --- |

15.5

Smörjmedelstemperatur:

Minst ... °C

Högst ... °C

| 16.0 | Smörjsystem |
| --- | --- |

16.0

Smörjsystem

| 16.1 | Beskrivning av systemet: |
| --- | --- |

16.1

Beskrivning av systemet:

| 16.1.1 | Smörjmedelsreservoarens placering: ... |
| --- | --- |

16.1.1

Smörjmedelsreservoarens placering: ...

| 16.1.2 | Matningssystem (med pump/insprutning i insuget/blandning med bränsle osv.) (1): ... |
| --- | --- |

16.1.2

Matningssystem (med pump/insprutning i insuget/blandning med bränsle osv.) (1): ...

| 16.2 | Smörjmedelspump |
| --- | --- |

16.2

Smörjmedelspump

| 16.2.1 | Varumärke(n): ... |
| --- | --- |

16.2.1

Varumärke(n): ...

| 16.2.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

16.2.2

Typ(er): ...

| 16.3 | Blandning med bränsle |
| --- | --- |

16.3

Blandning med bränsle

| 16.3.1 | Andel (%)... |
| --- | --- |

16.3.1

Andel (%)...

| 16.4 | Oljekylning: ja/nej (1) |
| --- | --- |

16.4

Oljekylning: ja/nej (1)

| 16.4.1 | Ritning(ar): ...eller |
| --- | --- |

16.4.1

Ritning(ar): ...eller

| 16.4.1.1 | Varumärke(n): ... |
| --- | --- |

16.4.1.1

Varumärke(n): ...

| 16.4.1.2 | Typ(er): ...
  Annan kringutrustning som drivs av motorn (se punkt 2.3.2 i bilaga 5) (förteckning och eventuellt en kort beskrivning): |
| --- | --- |

16.4.1.2

Typ(er): ...

Annan kringutrustning som drivs av motorn (se punkt 2.3.2 i bilaga 5) (förteckning och eventuellt en kort beskrivning):

| 17.0 | Ytterligare upplysningar om provningsförhållandena (endast för gnisttändningsmotorer och tvåbränslemotorer) |
| --- | --- |

17.0

Ytterligare upplysningar om provningsförhållandena (endast för gnisttändningsmotorer och tvåbränslemotorer)

| 17.1 | Tändstift |
| --- | --- |

17.1

Tändstift

| 17.1.1 | Varumärke: ... |
| --- | --- |

17.1.1

Varumärke: ...

| 17.1.2 | Typ: ... |
| --- | --- |

17.1.2

Typ: ...

| 17.1.3 | Gnistgapinställning: ... |
| --- | --- |

17.1.3

Gnistgapinställning: ...

| 17.2 | Tändspole |
| --- | --- |

17.2

Tändspole

| 17.2.1 | Varumärke: ... |
| --- | --- |

17.2.1

Varumärke: ...

| 17.2.2 | Typ: ... |
| --- | --- |

17.2.2

Typ: ...

| 17.3 | Tändningskondensator |
| --- | --- |

17.3

Tändningskondensator

| 17.3.1 | Varumärke: ... |
| --- | --- |

17.3.1

Varumärke: ...

| 17.3.2 | Typ: ... |
| --- | --- |

17.3.2

Typ: ...

| 17.4 | Utrustning mot radiostörning |
| --- | --- |

17.4

Utrustning mot radiostörning

| 17.4.1 | Varumärke: ... |
| --- | --- |

17.4.1

Varumärke: ...

| 17.4.2 | Typ: ... |
| --- | --- |

17.4.2

Typ: ...

| 17.5 | Gasbränsle som använts vid provet: referensbränsle (2)/annat (1) |
| --- | --- |

17.5

Gasbränsle som använts vid provet: referensbränsle (2)/annat (1)

| 17.5.1 | Om gasbränslet som används vid provningen är ett referensbränsle, ange gasens märke: ... |
| --- | --- |

17.5.1

Om gasbränslet som används vid provningen är ett referensbränsle, ange gasens märke: ...

| 17.5.2 | Om gasbränslet som används vid provningen inte är ett referensbränsle, ange gassammansättningen: ...
  (Datum, fil) |
| --- | --- |

17.5.2

Om gasbränslet som används vid provningen inte är ett referensbränsle, ange gassammansättningen: ...

(Datum, fil)

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  Enligt bilaga 8 till dessa föreskrifter.

---

BILAGA 2

VÄSENTLIGA EGENSKAPER HOS DEN ELEKTRISKA TRANSMISSIONEN OCH UPPLYSNINGAR AVSEENDE PROVNINGARNAS GENOMFÖRANDE

| 1. | Allmänt |
| --- | --- |

1.

Allmänt

| 1.1 | Varumärke: ... |
| --- | --- |

1.1

Varumärke: ...

| 1.2 | Typ: ... |
| --- | --- |

1.2

Typ: ...

| 1.3 | Drift (1): en motor/flera motorer/(antal): ... |
| --- | --- |

1.3

Drift (1): en motor/flera motorer/(antal): ...

| 1.4 | Transmissionskonstruktion: parallellt/transaxiellt/annat, ange närmare: ... |
| --- | --- |

1.4

Transmissionskonstruktion: parallellt/transaxiellt/annat, ange närmare: ...

| 1.5 | Provspänning: ... V |
| --- | --- |

1.5

Provspänning: ... V

| 1.6 | Grundmotorvarvtal: ... min–1 |
| --- | --- |

1.6

Grundmotorvarvtal: ... min–1

| 1.7 | Maximalt varvtal för motorns vevaxel: ... min–1

  (eller förinställt): ... reducerare/axel ut från växellådan (2) ... min–1 |
| --- | --- |

1.7

Maximalt varvtal för motorns vevaxel: ... min–1

(eller förinställt): ... reducerare/axel ut från växellådan (2) ... min–1

| 1.8 | Varvtal för maximal effekt (3) (anges av tillverkaren): ... min–1 |
| --- | --- |

1.8

Varvtal för maximal effekt (3) (anges av tillverkaren): ... min–1

| 1.9 | Maximal effekt (anges av tillverkaren): ... kW |
| --- | --- |

1.9

Maximal effekt (anges av tillverkaren): ... kW

| 1.10 | Största effekt under 30 minuter (anges av tillverkaren): ... kW |
| --- | --- |

1.10

Största effekt under 30 minuter (anges av tillverkaren): ... kW

| 1.11 | Flexibelt intervall (där P > 90 % av maximal effekt):
  Varvtal vid intervallets början: ... min–1

  Varvtal vid intervallets slut: ... min–1 |
| --- | --- |

1.11

Flexibelt intervall (där P > 90 % av maximal effekt):

Varvtal vid intervallets början: ... min–1

Varvtal vid intervallets slut: ... min–1

| 2. | Motor |
| --- | --- |

2.

Motor

| 2.1 | Arbetsprincip |
| --- | --- |

2.1

Arbetsprincip

| 2.1.1 | Likspänning (DC)/växelspänning (AC) (1) antal faser: ... |
| --- | --- |

2.1.1

Likspänning (DC)/växelspänning (AC) (1) antal faser: ...

| 2.1.2 | Excitering/separat/serie/kombination (1): |
| --- | --- |

2.1.2

Excitering/separat/serie/kombination (1):

| 2.1.3 | Synkron/asynkron (1) |
| --- | --- |

2.1.3

Synkron/asynkron (1)

| 2.1.4 | Rotor lindad/med permanenta magneter/med kåpa (1) |
| --- | --- |

2.1.4

Rotor lindad/med permanenta magneter/med kåpa (1)

| 2.1.5 | Antal poler i motorn: ... |
| --- | --- |

2.1.5

Antal poler i motorn: ...

| 2.2 | Tröghetsmassa: ... |
| --- | --- |

2.2

Tröghetsmassa: ...

| 3. | Effektregulator |
| --- | --- |

3.

Effektregulator

| 3.1 | Varumärke: ... |
| --- | --- |

3.1

Varumärke: ...

| 3.2 | Typ: ... |
| --- | --- |

3.2

Typ: ...

| 3.3 | Reglerprincip: vektoriell/öppen krets/sluten/annan, ange närmare: ... |
| --- | --- |

3.3

Reglerprincip: vektoriell/öppen krets/sluten/annan, ange närmare: ...

| 3.4 | Maximal faktisk ström till motorn (3): ... A
  under ... sek |
| --- | --- |

3.4

Maximal faktisk ström till motorn (3): ... A

under ... sek

| 3.5 | Spänningsintervall: ... V till ... V |
| --- | --- |

3.5

Spänningsintervall: ... V till ... V

| 4. | Kylningssystem: | Motor: vätska/luft (1) |
| --- | --- | --- |

4.

Kylningssystem:

Motor: vätska/luft (1)

| | Regulator: vätska/luft (1) |
| --- | --- |

Regulator: vätska/luft (1)

| 4.1 | Vätskekylningssystemets egenskaper |
| --- | --- |

4.1

Vätskekylningssystemets egenskaper

| 4.1.1 | Vätska: ... cirkulationspumpar: ja/nej (1) |
| --- | --- |

4.1.1

Vätska: ... cirkulationspumpar: ja/nej (1)

| 4.1.2 | Pumpens egenskaper, varumärke(n), typ(er): ... |
| --- | --- |

4.1.2

Pumpens egenskaper, varumärke(n), typ(er): ...

| 4.1.3 | Termostat: inställning ... |
| --- | --- |

4.1.3

Termostat: inställning ...

| 4.1.4 | Kylare: ritning(ar), varumärke(n), typ(er): ... |
| --- | --- |

4.1.4

Kylare: ritning(ar), varumärke(n), typ(er): ...

| 4.1.5 | Säkerhetsventil: tryckinställning: ... |
| --- | --- |

4.1.5

Säkerhetsventil: tryckinställning: ...

| 4.1.6 | Fläkt: egenskaper eller varumärke(n) och typ(er): ... |
| --- | --- |

4.1.6

Fläkt: egenskaper eller varumärke(n) och typ(er): ...

| 4.1.7 | Fläktkanal: ... |
| --- | --- |

4.1.7

Fläktkanal: ...

| 4.2 | Egenskaper för luftkylningsutrustning |
| --- | --- |

4.2

Egenskaper för luftkylningsutrustning

| 4.2.1 | Kompressor: egenskaper eller varumärke(n) och typ(er): ... |
| --- | --- |

4.2.1

Kompressor: egenskaper eller varumärke(n) och typ(er): ...

| 4.2.2 | Standardventilationskanaler: ... |
| --- | --- |

4.2.2

Standardventilationskanaler: ...

| 4.2.3 | Temperaturregleringssystem: ja/nej (1) |
| --- | --- |

4.2.3

Temperaturregleringssystem: ja/nej (1)

| 4.2.4 | Kort beskrivning: ... |
| --- | --- |

4.2.4

Kort beskrivning: ...

| 4.2.5 | Luftfilter: ... varumärke(n): ... typ(er) ... |
| --- | --- |

4.2.5

Luftfilter: ... varumärke(n): ... typ(er) ...

| 4.3 | Temperaturer som tillverkaren godkänner |
| --- | --- |

4.3

Temperaturer som tillverkaren godkänner

| 4.3.1 | Motorutlopp (max): ... °C |
| --- | --- |

4.3.1

Motorutlopp (max): ... °C

| 4.3.2 | Reglerinlopp (max) ... °C |
| --- | --- |

4.3.2

Reglerinlopp (max) ... °C

| 4.3.3 | Vid referenspunkt(er) i motorn: (max): ... °C |
| --- | --- |

4.3.3

Vid referenspunkt(er) i motorn: (max): ... °C

| 4.3.4 | Vid referenspunkt(er) i regulatorn: (max): ... °C |
| --- | --- |

4.3.4

Vid referenspunkt(er) i regulatorn: (max): ... °C

| 5. | Isoleringskategori: ... |
| --- | --- |

5.

Isoleringskategori: ...

| 6. | IP-kod (International protection code): ... |
| --- | --- |

6.

IP-kod (International protection code): ...

| 7. | Smörjsystemets princip (1): | Lager: friktion/kula |
| --- | --- | --- |

7.

Smörjsystemets princip (1):

Lager: friktion/kula

| | Smörjmedel: fett/olja |
| --- | --- |

Smörjmedel: fett/olja

| | Försegling: ja/nej |
| --- | --- |

Försegling: ja/nej

| | Cirkulation: med/utan |
| --- | --- |

Cirkulation: med/utan

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  Växel ilagd.

(3)  Ange toleransen.

---

BILAGA 3A

MEDDELANDE

(Största format: A4 [210 × 297 mm])

Image

Utfärdat av:

Myndighetens namn:

avseende (2):

beviljat typgodkännande

utökat typgodkännande

ej beviljat typgodkännande

återkallat typgodkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en typ av transmission enligt föreskrifter nr 85.

Typgodkännande nr: ...

Utökning nr: ...

1. Handelsnamn eller varumärke för en transmission eller en uppsättning transmissioner: ...

2. Förbränningsmotor:

2.1. Varumärke: ...

2.2. Typ: ...

2.3. Tillverkarens namn och adress: ...

3. Elektrisk(a) transmission(er):

3.1. Varumärke: ...

3.2. Typ: ...

3.3. Tillverkarens namn och adress: ...

4. Transmission eller uppsättning transmissioner inlämnad för typgodkännande den: ...

5. Teknisk tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningen: ...

6. Datum för rapporten som denna tjänst utfärdat: ...

7. Nummer på rapporten som denna tjänst utfärdat: ...

8. Typgodkännandemärkets placering: ...

9. Skäl till den eventuella utökningen av typgodkännandet: ...

10. Förbränningsmotor:

10.1. Deklarerade uppgifter

10.1.1. Maximal nettoeffekt: ... kW, vid ... min-1

Image

10.1.2. Maximalt nettovridmoment: ... Nm, vid ... min-1

10.2. Väsentliga egenskaper hos motortypen:

Arbetsprincip: fyrtakt/tvåtakt (2)

Antal cylindrar och deras placering: ...

Cylindervolym: ... cm3

Bränslematning: förgasare/indirekt eller direkt insprutning (2)

Överladdningsanordning: ja/nej (2)

Anordning för avgasrening: ja/nej (2)

Tvåbränslemotor: ja med dieselläge/ja utan dieselläge/nej (2)

10.3. Krav för motorbränslen: blyhaltig bensin/blyfri bensin/diesel/CGN/LNG/LPG (2): ...

11. Elektrisk(a) transmission(er): ...

11.1. Deklarerade uppgifter

11.1.1. Maximal nettoeffekt: ... kW, vid ... min-1

11.1.2. Maximalt nettovridmoment: ... Nm, vid ... min-1

11.1.3. Maximalt nettovridmoment vid nollvarvtal: ... Nm

11.1.4. Största effekt under 30 min: ... kW

11.2. Väsentliga egenskaper hos den elektriska transmissionen

11.2.1. Provningsspänning (likspänning): ... V

11.2.2. Arbetsprincip: ...

11.2.3. Kylningssystem:

Motor: vätska/luft (2)

Variator: vätska/luft (2)

12. Typgodkännande beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat (2)

13. Ort: ...

14. Datum: ...

15. Underskrift: ...

16. De dokument som registrerats för ansökan om typgodkännande eller utökat typgodkännande kan fås på begäran.

(1) Särskiljande landsnummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat typgodkännandet (se bestämmelserna om typgodkännande i föreskrifterna).

(2) Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 3B

MEDDELANDE

(Största format: A4 [210 × 297 mm])

Image

Utfärdat av:

Myndighetens namn:

avseende (2):

beviljat typgodkännande

utökat typgodkännande

ej beviljat typgodkännande

återkallat typgodkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en fordonstyp med avseende på transmissionen i enlighet med föreskrifter nr 85.

Typgodkännande nr: ...

Utökning nr: ...

1. Fordonets märke och typ: ...

2. Tillverkarens namn och adress: ...

3. Namn- och adressuppgifter för tillverkarens eventuella ombud: ...

4. Handelsnamn eller varumärke för en transmission eller en uppsättning transmissioner: ...

5. Förbränningsmotor:

5.1. Varumärke: ...

5.2. Typ: ...

5.3. Tillverkarens namn och adress: ...

6. Elektrisk(a) transmission(er):

6.1. Varumärke: ...

6.2. Typ: ...

6.3. Tillverkarens namn och adress: ...

7. Transmission eller uppsättning transmissioner inlämnad för typgodkännande den: ...

8. Teknisk tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningen: ...

9. Datum för rapporten som denna tjänst utfärdat: ...

10. Nummer på rapporten som denna tjänst utfärdat: ...

11. Typgodkännandemärkets placering: ...

12. Skäl till den eventuella utökningen av typgodkännandet: ...

13. Förbränningsmotor:

13.1. Deklarerade uppgifter

Image

13.1.1. Maximal nettoeffekt: ... kW, vid ... min-1

13.1.2. Maximalt nettovridmoment: ... Nm, vid ... min-1

13.2. Väsentliga egenskaper hos motortypen:

Arbetsprincip: fyrtakt/tvåtakt (2)

Antal cylindrar och deras placering: ...

Cylindervolym:... cm3

Bränslematning: förgasare/indirekt eller direkt insprutning (2)

Överladdningsanordning: ja/nej (2)

Anordning för avgasrening: ja/nej (2)

Tvåbränslemotor: ja med dieselläge/ja utan dieselläge/nej (2)

13.3. Krav för motorbränslen: blyhaltig bensin/blyfri bensin/diesel/CGN/LNG/LPG (2):

14. Elektrisk(a) transmission(er): ...

15.1. Deklarerade uppgifter

15.1.1. Maximal nettoeffekt: ... kW, vid ... min-1

15.1.2. Maximalt nettovridmoment: ... Nm, vid ... min-1

15.1.3. Maximalt nettovridmoment vid nollvarvtal: ... Nm

15.1.4. Största effekt under 30 min:... kW

15.2. Väsentliga egenskaper hos den elektriska transmissionen

15.2.1. Provningsspänning (likspänning): ... V

15.2.2. Arbetsprincip: ...

15.2.3. Kylningssystem:

Motor: vätska/luft (2)

Variator: vätska/luft (2)

16. Typgodkännande beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat (2)

17. Ort: ...

18. Datum: ...

19. Underskrift: ...

20. De dokument som registrerats för ansökan om typgodkännande eller utökat typgodkännande kan fås på begäran.

(1) Särskiljande landsnummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat typgodkännandet (se bestämmelserna om typgodkännande i föreskrifterna).

(2) Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 4

TYPGODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

Modell A

(Se punkt 4.4 i dessa förskrifter)

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en transmission visar att transmissionstypen i fråga har typgodkänts i Nederländerna (E 4) med avseende på mätning av nettoeffekt enligt föreskrifter nr 85 med typgodkännandenummer 002492. Typgodkännandenumret visar att typgodkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 85 i deras ursprungliga lydelse.

Modell B

(Se punkt 4.5 i dessa förskrifter)

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på ett fordon visar att fordonstypen i fråga har typgodkänts i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 85 och 31 (1). De första två siffrorna i typgodkännandenumren anger att när respektive typgodkännande beviljades hade föreskrifter nr 85 inte ändrats, medan ändringsserie 01 redan ingick i föreskrifter nr 31.

---

(1)  Det andra numret anges endast som exempel.

---

BILAGA 5

METOD FÖR MÄTNING AV EN FÖRBRÄNNINGSMOTORS NETTOEFFEKT

1.   DESSA BESTÄMMELSER ANVÄNDS FÖR METODEN FÖR ÅTERGIVANDE AV EFFEKTKURVAN VID FULL BELASTNING AV EN FÖRBRÄNNINGSMOTOR SOM FUNKTION AV MOTORNS VARVTAL.

2.   PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

2.1   Motorn ska ha körts in enligt tillverkarens rekommendationer.

2.2   Om effektmätningen kan genomföras endast på en motor med växellåda monterad, ska växellådans effektivitet beaktas.

2.3   Kringutrustning

2.3.1   Kringutrustning som ska monteras

Under provningen ska den kringutrustning som är nödvändig för motorns drift i avsedd användning (enligt förteckningen i tabell 1) installeras på provningsbänken, om möjligt i samma läge som för den avsedda användningen.

2.3.2   Kringutrustning som ska avlägsnas

Viss kringutrustning som är nödvändig enbart för fordonets drift och som kan monteras på motorn ska avlägsnas för provningen. I följande icke-uttömmande uppräkning ges några exempel:

| | Luftkompressor för bromsar, servostyrningskompressor, upphängningskompressor, |
| --- | --- |

Luftkompressor för bromsar, servostyrningskompressor, upphängningskompressor,

| | luftkonditioneringssystem. |
| --- | --- |

luftkonditioneringssystem.

| | Om kringutrustningen inte kan avlägsnas, får den effekt den förbrukar i obelastat läge bestämmas och adderas till den uppmätta motoreffekten. |
| --- | --- |

Om kringutrustningen inte kan avlägsnas, får den effekt den förbrukar i obelastat läge bestämmas och adderas till den uppmätta motoreffekten.

Tabell 1

Kringutrustning som ska monteras vid provning av motorns nettoeffekt

(Med standardproduktionsutrustning menas utrustning som tillverkaren tillhandahåller för en viss användning)

| Nr | Kringutrustning | Monteras för nettoeffektprovning |
| --- | --- | --- |
| 1 | Insugningssystem | |
| Inloppsgrenrör
  System för kontroll av vevhusutsläpp | Ja, standardproduktionsutrustning |
| Luftfilter
  Inloppsljuddämpare
  Varvtalsbegränsare | Ja, standardproduktionsutrustning (1) |
| 2 | Induktionsvärmning av inloppsgrenrör | Ja, standardproduktionsutrustning. Ska om möjligt ställas in i gynnsammast möjliga läge. |
| 3 | Avgassystem | |
| Avgasrenare
  Avgasgrenrör
  Turboaggregat
  Anslutningsrör (2)

  Ljuddämpare (2)

  Avgasrör (2)

  Avgasbroms (1) | Ja, standardproduktionsutrustning |
| 4 | Bränslepump (2) | Ja, standardproduktionsutrustning |
| 5 | Förgasare | |
| Elektroniskt kontrollsystem, luftflödesmätare osv. (om monterat) | Ja, standardproduktionsutrustning |
| Tryckreduceringsventil
  Förångare
  Blandare | Utrustning för gasmotorer |
| 6 | Utrustning för bränsleinsprutning (bensin och diesel) | |
| Förfilter
  Filter
  Pump
  Högtrycksrör
  Injektor
  Luftintagsventil (3), om monterad
  Elektroniskt kontrollsystem, luftflödesmätare osv. om monterade
  Regulator/kontrollsystem Automatiskt stopp vid full belastning för kontrollenheten beroende på atmosfäriska förhållanden | Ja, standardproduktionsutrustning |
| 7 | Vätskekylningsutrustning | |
| Motorhuv
  Luftutsläpp i motorhuv | Nej |
| Kylfläkt (4)
   (5)

  Fläktkåpa
  Vattenpump
  Termostat (6) | Ja (4), standardproduktionsutrustning |
| 8 | Luftkylning | |
| Kåpa
  Kompressor (4)
   (5) | Ja, standardproduktionsutrustning |
| Temperaturregleringsanordning | Ja, standardproduktionsutrustning |
| 9 | Elutrustning | Ja (7), standardproduktionsutrustning |
| 10 | Turboaggregat (om monterat) | |
| Kompressor som drivs direkt av motorn och/eller av avgaser
  Laddluftkylare (8)

  Kylmedelspump eller fläkt (motordriven)
  Reglerutrustning för kylflöde (om monterad) | Ja, standardproduktionsutrustning |
| 11 | Extra provningsbänksfläkt | Ja, vid behov |
| 12 | Anordningar mot luftföroreningar (9) | Ja, standardproduktionsutrustning |

Nr

Kringutrustning

Monteras för nettoeffektprovning

1

Insugningssystem

Inloppsgrenrör

System för kontroll av vevhusutsläpp

Ja, standardproduktionsutrustning

Luftfilter

Inloppsljuddämpare

Varvtalsbegränsare

Ja, standardproduktionsutrustning (1)

2

Induktionsvärmning av inloppsgrenrör

Ja, standardproduktionsutrustning. Ska om möjligt ställas in i gynnsammast möjliga läge.

3

Avgassystem

Avgasrenare

Avgasgrenrör

Turboaggregat

Anslutningsrör (2)

Ljuddämpare (2)

Avgasrör (2)

Avgasbroms (1)

Ja, standardproduktionsutrustning

4

Bränslepump (2)

Ja, standardproduktionsutrustning

5

Förgasare

Elektroniskt kontrollsystem, luftflödesmätare osv. (om monterat)

Ja, standardproduktionsutrustning

Tryckreduceringsventil

Förångare

Blandare

Utrustning för gasmotorer

6

Utrustning för bränsleinsprutning (bensin och diesel)

Förfilter

Filter

Pump

Högtrycksrör

Injektor

Luftintagsventil (3), om monterad

Elektroniskt kontrollsystem, luftflödesmätare osv. om monterade

Regulator/kontrollsystem Automatiskt stopp vid full belastning för kontrollenheten beroende på atmosfäriska förhållanden

Ja, standardproduktionsutrustning

7

Vätskekylningsutrustning

Motorhuv

Luftutsläpp i motorhuv

Nej

Kylfläkt (4)
   (5)

Fläktkåpa

Vattenpump

Termostat (6)

Ja (4), standardproduktionsutrustning

8

Luftkylning

Kåpa

Kompressor (4)
   (5)

Ja, standardproduktionsutrustning

Temperaturregleringsanordning

Ja, standardproduktionsutrustning

9

Elutrustning

Ja (7), standardproduktionsutrustning

10

Turboaggregat (om monterat)

Kompressor som drivs direkt av motorn och/eller av avgaser

Laddluftkylare (8)

Kylmedelspump eller fläkt (motordriven)

Reglerutrustning för kylflöde (om monterad)

Ja, standardproduktionsutrustning

11

Extra provningsbänksfläkt

Ja, vid behov

12

Anordningar mot luftföroreningar (9)

Ja, standardproduktionsutrustning

2.3.3   Startutrustning för motorer med kompressionständning

För kringutrustning som används för start av motorer med kompressionständning ska följande två fall beaktas:

| a) | Elstart. En generator monteras och försörjer där så krävs den kringutrustning som är nödvändig för motorns drift. |
| --- | --- |

a)

Elstart. En generator monteras och försörjer där så krävs den kringutrustning som är nödvändig för motorns drift.

| b) | Annan start än elstart. Om det finns eldriven kringutrustning som är nödvändig för motorns drift ska en generator monteras. I annat fall ska den avlägsnas. |
| --- | --- |

b)

Annan start än elstart. Om det finns eldriven kringutrustning som är nödvändig för motorns drift ska en generator monteras. I annat fall ska den avlägsnas.

I bägge fallen ska systemet för alstring och lagring av den energi som krävs för start monteras och drivas i obelastat läge.

2.4   Inställningar

Inställningar för provning av nettoeffekt anges i tabell 2.

Tabell 2

Inställningar

| 1. | Förgasarinställning |
| --- | --- |

1.

Förgasarinställning

I enlighet med tillverkarens produktionsanvisningar och utan ytterligare ändringar för den aktuella tillämpningen

| 2. | Inställning av matningssystem för insprutningspump |
| --- | --- |

2.

Inställning av matningssystem för insprutningspump

| 3. | Tändnings- eller insprutningstidpunkt (tidkurva) |
| --- | --- |

3.

Tändnings- eller insprutningstidpunkt (tidkurva)

| 4. | Regulatorinställning |
| --- | --- |

4.

Regulatorinställning

| 5. | Anordningar för utsläppskontroll |
| --- | --- |

5.

Anordningar för utsläppskontroll

3.   UPPGIFTER SOM SKA REGISTRERAS

| 3.1 | Provningen av nettoeffekten ska för gnisttändningsmotorer utföras under fullt varvtal och för kompressionständningsmotorer med en fast inställd bränsleinsprutningspump under full belastning, där motorn är utrustad så som beskrivs i tabell 1. |
| --- | --- |

3.1

Provningen av nettoeffekten ska för gnisttändningsmotorer utföras under fullt varvtal och för kompressionständningsmotorer med en fast inställd bränsleinsprutningspump under full belastning, där motorn är utrustad så som beskrivs i tabell 1.

| 3.2 | De uppgifter som ska registreras är de som anges i punkt 4 i tillägget till denna bilaga. Uppgifterna ska erhållas under fortvariga driftsförhållanden med tillräcklig tillförsel av frisk luft till motorn. Förbränningskammare får innehålla avlagringar, men i begränsad mängd. För att minska den nödvändiga korrektionsfaktorn ska provningsförhållandena såsom insugningsluftens temperatur väljas så att de ligger så nära referensförhållandena (se punkt 5.2 i denna bilaga) som möjligt. |
| --- | --- |

3.2

De uppgifter som ska registreras är de som anges i punkt 4 i tillägget till denna bilaga. Uppgifterna ska erhållas under fortvariga driftsförhållanden med tillräcklig tillförsel av frisk luft till motorn. Förbränningskammare får innehålla avlagringar, men i begränsad mängd. För att minska den nödvändiga korrektionsfaktorn ska provningsförhållandena såsom insugningsluftens temperatur väljas så att de ligger så nära referensförhållandena (se punkt 5.2 i denna bilaga) som möjligt.

| 3.3 | Insugningsluftens temperatur till motorn (omgivningsluft) ska uppmätas inom 0,15 m uppströms från ingångspunkten till luftrenaren, eller om ingen luftrenare används, inom 0,15 m uppströms från luftinloppet. Termometern eller värmegivaren ska skärmas av från strålningsvärme och placeras direkt i luftströmmen. Den ska skyddas från tillbakasprutande bränsle. Tillräckligt antal platser ska användas för att ge ett representativt medelvärde på inloppstemperaturen. |
| --- | --- |

3.3

Insugningsluftens temperatur till motorn (omgivningsluft) ska uppmätas inom 0,15 m uppströms från ingångspunkten till luftrenaren, eller om ingen luftrenare används, inom 0,15 m uppströms från luftinloppet. Termometern eller värmegivaren ska skärmas av från strålningsvärme och placeras direkt i luftströmmen. Den ska skyddas från tillbakasprutande bränsle. Tillräckligt antal platser ska användas för att ge ett representativt medelvärde på inloppstemperaturen.

| 3.4 | Inga uppgifter ska registreras förrän vridmoment, varvtal och temperaturer har hållits väsentligen konstanta i minst en minut. |
| --- | --- |

3.4

Inga uppgifter ska registreras förrän vridmoment, varvtal och temperaturer har hållits väsentligen konstanta i minst en minut.

| 3.5 | Motorvarvtalet under en körning eller avläsning får inte avvika från inställt varvtal med mer än ± 1 % eller ± 10 min–1 beroende på vilket som är störst. |
| --- | --- |

3.5

Motorvarvtalet under en körning eller avläsning får inte avvika från inställt varvtal med mer än ± 1 % eller ± 10 min–1 beroende på vilket som är störst.

| 3.6 | Observerad bromsbelastning, bränsleförbrukning och insugningslufttemperatur ska uppmätas samtidigt och ska vara medelvärdet av två stabiliserade, på varandra följande mätvärden som inte varierar med mer än 2 % för bromsbelastning och bränsleförbrukning. |
| --- | --- |

3.6

Observerad bromsbelastning, bränsleförbrukning och insugningslufttemperatur ska uppmätas samtidigt och ska vara medelvärdet av två stabiliserade, på varandra följande mätvärden som inte varierar med mer än 2 % för bromsbelastning och bränsleförbrukning.

| 3.7 | Temperaturen på kylmedlet vid utloppet från motorn ska hållas vid det värde som tillverkaren anger. Om tillverkaren inte har angett en temperatur, ska temperaturen vara 353 K ± 5 K. För luftkylda motorer ska temperaturen i en punkt som tillverkaren anger hållas inom

  av det högsta värde som tillverkaren anger i referensvillkoren. |
| --- | --- |

3.7

Formula

| 3.8 | Bränsletemperaturen ska uppmätas vid inloppet till förgasaren eller vid bränsleinsprutningssystemet och hållas inom de gränser som motortillverkaren anger. |
| --- | --- |

3.8

Bränsletemperaturen ska uppmätas vid inloppet till förgasaren eller vid bränsleinsprutningssystemet och hållas inom de gränser som motortillverkaren anger.

| 3.9 | Smörjoljetemperaturen uppmätt i oljepumpen eller oljesumpen eller vid utloppet från oljekylaren, om monterad, ska hållas inom de gränser som motortillverkaren anger. |
| --- | --- |

3.9

Smörjoljetemperaturen uppmätt i oljepumpen eller oljesumpen eller vid utloppet från oljekylaren, om monterad, ska hållas inom de gränser som motortillverkaren anger.

| 3.10 | Ett kompletterande reglersystem får användas om så krävs för att hålla temperatureren inom de gränser som anges i punkt 3.7, 3.8 och 3.9 i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.10

Ett kompletterande reglersystem får användas om så krävs för att hålla temperatureren inom de gränser som anges i punkt 3.7, 3.8 och 3.9 i denna bilaga.

4.   MÄTNOGGRANNHET

4.1   Vridmoment: ±11 % av uppmätt vridmoment.

Systemet för mätning av vridmoment ska kalibreras så att friktionsförluster beaktas. Noggrannheten i den lägre halvan av dynamometerbänkens mätinvervall får vara ± 2 % av uppmätt vridmoment.

4.2   Motorvarvtal: Mätningarna ska göras med en noggrannhet av ± 0,5 %. Motorvarvtalet ska helst mätas med varvtalsräknare och kronometer med automatisk synkronisering (eller räknare med tidtagare).

4.3   Bränsleförbrukning: ± 1 % av uppmätt förbrukning.

4.4   Bränsletemperatur: ± 2 K.

4.5   Lufttemperatur vid motorinlopp: ± 1 K.

4.6   Barometertryck: ± 100 Pa.

4.7   Tryck i inloppsledning: ± 50 Pa.

4.8   Tryck i avgasledning: ± 200 Pa.

5.   EFFEKTKORRIGERINGSFAKTORER

5.1   Definition

Effektkorrigeringsfaktorn är koefficienten L som används för att bestämma motorns effekt under atmosfäriska referensförhållanden enligt punkt 5.2

där

Formula

Po är korrigerad effekt (dvs. effekt under atmosfäriska referensförhållanden)

L är korrigeringsfaktor (La eller Ld)

P är uppmätt effekt (provningseffekt)

5.2   Atmosfäriska referensförhållanden

5.2.1   Temperatur (To): 298 K (25 °C)

5.2.2   Torrt tryck (Pso): 99 kPa

Observera: Det torra trycket utgår från ett totalt tryck på 100 kPa och ett vattenångtryck på 1 kPa.

5.3   Atmosfäriska förhållanden vid provning

De atmosfäriska förhållandena under provningen ska vara följande:

5.3.1   Temperatur (T)

| För motorer med gnisttändning | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- |
| För dieselmotorer | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

För motorer med gnisttändning

288 K ≤ T ≤ 308 K

För dieselmotorer

283 K ≤ T ≤ 313 K

5.3.2   Tryck (Ps)

80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa

5.4   Bestämning av korrektionsfaktorerna αa och αd
   (10)

5.4.1   Faktor för insugningsmotorer eller överladdade motorer med gnisttändning, αa

Korrektionsfaktorn αa erhålls med följande formel:

Formula
   (11)

där

Ps är det totala torra atmosfärstrycket i kilopascal (kPa); dvs. det totala barometriska trycket minus vattenångtrycket

T är absolut temperatur i kelvin (K) hos den luft som sugs in i motorn.

Förhållanden som ska råda i laboratoriet

För att provningen skall vara giltig måste korrektionsfaktorn αa vara sådan att 0,93 ≤ αa ≤ 1,07

Om dessa gränser överskrids ska det erhållna korrigerade värdet anges och provningsförhållandena (temperatur och tryck) redovisas exakt i provningsrapporten.

5.4.2   Dieselmotorer - Faktorn αd

Effektkorrigeringsfaktorn (αd) för dieselmotorer vid konstant bränsletillförsel erhålls med hjälp av följande formel:

där αd = (fa) fm

fa är atmosfärsfaktorn

fm är den karakteristiska parametern för varje typ av motor och inställning.

5.4.2.1   Atmosfärsfaktorn fa

Denna faktor uttrycker de omgivande förhållandenas (tryck, temperatur och fuktighet) inverkan på den luft som tillförs motorn. Formeln för atmosfärsfaktor varierar beroende på motortyp.

5.4.2.1.1   Insugningsmotorer och mekaniskt överladdade motorer

Formula

5.4.2.1.2   Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften

Formula

5.4.2.2   Motorfaktor fm

fm är en funktion av qc (det korrigerade bränsleflödet):

fm = 0,036 qc - 1,14

där qc = q/r

där

q är bränsleflödet i milligram per cykel per liter av total omfattad volym (mg/(l.cykel))

r är tryckförhållandet mellan kompressorns utlopp och inlopp (r = 1 för insugningsmotorer)

Denna formel är giltig för värden på qc mellan 40 mg/(l.cykel) och 65 mg/(l.cykel.)

För qc värden på mindre än 40 mg/(l.cykel), ska ett konstant värde på fm på 0,3 (fm = 0,3) användas.

För qc värden på mer än 65 mg/(l.cykel), ska ett konstant värde på fm på 1,2 (fm = 1,2) användas (se figuren).

Image

5.4.2.3   Förhållanden som ska råda i laboratoriet

För att provningen ska vara giltig måste korrigeringsfaktorn αd vara sådan att 0,9 ≤ αd ≤ 1,1

Om dessa gränser överskrids ska det erhållna korrigerade värdet anges och provningsförhållandena (temperatur och tryck) redovisas exakt i provningsrapporten.

---

(1)

| (1a) | Det kompletta insugningssystemet ska vara monterat så som anges för avsedd användning
  när det finns en risk för icke-försumbar inverkan på motoreffekten,
  för tvåtaktsmotorer och gnisttändningsmotorer,
  när tillverkaren begär det.
  Annars kan ett likvärdigt system användas, under förutsättning att insugstrycket avviker högst 100 Pa från den gräns som tillverkaren angett för ett rent luftfilter. |
| --- | --- |

(1a)

Det kompletta insugningssystemet ska vara monterat så som anges för avsedd användning

när det finns en risk för icke-försumbar inverkan på motoreffekten,

för tvåtaktsmotorer och gnisttändningsmotorer,

när tillverkaren begär det.

Annars kan ett likvärdigt system användas, under förutsättning att insugstrycket avviker högst 100 Pa från den gräns som tillverkaren angett för ett rent luftfilter.

(2)

| (1b) | Det kompletta avgassystemet ska vara monterat så som anges för avsedd användning
  när det finns en risk för icke-försumbar inverkan på motoreffekten,
  för tvåtaktsmotorer och gnisttändningsmotorer,
  när tillverkaren begär det.
  Annars kan ett likvärdigt system användas, under förutsättning att trycket uppmätt vid utloppet av motoravgassystemet avviker högst 1 000 Pa från den gräns som tillverkaren angett.
  Utloppet av motoravgassystemet definieras som en punkt 150 mm nedströms från slutet av den del av avgassystemet som är monterat på motorn. |
| --- | --- |

(1b)

Det kompletta avgassystemet ska vara monterat så som anges för avsedd användning

när det finns en risk för icke-försumbar inverkan på motoreffekten,

för tvåtaktsmotorer och gnisttändningsmotorer,

när tillverkaren begär det.

Annars kan ett likvärdigt system användas, under förutsättning att trycket uppmätt vid utloppet av motoravgassystemet avviker högst 1 000 Pa från den gräns som tillverkaren angett.

Utloppet av motoravgassystemet definieras som en punkt 150 mm nedströms från slutet av den del av avgassystemet som är monterat på motorn.

(1)  Om en avgasbroms ingår i motorn ska strypventilen fixeras i helt öppet läge.

(2)  Bränslematningstrycket kan vid behov ställas in så att det motsvarar de tryck som råder i den aktuella motoranvändningen (särskilt om ett system med bränsleåterföring används).

(3)  Luftintagsventilen är reglerventil för insprutningspumpens pneumatiska regulator. Bränsleinsprutningsutrustningens regulator får innehålla andra anordningar som kan påverka mängden insprutat bränsle.

(4)  Kylare, fläkt, fläktkåpa, vattenpump och termostat ska placeras på provningsbänken i samma inbördes lägen som i fordonet. Kylvätskecirkulationen ska drivas enbart av motorns vattenpump.

Vätskan kan kylas antingen av motorkylaren eller av en extern kylkrets, förutsatt att tryckfallet i denna krets och trycket vid pumpinloppet väsentligen förblir detsamma som för motorkylsystemet. Om kylarspjäll ingår ska det vara i öppet läge.

Om fläkt, kylare och kåpa inte lätt kan monteras på fordonet, ska den effekt som förbrukas av fläkten när denna är separat monterad i rätt läge i förhållande till (eventuell) kylare och kåpa, bestämmas vid varvtal som motsvarar de motorvarvtal som används vid mätning av motoreffekt antingen genom beräkningar med utgångspunkt i standardegenskaper eller genom praktiska provningar. Denna effekt, korrigerad till atmosfäriska standardförhållanden (293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa) ska subtraheras från den korrigerade effekten.

(5)  Om en urkopplingsbar eller progressiv fläkt eller kompressor ingår, ska provningen utföras med den urkopplingsbara fläkten (eller kompressorn) urkopplad eller med den progressiva fläkten eller kompressorn i drift med maximal eftersläpning.

(6)  Termostaten får fixeras i helt öppet läge.

(7)  Lägsta generatoreffekt: generatorns effekt ska begränsas till vad som är nödvändigt för att driva de tillbehör som krävs för att motorn ska fungera. Om ett batteri måste vara anslutet ska detta vara fulladdat och i gott skick.

(8)  Turbokylda motorer ska provas med turbokylning (vätske- eller luftkylning), men om motortillverkaren begär det får ett luftkylt turboaggregat ersättas med ett provningsbänkssystem. I bägge fallen ska mätning av effekt vid varje varvtal ske med samma tryckfall och temperaturfall hos motorluften genom laddluftkylaren på provningsbänkssystemet som det som tillverkaren anger för systemet på ett komplett fordon.

(9)  De kan omfatta t.ex. EGR-system (återcirkulation av avgaser), katalytisk omformare, termisk reaktor, sekundärt lufttillförselsystem och bränsleförångningsskyddsystem.

(10)  Provningarna får utföras i luftkonditionerade provningsrum där de atmosfäriska förhållandena kan kontrolleras.

(11)  För motorer utrustade med automatisk lufttemperaturkontroll, där anordningen är utformad så att ingen uppvärmd luft tillförs vid full belastning vid 25 °C, ska provningen genomföras med anordningen helt stängd. Om anordningen fortfarande är i drift vid 25 °C ska provningen genomföras med anordningen i normal drift och exponenten för temperaturtermen i korrektionsfaktorn ska sättas till noll (ingen temperaturkorrektion)

Tillägg

Provresultat för mätning av nettomotoreffekt

Denna blankett ska fyllas i av det laboratorium som utför provningen.

1.   Provningsförhållanden

| 1.1 | Tryck uppmätta vid maximal effekt |
| --- | --- |

1.1

Tryck uppmätta vid maximal effekt

| 1.1.1 | Totalt barometriskt tryck: ... Pa |
| --- | --- |

1.1.1

Totalt barometriskt tryck: ... Pa

| 1.1.2 | Vattenångtryck: ... Pa |
| --- | --- |

1.1.2

Vattenångtryck: ... Pa

| 1.1.3 | Avgastryck: ... Pa |
| --- | --- |

1.1.3

Avgastryck: ... Pa

| 1.2 | Temperaturer uppmätta vid maximal effekt |
| --- | --- |

1.2

Temperaturer uppmätta vid maximal effekt

| 1.2.1 | i inloppsluften: ... K |
| --- | --- |

1.2.1

i inloppsluften: ... K

| 1.2.2 | vid utloppet från motorns mellankylare: ... K |
| --- | --- |

1.2.2

vid utloppet från motorns mellankylare: ... K

| 1.2.3 | i kylmedlet |
| --- | --- |

1.2.3

i kylmedlet

| 1.2.3.1 | vid motorns utlopp för kylmedel: ... K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.1

vid motorns utlopp för kylmedel: ... K (1)

| 1.2.3.2 | för luftkylning, vid referenspunkten: ... K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.2

för luftkylning, vid referenspunkten: ... K (1)

| 1.2.4 | i smörjoljan: ... K (ange mätpunkt) |
| --- | --- |

1.2.4

i smörjoljan: ... K (ange mätpunkt)

| 1.2.5 | i bränslet |
| --- | --- |

1.2.5

i bränslet

| 1.2.5.1 | vid inloppet till bränslepumpen: ... K |
| --- | --- |

1.2.5.1

vid inloppet till bränslepumpen: ... K

| 1.2.5.2 | vid bränsleförbrukningsmätaren: ... K |
| --- | --- |

1.2.5.2

vid bränsleförbrukningsmätaren: ... K

| 1.2.6 | avgasen vid en punkt nära avgasgrenrörets(rörens) utloppsfläns(ar): ... °C |
| --- | --- |

1.2.6

avgasen vid en punkt nära avgasgrenrörets(rörens) utloppsfläns(ar): ... °C

| 1.3 | Motorvarvtal vid tomgång: ... min–1 |
| --- | --- |

1.3

Motorvarvtal vid tomgång: ... min–1

| 1.4 | Dynamometerns egenskaper |
| --- | --- |

1.4

Dynamometerns egenskaper

| 1.4.1 | Varumärke: ... Modell: ... |
| --- | --- |

1.4.1

Varumärke: ... Modell: ...

| 1.4.2 | Typ: ... |
| --- | --- |

1.4.2

Typ: ...

| 1.5 | Opacimeterns egenskaper |
| --- | --- |

1.5

Opacimeterns egenskaper

| 1.5.1 | Varumärke: ... |
| --- | --- |

1.5.1

Varumärke: ...

| 1.5.2 | Typ: ... |
| --- | --- |

1.5.2

Typ: ...

2.   Bränsle

| 2.1 | För motorer med gnisttändning som drivs med flytande bränsle |
| --- | --- |

2.1

För motorer med gnisttändning som drivs med flytande bränsle

| 2.1.1 | Varumärke: ... |
| --- | --- |

2.1.1

Varumärke: ...

| 2.1.2 | Specifikation: ... |
| --- | --- |

2.1.2

Specifikation: ...

| 2.1.3 | Antiknackningstillsats (bly e.d.): ... |
| --- | --- |

2.1.3

Antiknackningstillsats (bly e.d.): ...

| 2.1.3.1 | Typ: ... |
| --- | --- |

2.1.3.1

Typ: ...

| 2.1.3.2 | Innehåll: ... mg/1 |
| --- | --- |

2.1.3.2

Innehåll: ... mg/1

| 2.1.4 | Oktantal, RON: ... (ASTM D 26 99-70) |
| --- | --- |

2.1.4

Oktantal, RON: ... (ASTM D 26 99-70)

| 2.1.4.1 | Motoroktantal (MON): ... |
| --- | --- |

2.1.4.1

Motoroktantal (MON): ...

| 2.1.4.2 | Specifik densitet: ... g/cm3 vid 288 K |
| --- | --- |

2.1.4.2

Specifik densitet: ... g/cm3 vid 288 K

| 2.1.4.3 | Lägre värmevärde: ... kJ/kg | Motorvarvtal (min–1) | Nominellt flöde G (liter/sekund) | Absorptionsgränsvärden (m–1) | Uppmätta absorptionsgränsvärden (m–1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| 3 | | | | |
| 4 | | | | |
| 5 | | | | |
| 6 | | | | |

2.1.4.3

Lägre värmevärde: ... kJ/kg

Motorvarvtal (min–1)

Nominellt flöde G (liter/sekund)

Absorptionsgränsvärden (m–1)

Uppmätta absorptionsgränsvärden (m–1)

1

2

3

4

5

6

Maximal nettoeffekt: ... kW vid ... min–1

Maximalt nettovridmoment: ... Nm vid ... min–1

| 2.2 | För motorer med gnisttändning och tvåbränslemotorer som drivs med gasformigt bränsle |
| --- | --- |

2.2

För motorer med gnisttändning och tvåbränslemotorer som drivs med gasformigt bränsle

| 2.2.1 | Varumärke: ... |
| --- | --- |

2.2.1

Varumärke: ...

| 2.2.2 | Specifikation: ... |
| --- | --- |

2.2.2

Specifikation: ...

| 2.2.3 | Lagringstryck: ... bar |
| --- | --- |

2.2.3

Lagringstryck: ... bar

| 2.2.4 | Användningstryck: ... bar |
| --- | --- |

2.2.4

Användningstryck: ... bar

| 2.2.5 | Lägre värmevärde: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.2.5

Lägre värmevärde: ... kJ/kg

| 2.3 | För kompressionständningsmotorer som drivs med gasformigt bränsle |
| --- | --- |

2.3

För kompressionständningsmotorer som drivs med gasformigt bränsle

| 2.3.1 | Matningssystem: ... gas |
| --- | --- |

2.3.1

Matningssystem: ... gas

| 2.3.2 | Specifikation av gas: ... |
| --- | --- |

2.3.2

Specifikation av gas: ...

| 2.3.3 | Andel brännolja/gas: ... |
| --- | --- |

2.3.3

Andel brännolja/gas: ...

| 2.3.4 | Lägre värmevärde: ... |
| --- | --- |

2.3.4

Lägre värmevärde: ...

| 2.4 | För kompressionständningsmotorer och tvåbränslemotorer som drivs med diesel |
| --- | --- |

2.4

För kompressionständningsmotorer och tvåbränslemotorer som drivs med diesel

| 2.4.1 | Varumärke: ... |
| --- | --- |

2.4.1

Varumärke: ...

| 2.4.2 | Specifikation av bränsle: ... |
| --- | --- |

2.4.2

Specifikation av bränsle: ...

| 2.4.3 | Cetantal (ASTM D 976–71) ... |
| --- | --- |

2.4.3

Cetantal (ASTM D 976–71) ...

| 2.4.4 | Specifik densitet: ... g/cm3 vid 288 K |
| --- | --- |

2.4.4

Specifik densitet: ... g/cm3 vid 288 K

| 2.4.5 | Lägre värmevärde: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.4.5

Lägre värmevärde: ... kJ/kg

3.   Smörjmedel

| 3.1 | Varumärke: ... |
| --- | --- |

3.1

Varumärke: ...

| 3.2 | Specifikation: ... |
| --- | --- |

3.2

Specifikation: ...

| 3.3 | SAE-viskositet: ... |
| --- | --- |

3.3

SAE-viskositet: ...

4.   Detaljerade mätvärden (2)

| Motorvarvtal, min–1 | | |
| --- | --- | --- |
| Uppmätt vridmoment, Nm | | |
| Uppmätt effekt, kW | | |
| Uppmätt bränsleflöde, g/h | | |
| Barometriskt tryck, kPa | | |
| Vattenångtryck, kPa | | |
| Lufttemperatur vid inlopp, K | | |
| Effekt att addera för Nr 1
  mer kringutrustning Nr 2
  än i tabellen ovan, kW Nr 3 | | |
| Effektkorrigeringsfaktor | | |
| Korrigerad bromseffekt, kW (med/utan (3) fläkt) | | |
| Fläktens effekt, kW (ska subtraheras om fläkt ej monterad) | | |
| Nettoeffekt, kW | | |
| Nettovridmoment, Nm | | |
| Korrigerad specifik bränsleförbrukning, g/(kWh) (4) | | |
| Kylmedlets temperatur vid utlopp, K | | |
| Smörjoljans temperatur vid mätpunkt, K | | |
| Lufttemperatur efter överladdare, K (5) | | |
| Bränsletemperatur vid inlopp till insprutningspump, K | | |
| Lufttemperatur efter laddluftkylare, K (5) | | |
| Tryck efter överladdare, kPa (5) | | |
| Tryck efter laddluftkylare, kPa | | |

Motorvarvtal, min–1

Uppmätt vridmoment, Nm

Uppmätt effekt, kW

Uppmätt bränsleflöde, g/h

Barometriskt tryck, kPa

Vattenångtryck, kPa

Lufttemperatur vid inlopp, K

Effekt att addera för Nr 1

mer kringutrustning Nr 2

än i tabellen ovan, kW Nr 3

Effektkorrigeringsfaktor

Korrigerad bromseffekt, kW (med/utan (3) fläkt)

Fläktens effekt, kW (ska subtraheras om fläkt ej monterad)

Nettoeffekt, kW

Nettovridmoment, Nm

Korrigerad specifik bränsleförbrukning, g/(kWh) (4)

Kylmedlets temperatur vid utlopp, K

Smörjoljans temperatur vid mätpunkt, K

Lufttemperatur efter överladdare, K (5)

Bränsletemperatur vid inlopp till insprutningspump, K

Lufttemperatur efter laddluftkylare, K (5)

Tryck efter överladdare, kPa (5)

Tryck efter laddluftkylare, kPa

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  Karakteristiska kurvor över nettoeffekt och nettovridmoment ska uppritas som funktion av motorvarvtalet.

(3)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(4)  Beräknas med nettoeffekt för motorer med kompressionständning och motorer med gnisttändning, för motorer med gnisttändning multiplicerad med effektkorrektionsfaktorn.

(5)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 6

METOD FÖR MÄTNING AV NETTOEFFEKT OCH STÖRSTA EFFEKT UNDER 30 MINUTER HOS ELEKTRISKA TRANSMISSIONER

1.   DESSA KRAV ÄR TILLÄMPLIGA PÅ MÄTNINGAR AV STÖRSTA NETTOEFFEKT OCH STÖRSTA EFFEKT UNDER 30 MIN HOS ELEKTRISKA TRANSMISSIONER SOM ANVÄNDS FÖR FRAMDRIVNING AV RENT ELEKTRISKA VÄGFORDON.

2.   PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

2.1   Transmissionen ska ha körts in enligt tillverkarens rekommendationer.

2.2   Om effektmätningen kan genomföras endast på en transmission med växellåda eller reducerare monterad, ska verkningsgraden beaktas.

2.3   Kringutrustning

2.3.1   Kringutrustning som ska monteras

Under provning ska den kringutrustning som är nödvändig för transmissionens drift i avsedd användning (enligt tabell 1 i denna bilaga) monteras i samma läge som i fordonet.

2.3.2   Kringutrustning som ska avlägsnas

Kringutrustning som är nödvändig för fordonets drift, och som kan vara monterad på motorn, ska avlägsnas vid provning. Följande icke-uttömmande uppräkning anges som ett exempel:

Luftkompressor för bromsar, servostyrningskompressor, upphängningskompressor, luftkonditioneringssystem.

Om kringutrustning inte kan avlägsnas, får den effekt den förbrukar i obelastat läge bestämmas och adderas till den uppmätta effekten.

Tabell 1

Kringutrustning som ska monteras vid provning av nettoeffekt och största effekt under 30 min för elektriska transmissioner

(Med standardproduktionsutrustning menas utrustning som tillverkaren tillhandahåller för en viss användning).

| Nr | Kringutrustning | Monteras för prov av nettoeffekt och största effekt under 30 min |
| --- | --- | --- |
| 1 | Likspänningskälla | Spänningsfall under provning mindre än 5 % |
| 2 | Varvtalsvariator och reglerdon | Ja: Standardproduktionsutrustning |
| 3 | Vätskekylning | |
| Motorhuv
  Utlopp i huv | Nej |
| Kylare (1)
   (2)

  Fläkt
  Fläktkåpa
  Pump
  Termostat (3) | Ja: Standardproduktionsutrustning |
| Luftkylning | |
| Luftfilter
  Kåpa
  Kompressor
  Temperaturinställningssystem | Ja: Standardproduktionsutrustning |
| 4 | Elutrustning | Ja: Standardproduktionsutrustning |
| 5 | Extra fläkt för bänkprovning | Ja, vid behov |

Nr

Kringutrustning

Monteras för prov av nettoeffekt och största effekt under 30 min

1

Likspänningskälla

Spänningsfall under provning mindre än 5 %

2

Varvtalsvariator och reglerdon

Ja: Standardproduktionsutrustning

3

Vätskekylning

Motorhuv

Utlopp i huv

Nej

Kylare (1)
   (2)

Fläkt

Fläktkåpa

Pump

Termostat (3)

Ja: Standardproduktionsutrustning

Luftkylning

Luftfilter

Kåpa

Kompressor

Temperaturinställningssystem

Ja: Standardproduktionsutrustning

4

Elutrustning

Ja: Standardproduktionsutrustning

5

Extra fläkt för bänkprovning

Ja, vid behov

2.4   Inställningar

Inställningarna ska följa tillverkarens specifikationer för produktionsmotor och användas utan vidare ändringar för den särskilda användningen.

2.5   Uppgifter som ska registreras

2.5.1   Provning för fastställande av nettoeffekt ska ske med effektreglaget inställt för maximal effekt.

2.5.2   Motorn ska ha körts in i enlighet med sökandens rekommendationer.

2.5.3   Vridmoment och varvtal ska registreras samtidigt.

2.5.4   Vid behov ska den kylvätsketemperatur som registreras vid utloppet från motorn hållas vid ± 5 K av den termostattemperaturinställning som tillverkaren anger.

För luftkylda transmissioner ska temperaturen i en punkt som tillverkaren anger hållas inom + 0/– 20 K av det största värde som tillverkaren anger.

2.5.5   Temperaturen på den smörjolja som uppmäts i oljesumpen eller vid utloppet från en eventuell oljevärmeväxlare ska hållas inom de gränser som tillverkaren anger.

2.5.6   Ett kompletterande reglersystem får användas om så krävs för att hålla temperaturen inom de gränser som anges i punkt 2.5.4 och 2.5.5.

3.   MÄTNOGGRANNHET

3.1   Vridmoment: ± 1 % av uppmätt vridmoment.

Systemet för mätning av vridmoment ska kalibreras så att friktionsförluster beaktas. Noggrannheten i den lägre halvan av dynamometerbänkens mätinvervall får vara ± 2 % av uppmätt vridmoment.

3.2   Motorvarvtal: 0,5 % av uppmätt varvtal.

3.3   Lufttemperatur vid motorinlopp: ± 2 K.

---

(1)  Kylare, fläkt, fläktkåpa, vattenpump och termostat ska placeras på provningsbänken i samma inbördes lägen som i fordonet. Kylvätskecirkulationen ska drivas enbart av transmissionens vattenpump.

Vätskan kan kylas antingen av transmissionens kylare eller av en extern kylkrets, förutsatt att tryckfallet i denna krets och trycket vid pumpinloppet väsentligen förblir detsamma som för transmissionens kylningssystem. Om kylarspjäll ingår ska det vara i öppet läge.

Om fläkt, kylare och kåpa inte lätt kan monteras på fordonet, ska den effekt som förbrukas av fläkten när denna är separat monterad i rätt läge i förhållande till (eventuell) kylare och kåpa, bestämmas vid varvtal som motsvarar de motorvarvtal som används vid mätning av motoreffekt antingen genom beräkningar med utgångspunkt i standardegenskaper eller genom praktiska provningar. Denna effekt, korrigerad till atmosfäriska standardförhållanden, ska subtraheras från den korrigerade effekten.

(2)  Om en urkopplingsbar eller progressiv fläkt eller kompressor ingår, ska provningen utföras med den urkopplingsbara fläkten (eller kompressorn) urkopplad eller med den progressiva fläkten eller kompressorn i drift med maximal eftersläpning.

(3)  Termostaten får fixeras i helt öppet läge.

---

BILAGA 7

KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

1.   ALLMÄNT

Dessa krav överensstämmer med de prov som enligt punkt 6 och dess underpunkter ska utföras för att kontrollera produktionsöverensstämmelsen.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDEN

Provningsmetoder och mätinstrument ska vara de som anges i bilagorna 5 eller 6 till dessa föreskrifter.

3.   PROVEXEMPLAR

En transmission ska väljas. Om transmissionen efter provning enligt punkt 5.1 inte bedöms överensstämma med kraven i dessa föreskrifter ska ytterligare två transmissioner provas.

4.   MÄTKRITERIER

4.1   Nettoeffekt hos förbränningsmotor

Under provningar för att kontrollera produktionsöverensstämmelsen ska effekten mätas vid två varvtal, S1 och S2, vilka motsvarar mätpunkterna för den maximala effekt respektive det maximala vridmoment som godtas för typgodkännande. Vid dessa två varvtal, som har en tolerans på ± 5 %, får nettoeffekten uppmätt vid minst en punkt inom intervallen S1 ± 5 % och S2 ± 5 % inte avvika med mer än ± 5 % från det typgodkända värdet.

4.2   Nettoeffekt och största effekt under 30 min hos en elektrisk transmission

Under provningar för att kontrollera produktionsöverensstämmelsen ska effekten mätas vid varvtalet S1, motsvarande mätpunkten för största effekt som godtas för typgodkännande. Vid detta varvtal får nettoeffekten inte avvika med mer än ± 5 % från det typgodkända värdet.

5.   BEDÖMNING AV RESULTAT

5.1   Om nettoeffekt och största effekt under 30 min hos en transmission som provats enligt punkt 2 uppfyller kraven i punkt 4 ska produktionen anses överensstämma med typgodkännandet.

5.2   Om kraven i punkt 4 inte uppfylls ska två ytterligare transmissioner provas på samma sätt.

5.3   Om värdet av nettoeffekten eller av största effekt under 30 min hos den andra och/eller tredje transmission som avses i punkt 5.2 inte uppfyller kraven i punkt 4 ska produktionen inte anses överensstämma med kraven i dessa föreskrifter och bestämmelserna i punkt 7.1 i dessa föreskrifter ska tillämpas.

---

BILAGA 8

REFERENSBRÄNSLEN

| 1. | Tekniska uppgifter för LPG-referensbränslen | Bränsle A | Bränsle B | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammansättning: | | | ISO 7941 |
| C3 | vol-% | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4 | vol-% | resten | resten | |
| < C3, > C4 | vol-% | max. 2 % | max. 2 % | |
| Olefiner | vol-% | 9 ± 3 | 12 ± 3 | |
| Indunstningsrest | Ppm | max. 50 | max. 50 | NFM 41–015 |
| Vattenhalt | | ingen | ingen | Visuell kontroll |
| Svavelhalt | mass-ppm (*) | max. 50 | max. 50 | EN 24260 |
| Vätesulfid | | ingen | ingen | |
| Ärgning | klassning | klass 1 | klass 1 | ISO 625 1 (**) |
| Lukt | | karakteristisk | karakteristisk | |
| MON | | min. 89 | min. 89 | EN 589 Bilaga B |

1.

Tekniska uppgifter för LPG-referensbränslen

Bränsle A

Bränsle B

Provningsmetod

Sammansättning:

ISO 7941

C3

vol-%

30 ± 2

85 ± 2

C4

vol-%

resten

resten

< C3, > C4

vol-%

max. 2 %

max. 2 %

Olefiner

vol-%

9 ± 3

12 ± 3

Indunstningsrest

Ppm

max. 50

max. 50

NFM 41–015

Vattenhalt

ingen

ingen

Visuell kontroll

Svavelhalt

mass-ppm (*)

max. 50

max. 50

EN 24260

Vätesulfid

ingen

ingen

Ärgning

klassning

klass 1

klass 1

ISO 625 1 (**)

Lukt

karakteristisk

karakteristisk

MON

min. 89

min. 89

EN 589 Bilaga B

| 2. | Tekniska uppgifter för naturgasreferensbränslen | G20 | G23 | G25 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammansättning: | | | |
| CH4 | vol-% | 100 | 92,5 | 86 |
| N2 | vol-% | 0 | 7,5 | 14 |
| Wobbetal (***) | MJ/m3 | 53,6 ± 2 % | 48,2 + 2 % | 43,9 ± 2 % |

2.

Tekniska uppgifter för naturgasreferensbränslen

G20

G23

G25

Sammansättning:

CH4

vol-%

100

92,5

86

N2

vol-%

0

7,5

14

Wobbetal (***)

MJ/m3

53,6 ± 2 %

48,2 + 2 %

43,9 ± 2 %

De gaser som ingår i blandningarna ska ha åtminstone följande renhet:

N2
  : 99 %

CH4
  : 95 % med en total halt av väte, kolmonoxid och syre mindre än 1 % och en total halt av kväve och koldioxid mindre än 2 %

Wobbetal är kvoten mellan värmevärdet för en gas per enhetsvolym och kvadratroten av dess relativa densitet under samma referensförhållanden:

Formula

där

| Hgas | = | bränslets värmevärde i MJ/m3 |
| --- | --- | --- |
| ρluft | = | luftens densitet vid 0 °C |
| ρgas | = | bränslets densitet vid 0 °C |

Hgas

=

bränslets värmevärde i MJ/m3

ρluft

=

luftens densitet vid 0 °C

ρgas

=

bränslets densitet vid 0 °C

Wobbetalet betecknas som brutto eller netto beroende på om det värmevärde som används är bruttovärmevärdet eller nettovärmevärdet.

---

(*)  Värdena ska bestämmas vid standardförhållanden (293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa).

(**)  Med denna metod kan kanske inte förekomst av korrosiva ämnen bestämmas om provet innehåller korrosionshämmande medel eller andra kemikalier som minskar provets korrosivitet på kopparremsan. Det är därför förbjudet att tillföra sådana ämnen i det enda syftet att få provningsmetoden att ge ett missvisande resultat.

(***)  Med utgångspunkt i bruttovärmevärdet och beräknat för 0 °C.

---

| 7.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 323/91 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 323/91

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 115 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av:

| I. | Specifik motorgasutrustning för eftermontering i motorfordon för att dessa ska kunna använda motorgas som bränsle, |
| --- | --- |

I.

Specifik motorgasutrustning för eftermontering i motorfordon för att dessa ska kunna använda motorgas som bränsle,

| II. | Specifik CNG-utrustning för eftermontering i motorfordon för att dessa ska kunna använda CNG som bränsle |
| --- | --- |

II.

Specifik CNG-utrustning för eftermontering i motorfordon för att dessa ska kunna använda CNG som bränsle

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 6 till föreskrifterna i ursprunglig lydelse – dag för ikraftträdande: 10 juni 2014

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Typgodkännande |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikationer för utrustning för eftermontering |
| --- | --- |

6.

| 7. | Instruktionsböcker |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ändring och utökning av godkännande av en typ av utrustning för eftermontering |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för typgodkännandemyndigheterna |
| --- | --- |

12.

BILAGOR

| 1A | Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en typ av motorgasutrustning för eftermontering enligt föreskrifter nr 115 |
| --- | --- |

1A

| 1B | Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en typ av CNG-utrustning för eftermontering enligt föreskrifter nr 115 |
| --- | --- |

1B

| 2A | Utformning av typgodkännandemärke för motorgasutrustning för eftermontering |
| --- | --- |

2A

| 2B | Utformning av typgodkännandemärke för CNG-utrustning för eftermontering |
| --- | --- |

2B

| 3A | Fullständigt informationsdokument för användning vid typgodkännande av motorgasutrustning för eftermontering i fordon |
| --- | --- |

3A

| 3B | Fullständigt informationsdokument för användning vid typgodkännande av CNG-utrustning för eftermontering i fordon |
| --- | --- |

3B

| 4. | Beskrivning av provningsförfarande för mätning av läckage från LPG-/CNG-utrustning monterad i fordon |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bestämmelser om fixering av behållare för motorgas och CNG |
| --- | --- |

5.

| 6A | Tvåbränslefordon med direktinsprutade bensinmotorer – beräkning av energikvoten för motorgas |
| --- | --- |

6A

| 6B | Tvåbränslefordon med direktinsprutade bensinmotorer – beräkning av energikvoten för CNG |
| --- | --- |

6B

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter gäller följande:

| 1.1 | Del I | : | Specifik motorgasutrustning för eftermontering i fordon för att dessa ska kunna använda motorgas som bränsle. |
| --- | --- | --- | --- |
| Del II | : | Specifik CNG-utrustning för eftermontering i fordon för att dessa ska kunna använda CNG som bränsle. |

1.1

Del I

:

Specifik motorgasutrustning för eftermontering i fordon för att dessa ska kunna använda motorgas som bränsle.

Del II

:

Specifik CNG-utrustning för eftermontering i fordon för att dessa ska kunna använda CNG som bränsle.

| 1.2 | Dessa föreskrifter gäller när tillverkaren av utrustningen för eftermontering bevarar hela systemets ursprungliga egenskaper, för den specifika fordonsfamilj som typgodkännandet har beviljats. |
| --- | --- |

1.2

Dessa föreskrifter gäller när tillverkaren av utrustningen för eftermontering bevarar hela systemets ursprungliga egenskaper, för den specifika fordonsfamilj som typgodkännandet har beviljats.

| 1.3 | Föreskrifterna gäller inte för förfaranden, kontroller och inspektioner vars syfte är att kontrollera att utrustningen för eftermontering på fordonen är korrekt installerad, eftersom den part i överenskommelsen hos vilken fordonet registrerades ska ansvara för den delen. |
| --- | --- |

1.3

Föreskrifterna gäller inte för förfaranden, kontroller och inspektioner vars syfte är att kontrollera att utrustningen för eftermontering på fordonen är korrekt installerad, eftersom den part i överenskommelsen hos vilken fordonet registrerades ska ansvara för den delen.

| 1.4 | Dessa föreskrifter gäller utrustning för eftermontering på fordon i kategorierna M och N (1), med undantag för följande:






  a) | Fordon som har typgodkänts enligt ändringsserie 00 eller 01 eller 02 eller 03 eller 04 till föreskrifter nr 83. |
| --- | --- | --- |

1.4

Dessa föreskrifter gäller utrustning för eftermontering på fordon i kategorierna M och N (1), med undantag för följande:

a)

Fordon som har typgodkänts enligt ändringsserie 00 eller 01 eller 02 eller 03 eller 04 till föreskrifter nr 83.

| b) | Fordon som har typgodkänts enligt ändringsserie 00 eller 01 eller 02 eller 03 till föreskrifter nr 49. |
| --- | --- |

b)

Fordon som har typgodkänts enligt ändringsserie 00 eller 01 eller 02 eller 03 till föreskrifter nr 49.

| c) | Fordon som har typgodkänts enligt rådets direktiv 70/220/EEG (2), inklusive Europaparlamentets och rådets ändringsdirektiv 96/69/EG (3). |
| --- | --- |

c)

Fordon som har typgodkänts enligt rådets direktiv 70/220/EEG (2), inklusive Europaparlamentets och rådets ändringsdirektiv 96/69/EG (3).

| d) | Fordon som har typgodkänts enligt rådets direktiv 88/77/EEG (4), inklusive Europaparlamentets och rådets ändringsdirektiv 96/1/EG (5). |
| --- | --- |

d)

Fordon som har typgodkänts enligt rådets direktiv 88/77/EEG (4), inklusive Europaparlamentets och rådets ändringsdirektiv 96/1/EG (5).

| 1.5 | Kraven för de olika kategorierna (M1, N1 eller andra) fastställs i punkterna 2–7 (6).
  När utrustningen för eftermontering är installerad i fordonet ska det ändrade fordonet uppfylla alla bestämmelserna i de föreskrifter enligt vilka typgodkännandet ursprungligen beviljades. |
| --- | --- |

1.5

Kraven för de olika kategorierna (M1, N1 eller andra) fastställs i punkterna 2–7 (6).

När utrustningen för eftermontering är installerad i fordonet ska det ändrade fordonet uppfylla alla bestämmelserna i de föreskrifter enligt vilka typgodkännandet ursprungligen beviljades.

2.   DEFINITIONER

| 2.1 | typgodkännande av LPG-/CNG-utrustning för eftermontering: typgodkännande av en typ av utrustning för eftermontering som installeras i motorfordon för användning av motorgas (LPG) eller CNG.






  2.1.1 | Specifik motorgasutrustning för eftermontering av godkänd typ kan bestå av flera delar, klassificerade och typgodkända enligt del I i ändringsserie 01 till föreskrifter nr 67, och det specifika fordonets instruktionsbok. |
| --- | --- | --- |

2.1

typgodkännande av LPG-/CNG-utrustning för eftermontering: typgodkännande av en typ av utrustning för eftermontering som installeras i motorfordon för användning av motorgas (LPG) eller CNG.

2.1.1

Specifik motorgasutrustning för eftermontering av godkänd typ kan bestå av flera delar, klassificerade och typgodkända enligt del I i ändringsserie 01 till föreskrifter nr 67, och det specifika fordonets instruktionsbok.

| 2.1.2 | Specifik CNG-utrustning för eftermontering av godkänd typ kan bestå av flera delar, klassificerade och typgodkända enligt del I i föreskrifter nr 110 och det specifika fordonets instruktionsbok. |
| --- | --- |

2.1.2

Specifik CNG-utrustning för eftermontering av godkänd typ kan bestå av flera delar, klassificerade och typgodkända enligt del I i föreskrifter nr 110 och det specifika fordonets instruktionsbok.

| 2.1.3 | enbränslefordon: ett fordon som efter eftermontering främst är avsett att köras på motorgas eller CNG, men fortfarande kan ha ett bensinsystem för nödsituationer, och vars bränsletank rymmer högst 15 liter. |
| --- | --- |

2.1.3

enbränslefordon: ett fordon som efter eftermontering främst är avsett att köras på motorgas eller CNG, men fortfarande kan ha ett bensinsystem för nödsituationer, och vars bränsletank rymmer högst 15 liter.

| 2.1.4 | tvåbränslefordon: ett fordon som efter eftermontering är utrustat med en gasbehållare och en separat bensinbehållare som rymmer över 15 liter, och är avsett att köras på endast ett slags bränsle i taget. Bränsleslagen kan användas samtidigt, dock endast i begränsad mängd eller under begränsad tid. |
| --- | --- |

2.1.4

tvåbränslefordon: ett fordon som efter eftermontering är utrustat med en gasbehållare och en separat bensinbehållare som rymmer över 15 liter, och är avsett att köras på endast ett slags bränsle i taget. Bränsleslagen kan användas samtidigt, dock endast i begränsad mängd eller under begränsad tid.

| 2.1.5 | master-slavsystem: utrustning för eftermontering där den elektroniska styrenheten för motorgas eller CNG kan överföra styrmetoden för bensin till drift med motorgas eller CNG. |
| --- | --- |

2.1.5

master-slavsystem: utrustning för eftermontering där den elektroniska styrenheten för motorgas eller CNG kan överföra styrmetoden för bensin till drift med motorgas eller CNG.

| 2.1.6 | originalfordon: ett fordon innan utrustning för eftermontering har installerats. |
| --- | --- |

2.1.6

originalfordon: ett fordon innan utrustning för eftermontering har installerats.

| 2.2 | specifik LPG- eller CNG-utrustning för eftermontering av godkänd typ: utrustning som inte skiljer sig åt i fråga om följande faktorer:






  2.2.1 | Tillverkare av utrustning för eftermontering (ansvarig för ansökan om typgodkännande). |
| --- | --- | --- |

2.2

specifik LPG- eller CNG-utrustning för eftermontering av godkänd typ: utrustning som inte skiljer sig åt i fråga om följande faktorer:

2.2.1

Tillverkare av utrustning för eftermontering (ansvarig för ansökan om typgodkännande).

| 2.2.2 | Typ av tryckregulator/förångare från samma tillverkare. |
| --- | --- |

2.2.2

Typ av tryckregulator/förångare från samma tillverkare.

| 2.2.3 | Typ av gasbränslesystem från samma tillverkare (induktionsblandare, insprutare, insprutningssystem för ånga eller vätska, enpunkts- eller flerpunktssystem). |
| --- | --- |

2.2.3

Typ av gasbränslesystem från samma tillverkare (induktionsblandare, insprutare, insprutningssystem för ånga eller vätska, enpunkts- eller flerpunktssystem).

| 2.2.4 | Typer av sensorer och ställdon. |
| --- | --- |

2.2.4

Typer av sensorer och ställdon.

| 2.2.5 | Typ av bränsletank (dvs. uttag av motorgasen i flytande form/under ångtryck, uttag av motorgasen i gasform, uttag av motorgasen i flytande form/trycksatt av pump, uttag av trycksatt CNG), säkerhetsanordningar och tillbehör till bränsletank, enligt kraven i ändringsserie 01 i föreskrifter nr 67, eller föreskrifter nr 110 om tillämpligt (dvs. övertrycksventil). |
| --- | --- |

2.2.5

Typ av bränsletank (dvs. uttag av motorgasen i flytande form/under ångtryck, uttag av motorgasen i gasform, uttag av motorgasen i flytande form/trycksatt av pump, uttag av trycksatt CNG), säkerhetsanordningar och tillbehör till bränsletank, enligt kraven i ändringsserie 01 i föreskrifter nr 67, eller föreskrifter nr 110 om tillämpligt (dvs. övertrycksventil).

| 2.2.6 | Fästanordningar för bränsletank.

  Observera: Tillverkaren av utrustningen för eftermontering kan, med hänsyn till punkt 2.2.4, 2.2.5 och 2.2.6, ta med andra typgodkända komponenter i sin installationsmanual som utbytbara delar (se punkt 7). |
| --- | --- |

2.2.6

Fästanordningar för bränsletank.

Observera: Tillverkaren av utrustningen för eftermontering kan, med hänsyn till punkt 2.2.4, 2.2.5 och 2.2.6, ta med andra typgodkända komponenter i sin installationsmanual som utbytbara delar (se punkt 7).

| 2.2.7 | Typ av elektronisk styrenhet tillverkad av samma tillverkare. |
| --- | --- |

2.2.7

Typ av elektronisk styrenhet tillverkad av samma tillverkare.

| 2.2.8 | Grundläggande mjukvaruprinciper och styrmetod. |
| --- | --- |

2.2.8

Grundläggande mjukvaruprinciper och styrmetod.

| 2.2.9 | Installationsmanual (se punkt 7). |
| --- | --- |

2.2.9

Installationsmanual (se punkt 7).

| 2.2.10 | Slutanvändarmanual (se punkt 7). |
| --- | --- |

2.2.10

Slutanvändarmanual (se punkt 7).

| 2.3 | tillverkare av utrustning: den organisation som har tekniskt ansvar för tillverkningen av LPG-/CNG-utrustning för eftermontering och som kan bevisa att den besitter de egenskaper och medel som krävs för att kontrollera kvalitet och produktionsöverensstämmelse för utrustningen för eftermontering. |
| --- | --- |

2.3

tillverkare av utrustning: den organisation som har tekniskt ansvar för tillverkningen av LPG-/CNG-utrustning för eftermontering och som kan bevisa att den besitter de egenskaper och medel som krävs för att kontrollera kvalitet och produktionsöverensstämmelse för utrustningen för eftermontering.

| 2.4 | installatör: den organisation som har tekniskt ansvar för att på ett korrekt och säkert sätt installera den typgodkända LPG- eller CNG-utrustningen för eftermontering, i överensstämmelse med punkt 6.1.1.3 respektive 6.2.1.3 i dessa föreskrifter (7). |
| --- | --- |

2.4

installatör: den organisation som har tekniskt ansvar för att på ett korrekt och säkert sätt installera den typgodkända LPG- eller CNG-utrustningen för eftermontering, i överensstämmelse med punkt 6.1.1.3 respektive 6.2.1.3 i dessa föreskrifter (7).

| 2.5 | I dessa föreskrifter avses med huvudfordon, i fråga om både motorgasutrustning och CNG-utrustning, ett fordon som har valts ut som referensfordon, på vilket uppfyllandet av kraven i dessa föreskrifter kommer att prövas och som medlemmarna i en familj hänför sig till.






  2.5.1 | Enligt dessa föreskrifter är en medlem i familjen ett fordon som har följande grundläggande egenskaper gemensamma med huvudfordonet:
  Familjedefinitionen bygger på originalfordonets egenskaper.






  2.5.1.1 | a) | Det ska vara tillverkat av samma fordonstillverkare. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.5

I dessa föreskrifter avses med huvudfordon, i fråga om både motorgasutrustning och CNG-utrustning, ett fordon som har valts ut som referensfordon, på vilket uppfyllandet av kraven i dessa föreskrifter kommer att prövas och som medlemmarna i en familj hänför sig till.

2.5.1

Enligt dessa föreskrifter är en medlem i familjen ett fordon som har följande grundläggande egenskaper gemensamma med huvudfordonet:

Familjedefinitionen bygger på originalfordonets egenskaper.

2.5.1.1

a)

Det ska vara tillverkat av samma fordonstillverkare.

| b) | Det klassificeras i samma kategori M1 eller M2 eller M3 eller N1 eller N2 eller N3. Fordon i kategori M1 och N1 klass I kan tillhöra samma familj. |
| --- | --- |

b)

Det klassificeras i samma kategori M1 eller M2 eller M3 eller N1 eller N2 eller N3. Fordon i kategori M1 och N1 klass I kan tillhöra samma familj.

| c) | De omfattas av samma gränsvärden för utsläpp eller av de som anges i tidigare ändringsserier till tillämpliga föreskrifter. |
| --- | --- |

c)

De omfattas av samma gränsvärden för utsläpp eller av de som anges i tidigare ändringsserier till tillämpliga föreskrifter.

| d) | Om gasbränslesystemet har central dosering för hela motorn har det en godkänd uteffekt på mellan 0,7 och 1,15 gånger huvudfordonets. Om gasbränslesystemet har en individuell dosering per cylinder har det en godkänd uteffekt per cylinder på mellan 0,7 och 1,15 gånger huvudfordonets. |
| --- | --- |

d)

Om gasbränslesystemet har central dosering för hela motorn har det en godkänd uteffekt på mellan 0,7 och 1,15 gånger huvudfordonets. Om gasbränslesystemet har en individuell dosering per cylinder har det en godkänd uteffekt per cylinder på mellan 0,7 och 1,15 gånger huvudfordonets.

| e) | Bränslematning och förbränningsprocess (insprutning: direkt eller indirekt, enpunkts- eller flerpunktssystem). |
| --- | --- |

e)

Bränslematning och förbränningsprocess (insprutning: direkt eller indirekt, enpunkts- eller flerpunktssystem).

| f) | Det har samma utsläppsbegränsande system:






  i) | Samma typ av katalysator om fordonet är utrustat med en sådan (trevägs-, oxidations- eller DeNOx-katalysator). |
| --- | --- | --- |

f)

Det har samma utsläppsbegränsande system:

i)

Samma typ av katalysator om fordonet är utrustat med en sådan (trevägs-, oxidations- eller DeNOx-katalysator).

| ii) | Luftinsprutning (med eller utan). |
| --- | --- |

ii)

Luftinsprutning (med eller utan).

| iii) | Avgasåterföring (EGR): med eller utan. |
| --- | --- |

iii)

Avgasåterföring (EGR): med eller utan.

Om det provade fordonet inte har utrustats med luftinsprutning eller avgasåterföring är motorer med dessa anordningar ändå tillåtna.

| 2.5.1.2 | Med avseende på kraven i punkt 2.5.1.1 a kan fordonsfamiljen även omfatta fordon tillverkade av andra fordonstillverkare, om det kan bevisas för typgodkännandemyndigheten att samma motortyp och utsläppsstrategi används. |
| --- | --- |

2.5.1.2

Med avseende på kraven i punkt 2.5.1.1 a kan fordonsfamiljen även omfatta fordon tillverkade av andra fordonstillverkare, om det kan bevisas för typgodkännandemyndigheten att samma motortyp och utsläppsstrategi används.

| 2.5.1.3 | Med avseende på kraven i punkt 2.5.1.1 d gäller följande:






  a) | Om gasbränslesystemet har central dosering för hela motorn och en demonstration visar att två gasdrivna fordon med undantag för sin godkända uteffekt, P1 respektive P2 (P1 < P2), skulle kunna vara medlemmar i samma fordonsfamilj och om båda provas som om de vore huvudfordon anses familjeförhållandet gälla för fordon med en godkänd uteffekt mellan 0,7*P1 och 1,15*P2. |
| --- | --- | --- |

2.5.1.3

Med avseende på kraven i punkt 2.5.1.1 d gäller följande:

a)

Om gasbränslesystemet har central dosering för hela motorn och en demonstration visar att två gasdrivna fordon med undantag för sin godkända uteffekt, P1 respektive P2 (P1 < P2), skulle kunna vara medlemmar i samma fordonsfamilj och om båda provas som om de vore huvudfordon anses familjeförhållandet gälla för fordon med en godkänd uteffekt mellan 0,7*P1 och 1,15*P2.

| b) | Om gasbränslesystemet har individuell dosering per cylinder och en demonstration visar att två gasdrivna fordon med undantag för sin godkända uteffekt, P1 respektive P2 (P1 < P2), skulle kunna vara medlemmar i samma fordonsfamilj och om båda provas som om de vore huvudfordon anses familjeförhållandet gälla för fordon med en godkänd uteffekt mellan 0,7*P1 och 1,15*P2. |
| --- | --- |

b)

Om gasbränslesystemet har individuell dosering per cylinder och en demonstration visar att två gasdrivna fordon med undantag för sin godkända uteffekt, P1 respektive P2 (P1 < P2), skulle kunna vara medlemmar i samma fordonsfamilj och om båda provas som om de vore huvudfordon anses familjeförhållandet gälla för fordon med en godkänd uteffekt mellan 0,7*P1 och 1,15*P2.

| 2.5.1.4 | Med avseende på kraven i punkt 2.5.1.1 f gäller att om det finns ett master-slavsystem enligt definitionen i punkt 2.1.6 anses familjeförhållandet gälla oavsett om det finns luftinsprutning eller avgasåterföring (EGR). |
| --- | --- |

2.5.1.4

Med avseende på kraven i punkt 2.5.1.1 f gäller att om det finns ett master-slavsystem enligt definitionen i punkt 2.1.6 anses familjeförhållandet gälla oavsett om det finns luftinsprutning eller avgasåterföring (EGR).

| 2.6 | För definitioner av komponenterna i motorgasutrustning för eftermontering, se ändringsserie 01 till föreskrifter nr 67. |
| --- | --- |

2.6

För definitioner av komponenterna i motorgasutrustning för eftermontering, se ändringsserie 01 till föreskrifter nr 67.

| 2.7 | För definitioner av komponenterna i CNG-utrustning för eftermontering, se föreskrifter nr 110. |
| --- | --- |

2.7

För definitioner av komponenterna i CNG-utrustning för eftermontering, se föreskrifter nr 110.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

| 3.1 | Ansökan om typgodkännande av specifik utrustning för eftermontering ska lämnas in av tillverkaren eller av tillverkarens behöriga ombud. |
| --- | --- |

3.1

Ansökan om typgodkännande av specifik utrustning för eftermontering ska lämnas in av tillverkaren eller av tillverkarens behöriga ombud.

| 3.2 | Ansökan ska åtföljas av följande dokument, i tre exemplar, och av följande uppgifter:






  3.2.1 | Beskrivning av utrustningen för eftermontering med alla relevanta uppgifter, däribland typgodkännandenummer för varje komponent som avses i bilaga 3A till dessa föreskrifter med avseende på motorgasutrustning och i bilaga 3B till dessa föreskrifter med avseende på CNG-utrustning. |
| --- | --- | --- |

3.2

Ansökan ska åtföljas av följande dokument, i tre exemplar, och av följande uppgifter:

3.2.1

Beskrivning av utrustningen för eftermontering med alla relevanta uppgifter, däribland typgodkännandenummer för varje komponent som avses i bilaga 3A till dessa föreskrifter med avseende på motorgasutrustning och i bilaga 3B till dessa föreskrifter med avseende på CNG-utrustning.

| 3.2.2 | Beskrivning av det (de) huvudfordon på vilka uppfyllandet av kraven i dessa föreskrifter kommer att prövas. |
| --- | --- |

3.2.2

Beskrivning av det (de) huvudfordon på vilka uppfyllandet av kraven i dessa föreskrifter kommer att prövas.

| 3.2.3 | Beskrivning av alla ändringar som har gjorts på det ursprungliga huvudfordonet, dock endast för tvåbränslefordon. |
| --- | --- |

3.2.3

Beskrivning av alla ändringar som har gjorts på det ursprungliga huvudfordonet, dock endast för tvåbränslefordon.

| 3.2.4 | Ett bestyrkande av överensstämmelsen med de specifikationer som föreskrivs i punkt 6 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.2.4

Ett bestyrkande av överensstämmelsen med de specifikationer som föreskrivs i punkt 6 i dessa föreskrifter.

| 3.2.5 | Om så krävs enligt punkt 5.2, ett meddelande om typgodkännande av utrustningen för eftermontering för ett huvudfordon som skiljer sig från de fordon som typgodkännandet har beviljats för, som intygar att utrustningen för eftermontering har typgodkänts som ett master-slavsystem enligt definitionen i punkt 2.1.5. |
| --- | --- |

3.2.5

Om så krävs enligt punkt 5.2, ett meddelande om typgodkännande av utrustningen för eftermontering för ett huvudfordon som skiljer sig från de fordon som typgodkännandet har beviljats för, som intygar att utrustningen för eftermontering har typgodkänts som ett master-slavsystem enligt definitionen i punkt 2.1.5.

| 3.3 | Installationsmanual(er) för utrustningen för eftermontering på ett eller flera huvudfordon. |
| --- | --- |

3.3

Installationsmanual(er) för utrustningen för eftermontering på ett eller flera huvudfordon.

| 3.4 | Slutanvändarmanual. |
| --- | --- |

3.4

Slutanvändarmanual.

| 3.5 | Ett provexemplar av den specifika utrustningen för eftermontering, korrekt installerad i ett eller flera huvudfordon. |
| --- | --- |

3.5

Ett provexemplar av den specifika utrustningen för eftermontering, korrekt installerad i ett eller flera huvudfordon.

4.   MÄRKNING

| 4.1 | Ett eller flera provexemplar av den specifika utrustningen för eftermontering som lämnats in för typgodkännande ska åtföljas av en skylt med tillverkarens handelsnamn eller varumärke samt typ, enligt bilagorna 2A och 2B. |
| --- | --- |

4.1

Ett eller flera provexemplar av den specifika utrustningen för eftermontering som lämnats in för typgodkännande ska åtföljas av en skylt med tillverkarens handelsnamn eller varumärke samt typ, enligt bilagorna 2A och 2B.

| 4.2 | All utrustning för eftermontering som är installerad i ett fordon som tillhör familjen enligt punkt 2 i dessa föreskrifter ska identifieras genom en skylt med typgodkännandenummer och tekniska specifikationer enligt kraven i bilagorna 2A och 2B. Skylten ska vara permanent fäst på fordonets kaross och inskriptionen ska vara lätt läsbar och outplånlig. |
| --- | --- |

4.2

All utrustning för eftermontering som är installerad i ett fordon som tillhör familjen enligt punkt 2 i dessa föreskrifter ska identifieras genom en skylt med typgodkännandenummer och tekniska specifikationer enligt kraven i bilagorna 2A och 2B. Skylten ska vara permanent fäst på fordonets kaross och inskriptionen ska vara lätt läsbar och outplånlig.

5.   TYPGODKÄNNANDE

| 5.1 | Om de provexemplar på utrustning för eftermontering som lämnats in för typgodkännande uppfyller kraven i punkt 6 i dessa föreskrifter ska godkännande av utrustningstypen beviljas. |
| --- | --- |

5.1

Om de provexemplar på utrustning för eftermontering som lämnats in för typgodkännande uppfyller kraven i punkt 6 i dessa föreskrifter ska godkännande av utrustningstypen beviljas.

| 5.2 | Utrustning för eftermontering som redan har typgodkänts som master-slavsystem på minst ett huvudfordon behöver inte uppfylla kraven i punkt 6.1.4.4.2.1 eller 6.2.4.4.2.1 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.2

Utrustning för eftermontering som redan har typgodkänts som master-slavsystem på minst ett huvudfordon behöver inte uppfylla kraven i punkt 6.1.4.4.2.1 eller 6.2.4.4.2.1 i dessa föreskrifter.

| 5.3 | Varje godkänd typ av utrustning för eftermontering ska tilldelas ett typgodkännandenummer. De två första siffrorna i numret (för närvarande 00 för föreskrifterna i deras ursprungliga lydelse) ska hänvisa till den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av typgodkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan typ av utrustning för eftermontering samma typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

5.3

Varje godkänd typ av utrustning för eftermontering ska tilldelas ett typgodkännandenummer. De två första siffrorna i numret (för närvarande 00 för föreskrifterna i deras ursprungliga lydelse) ska hänvisa till den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av typgodkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan typ av utrustning för eftermontering samma typgodkännandenummer.

| 5.4 | Ett meddelande om beviljat eller ej beviljat typgodkännande eller om utökning av typgodkännande för en utrustningstyp eller utrustningsdel för eftermontering enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilagorna 1A och 1B till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.4

Ett meddelande om beviljat eller ej beviljat typgodkännande eller om utökning av typgodkännande för en utrustningstyp eller utrustningsdel för eftermontering enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilagorna 1A och 1B till dessa föreskrifter.

| 5.5 | All utrustning för eftermontering som överensstämmer med en typ som har godkänts enligt dessa föreskrifter ska, utöver det märke som föreskrivs i punkt 4.1, förses med ett internationellt typgodkännandemärke som ska fästas på skylten enligt anvisningarna i bilagorna 2A och 2B. Detta typgodkännandemärke ska bestå av följande:






  5.5.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (8). |
| --- | --- | --- |

5.5

All utrustning för eftermontering som överensstämmer med en typ som har godkänts enligt dessa föreskrifter ska, utöver det märke som föreskrivs i punkt 4.1, förses med ett internationellt typgodkännandemärke som ska fästas på skylten enligt anvisningarna i bilagorna 2A och 2B. Detta typgodkännandemärke ska bestå av följande:

5.5.1

En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (8).

| 5.5.2 | Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R” samt ett tankstreck och typgodkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.5.1. Typgodkännandenumret ska bestå av typgodkännandenumret för utrustningen för eftermontering, vilket återfinns i meddelandeblanketten för typen (se punkt 5.2 och bilagorna 1A och 1B) och föregås av två siffror som visar löpnumret för den senaste ändringsserien till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.5.2

Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R” samt ett tankstreck och typgodkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.5.1. Typgodkännandenumret ska bestå av typgodkännandenumret för utrustningen för eftermontering, vilket återfinns i meddelandeblanketten för typen (se punkt 5.2 och bilagorna 1A och 1B) och föregås av två siffror som visar löpnumret för den senaste ändringsserien till dessa föreskrifter.

| 5.6 | Typgodkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt. |
| --- | --- |

5.6

Typgodkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

| 5.7 | I bilagorna 2A och 2B till dessa föreskrifter ges exempel på utformningen av ovannämnda skylt med typgodkännandemärke. |
| --- | --- |

5.7

I bilagorna 2A och 2B till dessa föreskrifter ges exempel på utformningen av ovannämnda skylt med typgodkännandemärke.

6.   SPECIFIKATIONER FÖR UTRUSTNING FÖR EFTERMONTERING

6.1   Del I – Specifikationer för motorgasutrustning för eftermontering:

6.1.1   Krav för installering av specifik utrustning för användning av motorgas i ett fordons framdrivningssystem

| 6.1.1.1 | Motorgasutrustning för eftermontering ska bestå av åtminstone följande komponenter:






  6.1.1.1.1 | De komponenter som anges i ändringsserie 01 till föreskrifter nr 67 och som bedöms vara nödvändiga. |
| --- | --- | --- |

6.1.1.1

Motorgasutrustning för eftermontering ska bestå av åtminstone följande komponenter:

6.1.1.1.1

De komponenter som anges i ändringsserie 01 till föreskrifter nr 67 och som bedöms vara nödvändiga.

| 6.1.1.1.2 | Installationsmanual. |
| --- | --- |

6.1.1.1.2

Installationsmanual.

| 6.1.1.1.3 | Slutanvändarmanual. |
| --- | --- |

6.1.1.1.3

Slutanvändarmanual.

| 6.1.1.2 | Motorgasutrustning för eftermontering kan även innehålla komponenter som anges som valfria i ändringsserie 01 i föreskrifter nr 67. |
| --- | --- |

6.1.1.2

Motorgasutrustning för eftermontering kan även innehålla komponenter som anges som valfria i ändringsserie 01 i föreskrifter nr 67.

| 6.1.1.3 | Sådan motorgasutrustning för eftermontering som är korrekt installerad i ett fordon enligt ovannämnda installationsmanual ska uppfylla installationskraven i ändringsserie 01 i föreskrifter nr 67. När det gäller fixering av bränslebehållaren ska kraven i ändringsserie 01 i föreskrifter nr 67 anses uppfyllda om kraven i bilaga 5 till dessa föreskrifter är uppfyllda. |
| --- | --- |

6.1.1.3

Sådan motorgasutrustning för eftermontering som är korrekt installerad i ett fordon enligt ovannämnda installationsmanual ska uppfylla installationskraven i ändringsserie 01 i föreskrifter nr 67. När det gäller fixering av bränslebehållaren ska kraven i ändringsserie 01 i föreskrifter nr 67 anses uppfyllda om kraven i bilaga 5 till dessa föreskrifter är uppfyllda.

6.1.2   Utsläpp av föroreningar och CO2 (endast för fordon i kategorierna M1 och N1)

6.1.2.1   Ett provexemplar av den motorgasutrustning för eftermontering som beskrivs i punkt 2.2 i dessa föreskrifter, installerad i det/de huvudfordon som beskrivs i punkt 2.5 i dessa föreskrifter, ska genomgå de provningsförfaranden som beskrivs i föreskrifter nr 83 (9) och nr 101, eller nr 49 (10), om tillämpligt, inom ramen för kraven i punkt 6.1.2.4 och 6.1.2.5. Fordonen och/eller motorerna utsätts också för jämförande provning av maximal effekt som beskrivs i föreskrifter nr 85 för motorer samt definieras i punkt 6.1.3 för fordon.

6.1.2.2   Motorns bränslekrav: den bränsletyp som normalt används av motorn kan vara följande:

| a) | Endast motorgas (motorgasläge), med avseende på enbränslefordon (9). |
| --- | --- |

a)

Endast motorgas (motorgasläge), med avseende på enbränslefordon (9).

| b) | Antingen blyfri bensin (bensinläge) eller motorgas (motorgasläge), med avseende på tvåbränslefordon. |
| --- | --- |

b)

Antingen blyfri bensin (bensinläge) eller motorgas (motorgasläge), med avseende på tvåbränslefordon.

| c) | Diesel eller både diesel och motorgas (två bränsletyper).
  (Bestämmelser för två bränsletyper återstår att fastställa.) |
| --- | --- |

c)

Diesel eller både diesel och motorgas (två bränsletyper).

(Bestämmelser för två bränsletyper återstår att fastställa.)

6.1.2.3   Med föroreningar avses följande:

| a) | Kolmonoxid. |
| --- | --- |

a)

Kolmonoxid.

| b) | Kolväten, förutsatt följande förhållanden:


  CH1,85

  för bensin.


  CH1,86

  för diesel.


  CH2,52

  för motorgas.


  CH (återstår att fastställa)
  för två bränsletyper. |
| --- | --- |

b)

Kolväten, förutsatt följande förhållanden:

CH1,85

  för bensin.

CH1,86

  för diesel.

CH2,52

  för motorgas.

CH (återstår att fastställa)
  för två bränsletyper.

| c) | Kväveoxider, där kvävet uttrycks som kvävedioxidekvivalenter (NO2). |
| --- | --- |

c)

Kväveoxider, där kvävet uttrycks som kvävedioxidekvivalenter (NO2).

| d) | Partiklar osv. |
| --- | --- |

d)

Partiklar osv.

6.1.2.4   Utsläpp av avgaser och CO2 (fordonskategorierna M1 och N1):

6.1.2.4.1   Specifika krav på provning av typ I (kontroll av genomsnittliga utsläpp av avgaser efter kallstart):

6.1.2.4.1.1   Mätning av utsläpp från avgasröret ska utföras efter kallstart med varje bränsle, nämligen

| a) | referensbensin, |
| --- | --- |

a)

referensbensin,

| b) | referensmotorgas A, |
| --- | --- |

b)

referensmotorgas A,

| c) | referensmotorgas B. |
| --- | --- |

c)

referensmotorgas B.

Utsläpp av CO, HC och NOx beräknas enligt föreskrifter nr 83 (9).

6.1.2.4.1.2   Inställning av dynamometern

Med typgodkännandemyndighetens medgivande får en av följande metoder användas:

| 6.1.2.4.1.2.1 | Tillämpning av frihjulsfaktorer/frihjulskoefficienter på originalfordonet enligt följande:
  Om frihjulskoefficienter för det originalfordon som användes under typgodkännandet tillämpas gäller följande villkor:






  a) | Huvudfordonets vikt mäts med utrustningen för eftermontering installerad i fordonet, inklusive full motorgastank, eller beräknas som summan av originalfordonets referensvikt och vikten på utrustningen för eftermontering med full motorgastank. |
| --- | --- | --- |

6.1.2.4.1.2.1

Tillämpning av frihjulsfaktorer/frihjulskoefficienter på originalfordonet enligt följande:

Om frihjulskoefficienter för det originalfordon som användes under typgodkännandet tillämpas gäller följande villkor:

a)

Huvudfordonets vikt mäts med utrustningen för eftermontering installerad i fordonet, inklusive full motorgastank, eller beräknas som summan av originalfordonets referensvikt och vikten på utrustningen för eftermontering med full motorgastank.

| b) | Huvudfordonets tröghetsmassa fastställs utifrån det efterutrustade fordonets vikt. |
| --- | --- |

b)

Huvudfordonets tröghetsmassa fastställs utifrån det efterutrustade fordonets vikt.

| c) | Huvudfordonets rullmotstånd ska motsvara originalfordonets värde, proportionerligt justerat för huvudfordonets vikt som mäts eller beräknas enligt ovan, med formeln

  där







  F’0 | = | huvudfordonets rullmotstånd, |
| --- | --- | --- | --- |
| f0 | = | originalfordonets rullmotstånd, |
| m | = | originalfordonets referensvikt, |
| p | = | vikt på utrustning för eftermontering, |

c)

Huvudfordonets rullmotstånd ska motsvara originalfordonets värde, proportionerligt justerat för huvudfordonets vikt som mäts eller beräknas enligt ovan, med formeln

där

F’0

=

huvudfordonets rullmotstånd,

f0

=

originalfordonets rullmotstånd,

m

=

originalfordonets referensvikt,

p

=

vikt på utrustning för eftermontering,

| d) | övriga koefficienter för huvudfordonets motstånd ska motsvara originalfordonets koefficienter. |
| --- | --- |

d)

övriga koefficienter för huvudfordonets motstånd ska motsvara originalfordonets koefficienter.

| 6.1.2.4.1.2.2 | Tillämpning av tabellvärdena enligt följande:






  a) | Huvudfordonets vikt mäts med utrustningen för eftermontering installerad i fordonet, inklusive full motorgastank, eller beräknas som summan av originalfordonets referensvikt och vikten på utrustningen för eftermontering med full motorgastank. |
| --- | --- | --- |

6.1.2.4.1.2.2

Tillämpning av tabellvärdena enligt följande:

a)

Huvudfordonets vikt mäts med utrustningen för eftermontering installerad i fordonet, inklusive full motorgastank, eller beräknas som summan av originalfordonets referensvikt och vikten på utrustningen för eftermontering med full motorgastank.

| b) | Huvudfordonets tröghetsmassa fastställs utifrån det efterutrustade fordonets vikt. |
| --- | --- |

b)

Huvudfordonets tröghetsmassa fastställs utifrån det efterutrustade fordonets vikt.

| c) | Koefficient a ska motsvara det efterutrustade fordonets referensvikt. |
| --- | --- |

c)

Koefficient a ska motsvara det efterutrustade fordonets referensvikt.

| d) | Koefficient b ska motsvara originalfordonets referensvikt. |
| --- | --- |

d)

Koefficient b ska motsvara originalfordonets referensvikt.

6.1.2.4.1.3   Provning av utsläpp av avgaser i bensinläge

Om inte annat följer av kraven i punkt 6.1.2.4.1.5 ska provningarna utföras tre gånger med användning av referensbensin. Huvudfordonet (Huvudfordonen), med utrustningen för eftermontering installerad, ska uppfylla gränsvärdena enligt typgodkännandet för originalfordonet (originalfordonen), inklusive de försämringsfaktorer som tillämpades vid typgodkännandet av originalfordonet (originalfordonen).

6.1.2.4.1.4   Utan hinder av kraven i punkt 6.1.2.4.1.3 får för varje förorening eller kombination av föroreningar ett av de tre provresultaten överskrida det föreskrivna gränsvärdet med högst 10 %, förutsatt att de tre resultatens aritmetiska medelvärde ligger under det föreskrivna gränsvärdet. Om de föreskrivna gränsvärdena överskrids för mer än en förorening saknar det betydelse om detta inträffar i samma provning eller i olika provningar.

6.1.2.4.1.5   Antalet utsläppsprovningar som föreskrivs i punkt 6.1.2.4.1.3 kan minskas på följande villkor:

| a) | En provning krävs om resultatet för varje förorening som omfattas av begränsningar är högst 0,7 av gränsvärdet för utsläpp
  (dvs. V1 ≤ 0,70 G). |
| --- | --- |

a)

En provning krävs om resultatet för varje förorening som omfattas av begränsningar är högst 0,7 av gränsvärdet för utsläpp

(dvs. V1 ≤ 0,70 G).

| b) | Två provningar krävs om följande krav uppfylls för varje förorening som omfattas av begränsningar:
  V1 ≤ 0,85 G och V1 + V2 ≤ 1,70 G och V2 ≤ G.
  Därvid gäller att






  V1 | utsläppsvärdet på en förorening som erhålls i den första provningen av typ I, |
| --- | --- | --- |
| V2 | utsläppsvärdet på en förorening som erhålls i den andra provningen av typ I, |
| G | gränsvärdet för utsläpp för en förorening (CO/HC/NOx) enligt typgodkännandet för fordonet(en) dividerat med försämringsfaktorerna. |

b)

Två provningar krävs om följande krav uppfylls för varje förorening som omfattas av begränsningar:

V1 ≤ 0,85 G och V1 + V2 ≤ 1,70 G och V2 ≤ G.

Därvid gäller att

V1

utsläppsvärdet på en förorening som erhålls i den första provningen av typ I,

V2

utsläppsvärdet på en förorening som erhålls i den andra provningen av typ I,

G

gränsvärdet för utsläpp för en förorening (CO/HC/NOx) enligt typgodkännandet för fordonet(en) dividerat med försämringsfaktorerna.

6.1.2.4.1.6   Provning av utsläpp av avgaser i motorgasläge

Om inte annat följer av kraven i punkt 6.1.2.4.1.8 ska provningarna utföras tre gånger för varje sorts referensmotorgas. Huvudfordonet (Huvudfordonen), med utrustningen för eftermontering installerad, ska uppfylla gränsvärdena enligt typgodkännandet för originalfordonet (originalfordonen), inklusive de försämringsfaktorer som tillämpades vid typgodkännandet av originalfordonet (originalfordonen).

Om huvudfordonet uppfyller kraven i föreskrifter nr 83, ändringsserie 05, eller Europaparlamentets och rådets direktiv 98/69/EG (11), eller föreskrifter nr 49, ändringsserie 04, eller Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/96/EG (12) får fordonet använda bensin under högst 90 sek i varje provning.

För fordon som uppfyller kraven i senare ändringsserier till föreskrifterna nr 83 och 49, eller senare ändringsdirektiv eller EU-förordningar får denna period inte överstiga 60 sek.

6.1.2.4.1.6.1   Start av motorn

Det är tillåtet att starta motorn på bensin och byta till motorgas efter en förutbestämd tidsperiod som inte kan ändras av föraren.

6.1.2.4.1.6.2   Bensinanvändning

Om huvudfordonet uppfyller kraven i föreskrifter nr 83, ändringsserie 05, eller direktiv 98/69/EG, eller föreskrifter nr 49, ändringsserie 04, eller direktiv 1999/96/EG får fordonet använda bensin under högst 90 sek i varje provning.

För fordon som uppfyller kraven i senare ändringsserier till föreskrifterna nr 83 och 49, eller senare ändringsdirektiv eller EU-förordningar får denna period inte överstiga 60 sek.

6.1.2.4.1.6.3   Särskilda bestämmelser för direktinsprutade bensinmotorer

Utan hinder av kraven i punkt 6.1.2.4.1.6.2 får fordon med direktinsprutade bensinmotorer använda enbart bensin eller bensin i kombination med motorgas under hela provningscykeln, på villkor att energiförbrukningen av gas är minst 80 % av hela den energimängd som förbrukas under provningen.

Procentsatsen ska beräknas efter den metod som anges i bilaga 6A.

6.1.2.4.1.7   Utan hinder av kraven i punkt 6.1.2.4.1.6 får för varje förorening eller kombination av föroreningar ett av de tre provresultaten överskrida det föreskrivna gränsvärdet med högst 10 %, förutsatt att de tre resultatens aritmetiska medelvärde ligger under det föreskrivna gränsvärdet. I detta fall får de föreskrivna gränsvärdena överskridas för fler än en förorening i samma provning eller olika provningar.

6.1.2.4.1.8   Antalet utsläppsprovningar som föreskrivs i punkt 6.1.2.4.1.6 för varje motorgasreferensbränsle kan minskas på följande villkor:

| a) | En provning utförs om det resultat som erhållits för varje förorening eller för det kombinerade utsläppet av två föroreningar som omfattas av en begränsning är mindre än eller lika med 0,7 av gränsvärdet för utsläpp (dvs. M1 ≤ 0,70 G). |
| --- | --- |

a)

En provning utförs om det resultat som erhållits för varje förorening eller för det kombinerade utsläppet av två föroreningar som omfattas av en begränsning är mindre än eller lika med 0,7 av gränsvärdet för utsläpp (dvs. M1 ≤ 0,70 G).

| b) | Två provningar utförs om följande krav uppfylls för varje förorening eller för det kombinerade utsläppet av två föroreningar som omfattas av en begränsning:
  M1 ≤ 0,85 G och M1 + M2 ≤ 1,70 G och M2 ≤ G.
  Därvid gäller att






  M1 | utsläppsvärdet på en förorening som erhålls i den första provningen av typ I, |
| --- | --- | --- |
| M2 | utsläppsvärdet på en förorening som erhålls i den andra provningen av typ I, |
| G | gränsvärdet för utsläpp för en förorening (CO/HC/NOx) eller summan av två föroreningar (HC + NOx) enligt typgodkännandet för fordonet (fordonen) dividerat med försämringsfaktorerna. |

b)

Två provningar utförs om följande krav uppfylls för varje förorening eller för det kombinerade utsläppet av två föroreningar som omfattas av en begränsning:

M1 ≤ 0,85 G och M1 + M2 ≤ 1,70 G och M2 ≤ G.

Därvid gäller att

M1

utsläppsvärdet på en förorening som erhålls i den första provningen av typ I,

M2

utsläppsvärdet på en förorening som erhålls i den andra provningen av typ I,

G

gränsvärdet för utsläpp för en förorening (CO/HC/NOx) eller summan av två föroreningar (HC + NOx) enligt typgodkännandet för fordonet (fordonen) dividerat med försämringsfaktorerna.

6.1.2.4.2   Särskilda krav för provningar av typ II (utsläpp av kolmonoxid på tomgång) för fordon med en maximivikt på över 3 500 kg.

| 6.1.2.4.2.1 | Ett provexemplar av den motorgasutrustning för eftermontering som beskrivs i punkt 2.2 i dessa föreskrifter, installerad i det huvudfordon som beskrivs i punkt 2.5 i dessa föreskrifter, ska genomgå de provningsförfaranden för typ II som beskrivs i föreskrifter nr 83 (9). |
| --- | --- |

6.1.2.4.2.1

Ett provexemplar av den motorgasutrustning för eftermontering som beskrivs i punkt 2.2 i dessa föreskrifter, installerad i det huvudfordon som beskrivs i punkt 2.5 i dessa föreskrifter, ska genomgå de provningsförfaranden för typ II som beskrivs i föreskrifter nr 83 (9).

| 6.1.2.4.2.2 | Utan hinder av bestämmelserna i föreskrifter nr 83 (9) ska provningen av typ II utföras på begäran av utrustningens tillverkare med endast ett motorgasreferensbränsle, utvalt av den tekniska enhet som utför provningen. |
| --- | --- |

6.1.2.4.2.2

Utan hinder av bestämmelserna i föreskrifter nr 83 (9) ska provningen av typ II utföras på begäran av utrustningens tillverkare med endast ett motorgasreferensbränsle, utvalt av den tekniska enhet som utför provningen.

6.1.2.4.3   Motorgasutrustning för eftermontering enligt punkt 2.2 i dessa föreskrifter, installerad i huvudfordonet (huvudfordonen), ska klara kraven och provningarna i föreskrifter nr 83 (9) i både bensinläge och motorgasläge.

| 6.1.2.4.3.1 | Utsläppen av CO2 beräknas enligt föreskrifter nr 101 för varje huvudfordon, om tillämpligt.
  Medelvärdet av CO2-utsläppen beräknas enligt formeln


  där






  i | antal huvudfordon (i = 1 till n), |
| --- | --- | --- |
| CO2Ai | medelvärdet av utsläppen av CO2 som erhållits från de tre provningarna av typ I med utrustningen för eftermontering och motorgas A för fordon nr i, |
| CO2Bi | medelvärdet av utsläppen av CO2 som erhållits från de tre provningarna av typ I med utrustningen för eftermontering och motorgas B för fordon nr i, |
| CO2bensin.i | medelvärdet av utsläppen av CO2 som erhållits från de tre provningarna av typ I med referensbensin för fordon nr i. |

6.1.2.4.3.1

Utsläppen av CO2 beräknas enligt föreskrifter nr 101 för varje huvudfordon, om tillämpligt.

Medelvärdet av CO2-utsläppen beräknas enligt formeln

där

i

antal huvudfordon (i = 1 till n),

CO2Ai

medelvärdet av utsläppen av CO2 som erhållits från de tre provningarna av typ I med utrustningen för eftermontering och motorgas A för fordon nr i,

CO2Bi

medelvärdet av utsläppen av CO2 som erhållits från de tre provningarna av typ I med utrustningen för eftermontering och motorgas B för fordon nr i,

CO2bensin.i

medelvärdet av utsläppen av CO2 som erhållits från de tre provningarna av typ I med referensbensin för fordon nr i.

| 6.1.2.4.3.2 | Den genomsnittliga bränsleförbrukningen beräknas på samma sätt som medelvärdet av CO2-utsläppen, enligt beskrivningen i punkt 6.1.2.4.3.1. |
| --- | --- |

6.1.2.4.3.2

Den genomsnittliga bränsleförbrukningen beräknas på samma sätt som medelvärdet av CO2-utsläppen, enligt beskrivningen i punkt 6.1.2.4.3.1.

| 6.1.2.4.3.3 | Förhållandena mellan CO2-utsläppen och bränsleförbrukningen beräknas enligt formeln


  För varje fordon i familjen multipliceras de officiella värdena på CO2 utsläppen med förhållandena ovan. |
| --- | --- |

6.1.2.4.3.3

Förhållandena mellan CO2-utsläppen och bränsleförbrukningen beräknas enligt formeln

För varje fordon i familjen multipliceras de officiella värdena på CO2 utsläppen med förhållandena ovan.

6.1.2.5   Utsläpp av avgaser (fordonskategorierna M2, M3, N2 och N3)

Denna punkt berör enbart de specifika kraven för utsläpp från dieselmotorer som godkänts enligt föreskrifter nr 49 och med motorgasutrustning för eftermontering installerad (tvåbränslefordon) om så krävs.

6.1.3   Effektkrav

Huvudfordonet (huvudfordonen) eller motorn (motorerna) genomgår följande provningar:

6.1.3.1   Ett provexemplar av den motorgasutrustning för eftermontering enligt punkt 2.2 i dessa föreskrifter, installerad i huvudfordonet (huvudfordonen) eller på huvudmotorn (huvudmotorerna) genomgår de provningsförfaranden som beskrivs i punkt 6.1.3.2 eller 6.1.3.3. Den uppmätta effekten med motorgas ska vara lägre än den uppmätta effekten med bensin + 5 %.

6.1.3.2   Chassidynamometermetoden

Den maximala effekten vid hjulen mäts på en dynamometerbänk för varje huvudfordon med följande bränslen:

| a) | Referensbensin. |
| --- | --- |

a)

Referensbensin.

| b) | Referensmotorgas A eller B. |
| --- | --- |

b)

Referensmotorgas A eller B.

Medelvärdet av effektmätningarna beräknas enligt följande:

Formula

Formula

Förhållandet av motoreffekten beräknas enligt följande:

Formula

För varje fordon i familjen multipliceras de officiella värdena på motoreffekten med förhållandet ovan.

6.1.3.3   Motordynamometermetoden

Den maximala effekten vid vevaxeln mäts på en motordynamometer enligt föreskrifter nr 85 för varje huvudfordon med följande bränslen:

| a) | Konventionell bensin eller diesel. |
| --- | --- |

a)

Konventionell bensin eller diesel.

| b) | Konventionell motorgas. |
| --- | --- |

b)

Konventionell motorgas.

Medelvärdet av effektmätningarna beräknas enligt följande:

Formula

Formula

Förhållandet av motoreffekten beräknas enligt följande:

Formula

För varje fordon i familjen multipliceras de officiella värdena på motoreffekten med förhållandet ovan.

6.1.4   OBD-krav och provningar för fordon med motorgasutrustning för eftermontering installerad.

| 6.1.4.1 | I denna punkt gäller följande definitioner:






  6.1.4.1.1 | ursprunglig utsläppsrelaterad komponent: varje komponent i luftinloppet eller avgas- eller avdunstningssystemet som förser bensinkontrollen med indata eller som mottar utdata från bensinkontrollen. |
| --- | --- | --- |

6.1.4.1

I denna punkt gäller följande definitioner:

6.1.4.1.1

ursprunglig utsläppsrelaterad komponent: varje komponent i luftinloppet eller avgas- eller avdunstningssystemet som förser bensinkontrollen med indata eller som mottar utdata från bensinkontrollen.

| 6.1.4.1.2 | utsläppsrelaterad komponent för motorgas: varje komponent i luftinloppet eller avgassystemet som förser motorgaskontrollen med indata eller som mottar utdata från motorgaskontrollen. |
| --- | --- |

6.1.4.1.2

utsläppsrelaterad komponent för motorgas: varje komponent i luftinloppet eller avgassystemet som förser motorgaskontrollen med indata eller som mottar utdata från motorgaskontrollen.

| 6.1.4.2 | Om så krävs för att motorgasutrustningen för eftermontering ska passa korrekt i fordonet är det tillåtet att simulera riktig drift av de ursprungliga utsläppsrelaterade komponenterna som inte används i motorgasläge. |
| --- | --- |

6.1.4.2

Om så krävs för att motorgasutrustningen för eftermontering ska passa korrekt i fordonet är det tillåtet att simulera riktig drift av de ursprungliga utsläppsrelaterade komponenterna som inte används i motorgasläge.

| 6.1.4.3 | Motorgasutrustning för eftermontering som beskrivs i punkt 2.2 i dessa föreskrifter, installerad i huvudfordonet (huvudfordonen), ska klara kraven och provningarna i bilaga 11 i föreskrifter nr 83, ändringsserie 05, i både bensinläge och motorgasläge. |
| --- | --- |

6.1.4.3

Motorgasutrustning för eftermontering som beskrivs i punkt 2.2 i dessa föreskrifter, installerad i huvudfordonet (huvudfordonen), ska klara kraven och provningarna i bilaga 11 i föreskrifter nr 83, ändringsserie 05, i både bensinläge och motorgasläge.

| 6.1.4.4 | Specifika OBD-krav och provningar för utrustning för eftermontering av master-slavtyp:






  6.1.4.4.1 | Utan hinder av kraven i punkt 6.1.4.3 ska utrustning för eftermontering av master-slavtyp uppfylla följande krav:






  a) | Den elektroniska styrenheten för bensin ska vara aktiverad för motorstyrning i både bensinläge och motorgasläge. |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.4.4

Specifika OBD-krav och provningar för utrustning för eftermontering av master-slavtyp:

6.1.4.4.1

Utan hinder av kraven i punkt 6.1.4.3 ska utrustning för eftermontering av master-slavtyp uppfylla följande krav:

a)

Den elektroniska styrenheten för bensin ska vara aktiverad för motorstyrning i både bensinläge och motorgasläge.

| b) | Under bensindrift ska OBD-systemet för bensin vara fordonets enda OBD-system. |
| --- | --- |

b)

Under bensindrift ska OBD-systemet för bensin vara fordonets enda OBD-system.

| c) | Under motorgasdrift ska OBD-systemet för bensin fortfarande övervaka de ursprungliga utsläppsrelaterade komponenterna, med undantag för de som inte används. |
| --- | --- |

c)

Under motorgasdrift ska OBD-systemet för bensin fortfarande övervaka de ursprungliga utsläppsrelaterade komponenterna, med undantag för de som inte används.

| d) | Under motorgasdrift ska den elektroniska styrenheten för motorgas endast övervaka de utsläppsrelaterade komponenterna för motorgas samt deras elanslutningar. |
| --- | --- |

d)

Under motorgasdrift ska den elektroniska styrenheten för motorgas endast övervaka de utsläppsrelaterade komponenterna för motorgas samt deras elanslutningar.

| 6.1.4.4.2 | Utan hinder av kraven i punkt 6.1.4.3 ska motorgasutrustning för eftermontering genomgå följande provningar som, i fråga om provningar av typ I, ska utföras enligt föreskrifter nr 83 (9).






  6.1.4.4.2.1 | Följande provningar ska utföras på ett huvudfordon där motorgasutrustning för eftermontering är installerad:






  a) | Den elektroniska styrenheten för motorgas ska följa den elektroniska styrenheten för bensin i fråga om bränslestrategier (t.ex. insprutning). Detta kan påvisas genom ett övervakningsprogram (diagnosprogram), genom att modifiera signalen från en av bensinsystemets sensorer som påverkar insprutningstiden. |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.4.4.2

Utan hinder av kraven i punkt 6.1.4.3 ska motorgasutrustning för eftermontering genomgå följande provningar som, i fråga om provningar av typ I, ska utföras enligt föreskrifter nr 83 (9).

6.1.4.4.2.1

Följande provningar ska utföras på ett huvudfordon där motorgasutrustning för eftermontering är installerad:

a)

Den elektroniska styrenheten för motorgas ska följa den elektroniska styrenheten för bensin i fråga om bränslestrategier (t.ex. insprutning). Detta kan påvisas genom ett övervakningsprogram (diagnosprogram), genom att modifiera signalen från en av bensinsystemets sensorer som påverkar insprutningstiden.

| b) | Under en provning av typ I på bensin ska den ursprungliga felindikatorn aktiveras om det sker en elektrisk frånkoppling av någon ursprunglig utsläppsrelaterad komponent. |
| --- | --- |

b)

Under en provning av typ I på bensin ska den ursprungliga felindikatorn aktiveras om det sker en elektrisk frånkoppling av någon ursprunglig utsläppsrelaterad komponent.

| c) | Under en provning av typ I på motorgas ska den ursprungliga felindikatorn aktiveras om det sker en elektrisk frånkoppling av någon ursprunglig utsläppsrelaterad komponent som används under motorgasdrift. |
| --- | --- |

c)

Under en provning av typ I på motorgas ska den ursprungliga felindikatorn aktiveras om det sker en elektrisk frånkoppling av någon ursprunglig utsläppsrelaterad komponent som används under motorgasdrift.

| 6.1.4.4.2.2 | Följande provningar ska utföras på det/de huvudfordon som har motorgasutrustning för eftermontering installerad, men endast i motorgasläge:






  a) | Under en provning av typ I görs en elektrisk frånkoppling av en utsläppsrelaterad komponent för motorgasdrift. |
| --- | --- | --- |

6.1.4.4.2.2

Följande provningar ska utföras på det/de huvudfordon som har motorgasutrustning för eftermontering installerad, men endast i motorgasläge:

a)

Under en provning av typ I görs en elektrisk frånkoppling av en utsläppsrelaterad komponent för motorgasdrift.

| b) | Under en provning av typ I ersätts en utsläppsrelaterad komponent för motorgasdrift med en felaktig komponent eller så görs en elektronisk simulering av ett sådant fel. |
| --- | --- |

b)

Under en provning av typ I ersätts en utsläppsrelaterad komponent för motorgasdrift med en felaktig komponent eller så görs en elektronisk simulering av ett sådant fel.

Den ursprungliga felindikatorn eller automatisk övergång från motorgasläge till bensinläge ska aktiveras innan provningarnas slut, under något av ovanstående förhållanden.

| 6.1.4.4.2.3 | Felkoder som beror på felfunktion hos utsläppsrelaterade komponenter för motorgasdrift och deras elanslutningar ska lagras i den elektroniska styrenheten för motorgas. |
| --- | --- |

6.1.4.4.2.3

Felkoder som beror på felfunktion hos utsläppsrelaterade komponenter för motorgasdrift och deras elanslutningar ska lagras i den elektroniska styrenheten för motorgas.

| 6.1.4.4.2.4 | Utrustningens tillverkare ska ge specifika instruktioner för hur felkoderna för motorgas som avses i punkt 6.1.4.4.2.3 ska tolkas. |
| --- | --- |

6.1.4.4.2.4

Utrustningens tillverkare ska ge specifika instruktioner för hur felkoderna för motorgas som avses i punkt 6.1.4.4.2.3 ska tolkas.

6.2   Del II – Specifikationer för CNG-utrustning för eftermontering

6.2.1   Krav för installation av specifik utrustning för användning av komprimerad naturgas (CNG) i ett fordons framdrivningssystem

| 6.2.1.1 | CNG-utrustning för eftermontering ska bestå av åtminstone följande komponenter:






  6.2.1.1.1 | De komponenter som anges i föreskrifter nr 110 och som bedöms vara nödvändiga. |
| --- | --- | --- |

6.2.1.1

CNG-utrustning för eftermontering ska bestå av åtminstone följande komponenter:

6.2.1.1.1

De komponenter som anges i föreskrifter nr 110 och som bedöms vara nödvändiga.

| 6.2.1.1.2 | Installationsmanual. |
| --- | --- |

6.2.1.1.2

Installationsmanual.

| 6.2.1.1.3 | Slutanvändarmanual. |
| --- | --- |

6.2.1.1.3

Slutanvändarmanual.

| 6.2.1.2 | CNG-utrustning för eftermontering kan även innehålla komponenter som anges som valfria i föreskrifter nr 110. |
| --- | --- |

6.2.1.2

CNG-utrustning för eftermontering kan även innehålla komponenter som anges som valfria i föreskrifter nr 110.

| 6.2.1.3 | CNG-utrustning för eftermontering som är korrekt installerad i ett fordon enligt ovannämnda installationsmanual ska uppfylla installationskraven i föreskrifter nr 110. När det gäller fixering av bränslebehållaren ska kraven i föreskrifter nr 110 anses som uppfyllda om kraven i bilaga 5 till dessa föreskrifter är uppfyllda. |
| --- | --- |

6.2.1.3

CNG-utrustning för eftermontering som är korrekt installerad i ett fordon enligt ovannämnda installationsmanual ska uppfylla installationskraven i föreskrifter nr 110. När det gäller fixering av bränslebehållaren ska kraven i föreskrifter nr 110 anses som uppfyllda om kraven i bilaga 5 till dessa föreskrifter är uppfyllda.

6.2.2   Utsläpp av föroreningar och CO2 (endast för fordon i kategorierna M1 och N1)

6.2.2.1   Ett provexemplar av den CNG-utrustning för eftermontering som beskrivs i punkt 2.2 i dessa föreskrifter, installerat i det huvudfordon som beskrivs i punkt 2.5 i dessa föreskrifter, ska genomgå de provningsförfaranden som beskrivs i föreskrifter nr 83 (9) och nr 101, eller nr 49 (10), om tillämpligt, inom ramen för kraven i punkt 6.2.2.5 och 6.2.2.6.

Fordonen och/eller motorerna utsätts också för jämförande provning av maximal effekt som beskrivs i föreskrifter nr 85 för motorer samt definieras i punkt 6.2.3 för fordon.

6.2.2.2   Motorns bränslekrav: de bränsletyper som normalt används av motorn enligt följande indelning:

| a) | Endast CNG (CNG-läge) för enbränslefordon (9). |
| --- | --- |

a)

Endast CNG (CNG-läge) för enbränslefordon (9).

| b) | Antingen blyfri bensin (bensinläge) eller CNG (CNG-läge) för tvåbränslefordon. |
| --- | --- |

b)

Antingen blyfri bensin (bensinläge) eller CNG (CNG-läge) för tvåbränslefordon.

| c) | Diesel eller både diesel och CNG (två bränsletyper).
  (Bestämmelser för två bränsletyper återstår att fastställa.) |
| --- | --- |

c)

Diesel eller både diesel och CNG (två bränsletyper).

(Bestämmelser för två bränsletyper återstår att fastställa.)

6.2.2.3   Med föroreningar avses följande:

| a) | Kolmonoxid. |
| --- | --- |

a)

Kolmonoxid.

| b) | Kolväten, förutsatt följande förhållanden:


  CH1,85

  för bensin.


  CH1,86

  för diesel.


  CH4

  för CNG.


  CH (återstår att fastställa)
  för två bränsletyper. |
| --- | --- |

b)

Kolväten, förutsatt följande förhållanden:

CH1,85

  för bensin.

CH1,86

  för diesel.

CH4

  för CNG.

CH (återstår att fastställa)
  för två bränsletyper.

| c) | Kväveoxider, där kvävet uttrycks som kvävedioxidekvivalenter (NO2). |
| --- | --- |

c)

Kväveoxider, där kvävet uttrycks som kvävedioxidekvivalenter (NO2).

| d) | Partiklar osv. |
| --- | --- |

d)

Partiklar osv.

6.2.2.4   Utsläpp av avgaser (fordonskategorierna M1 och N1 och CO2-utsläpp för fordon i kategori M1):

6.2.2.4.1   Specifika krav på provning av typ I (kontroll av genomsnittliga utsläpp av avgaser efter kallstart):

6.2.2.4.1.1   Mätning av utsläpp från avgasröret ska utföras efter kallstart med varje bränsle, nämligen

| a) | referensbensin, |
| --- | --- |

a)

referensbensin,

| b) | referensbränsle G20, |
| --- | --- |

b)

referensbränsle G20,

| c) | referensbränsle G25. |
| --- | --- |

c)

referensbränsle G25.

Utsläpp av CO, HC och NOx beräknas enligt föreskrifter nr 83 (9).

6.2.2.4.1.2   Inställning av dynamometern

Efter godkännande från typgodkännandemyndigheten får en av följande metoder användas:

| 6.2.2.4.1.2.1 | Tillämpning av frihjulsfaktorer/frihjulskoefficienter på originalfordonet enligt följande:
  Om frihjulskoefficienter för det originalfordon som användes under typgodkännandet tillämpas gäller följande villkor:






  a) | Huvudfordonets vikt mäts med utrustningen för eftermontering installerad i fordonet, inklusive full CNG-tank, eller beräknas som summan av originalfordonets referensvikt och vikten på utrustningen för eftermontering med full CNG-tank. |
| --- | --- | --- |

6.2.2.4.1.2.1

Tillämpning av frihjulsfaktorer/frihjulskoefficienter på originalfordonet enligt följande:

Om frihjulskoefficienter för det originalfordon som användes under typgodkännandet tillämpas gäller följande villkor:

a)

Huvudfordonets vikt mäts med utrustningen för eftermontering installerad i fordonet, inklusive full CNG-tank, eller beräknas som summan av originalfordonets referensvikt och vikten på utrustningen för eftermontering med full CNG-tank.

| b) | Huvudfordonets tröghetsmassa fastställs utifrån det efterutrustade fordonets vikt. |
| --- | --- |

b)

Huvudfordonets tröghetsmassa fastställs utifrån det efterutrustade fordonets vikt.

| c) | Huvudfordonets rullmotstånd ska motsvara originalfordonets värde, proportionerligt justerat för huvudfordonets vikt som mäts eller beräknas enligt ovan, med formeln

  där







  f’0 | = | huvudfordonets rullmotstånd, |
| --- | --- | --- | --- |
| f0 | = | originalfordonets rullmotstånd, |
| m | = | originalfordonets referensvikt, |
| p | = | vikt på utrustning för eftermontering. |

c)

Huvudfordonets rullmotstånd ska motsvara originalfordonets värde, proportionerligt justerat för huvudfordonets vikt som mäts eller beräknas enligt ovan, med formeln

där

f’0

=

huvudfordonets rullmotstånd,

f0

=

originalfordonets rullmotstånd,

m

=

originalfordonets referensvikt,

p

=

vikt på utrustning för eftermontering.

| d) | Övriga koefficienter för huvudfordonets motstånd ska motsvara originalfordonets koefficienter. |
| --- | --- |

d)

Övriga koefficienter för huvudfordonets motstånd ska motsvara originalfordonets koefficienter.

| 6.2.2.4.1.2.2 | Tillämpning av tabellvärdena enligt följande:






  a) | Huvudfordonets vikt mäts med utrustningen för eftermontering installerad i fordonet, inklusive full CNG-tank, eller beräknas som summan av originalfordonets referensvikt och vikten på utrustningen för eftermontering med full CNG-tank. |
| --- | --- | --- |

6.2.2.4.1.2.2

Tillämpning av tabellvärdena enligt följande:

a)

Huvudfordonets vikt mäts med utrustningen för eftermontering installerad i fordonet, inklusive full CNG-tank, eller beräknas som summan av originalfordonets referensvikt och vikten på utrustningen för eftermontering med full CNG-tank.

| b) | Huvudfordonets tröghetsmassa fastställs utifrån det efterutrustade fordonets vikt. |
| --- | --- |

b)

Huvudfordonets tröghetsmassa fastställs utifrån det efterutrustade fordonets vikt.

| c) | Koefficient a ska motsvara det efterutrustade fordonets referensvikt. |
| --- | --- |

c)

Koefficient a ska motsvara det efterutrustade fordonets referensvikt.

| d) | Koefficient b ska motsvara originalfordonets referensvikt. |
| --- | --- |

d)

Koefficient b ska motsvara originalfordonets referensvikt.

6.2.2.4.1.3   Provning av utsläpp av avgaser i bensinläge

Om inte annat följer av kraven i punkt 6.2.2.4.1.5 ska provningarna utföras tre gånger med användning av referensbensin. Huvudfordonet (huvudfordonen), med utrustningen för eftermontering installerad, ska uppfylla gränsvärdena enligt typgodkännandet för originalfordonet (originalfordonen), inklusive de försämringsfaktorer som tillämpades vid typgodkännandet av originalfordonet (originalfordonen).

6.2.2.4.1.4   Utan hinder av kraven i punkt 6.2.2.4.1.3 får för varje förorening eller kombination av föroreningar ett av de tre provresultaten överskrida det föreskrivna gränsvärdet med högst 10 %, förutsatt att de tre resultatens aritmetiska medelvärde ligger under det föreskrivna gränsvärdet. I detta fall får de föreskrivna gränsvärdena överskridas för fler än en förorening i samma provning eller olika provningar.

6.2.2.4.1.5   Antalet utsläppsprovningar som föreskrivs i punkt 6.2.2.4.1.3 kan minskas på följande villkor:

| a) | En provning utförs om resultatet för varje förorening som omfattas av begränsningar är högst 0,7 av gränsvärdet för utsläpp
  (dvs. V1 ≤ 0,70 G). |
| --- | --- |

a)

En provning utförs om resultatet för varje förorening som omfattas av begränsningar är högst 0,7 av gränsvärdet för utsläpp

(dvs. V1 ≤ 0,70 G).

| b) | Två provningar utförs om följande krav uppfylls för varje förorening som omfattas av begränsningar:
  V1 ≤ 0,85 G och V1 + V2 ≤ 1,70 G och V2 ≤ G.
  Därvid gäller att






  V1 | utsläppsvärdet på en förorening som erhålls i den första provningen av typ I, |
| --- | --- | --- |
| V2 | utsläppsvärdet på en förorening som erhålls i den andra provningen av typ I, |
| G | gränsvärdet för utsläpp för en förorening (CO/HC/NOx) enligt typgodkännandet för fordonet(en) dividerat med försämringsfaktorerna. |

b)

Två provningar utförs om följande krav uppfylls för varje förorening som omfattas av begränsningar:

V1 ≤ 0,85 G och V1 + V2 ≤ 1,70 G och V2 ≤ G.

Därvid gäller att

V1

utsläppsvärdet på en förorening som erhålls i den första provningen av typ I,

V2

utsläppsvärdet på en förorening som erhålls i den andra provningen av typ I,

G

gränsvärdet för utsläpp för en förorening (CO/HC/NOx) enligt typgodkännandet för fordonet(en) dividerat med försämringsfaktorerna.

6.2.2.4.1.6   Provning av utsläpp av avgaser i CNG-läge

Om inte annat följer av kraven i punkt 6.2.2.4.1.8 ska provningarna utföras tre gånger för varje sorts CNG-referensbränsle. Huvudfordonet (huvudfordonen), med utrustningen för eftermontering installerad, ska uppfylla gränsvärdena enligt typgodkännandet för originalfordonet (originalfordonen), inklusive de försämringsfaktorer som tillämpades vid typgodkännandet av originalfordonet (originalfordonen).

Om huvudfordonet (huvudfordonen) uppfyller kraven i föreskrifter nr 83, ändringsserie 05, eller direktiv 98/69/EG, eller föreskrifter nr 49, ändringsserie 04, eller direktiv 1999/96/EG får fordonet använda bensin under högst 90 sek i varje provning.

För fordon som uppfyller kraven i senare ändringsserier till föreskrifterna nr 83 och 49, eller senare ändringsdirektiv eller EU-förordningar får denna period inte överstiga 60 sek.

6.2.2.4.1.6.1   Start av motorn

Det är tillåtet att starta motorn på bensin och byta till CNG efter en förutbestämd tidsperiod som inte kan ändras av föraren.

6.2.2.4.1.6.2   Bensinanvändning

Om huvudfordonet uppfyller kraven i föreskrifter nr 83, ändringsserie 05, eller direktiv 98/69/EG, eller föreskrifter nr 49, ändringsserie 04, eller direktiv 1999/96/EG får fordonet använda bensin under högst 90 sek i varje provning.

För fordon som uppfyller kraven i senare ändringsserier till föreskrifterna nr 83 och 49, eller senare ändringsdirektiv eller EU-förordningar får denna period inte överstiga 60 sek.

6.2.2.4.1.6.3   Särskilda bestämmelser för direktinsprutade bensinmotorer

Utan hinder av kraven i punkt 6.2.2.4.1.6.2 får fordon med direktinsprutade bensinmotorer använda enbart bensin eller bensin i kombination med CNG under hela provningscykeln, på villkor att energiförbrukningen av gas är minst 80 % av hela den energimängd som förbrukas under provningen.

Procentsatsen ska beräknas efter den metod som anges i bilaga 6B.

6.2.2.4.1.7   Utan hinder av kraven i punkt 6.2.2.4.1.6 får för varje förorening eller kombination av föroreningar ett av de tre provresultaten överskrida det föreskrivna gränsvärdet med högst 10 %, förutsatt att de tre resultatens aritmetiska medelvärde ligger under det föreskrivna gränsvärdet. I detta fall får de föreskrivna gränsvärdena överskridas för fler än en förorening i samma provning eller olika provningar.

6.2.2.4.1.8   Antalet utsläppsprovningar som föreskrivs i punkt 6.2.2.4.1.6 för varje CNG-referensbränsle kan minskas på följande villkor:

| a) | En provning utförs om resultatet för varje förorening som omfattas av begränsningar är högst 0,7 av gränsvärdet för utsläpp
  (dvs. M1 ≤ 0,70 G). |
| --- | --- |

a)

En provning utförs om resultatet för varje förorening som omfattas av begränsningar är högst 0,7 av gränsvärdet för utsläpp

(dvs. M1 ≤ 0,70 G).

| b) | Två provningar utförs om följande krav uppfylls för varje förorening som omfattas av begränsningar:
  M1 ≤ 0,85 G och M1 + M2 ≤ 1,70 G och M2 ≤ G.
  Därvid gäller att






  M1 | utsläppsvärdet på en förorening som erhålls i den första provningen av typ I, |
| --- | --- | --- |
| M2 | utsläppsvärdet på en förorening som erhålls i den andra provningen av typ I, |
| G | gränsvärdet för utsläpp för en förorening (CO/HC/NOx) enligt typgodkännandet för fordonet(en) dividerat med försämringsfaktorerna. |

b)

Två provningar utförs om följande krav uppfylls för varje förorening som omfattas av begränsningar:

M1 ≤ 0,85 G och M1 + M2 ≤ 1,70 G och M2 ≤ G.

Därvid gäller att

M1

utsläppsvärdet på en förorening som erhålls i den första provningen av typ I,

M2

utsläppsvärdet på en förorening som erhålls i den andra provningen av typ I,

G

gränsvärdet för utsläpp för en förorening (CO/HC/NOx) enligt typgodkännandet för fordonet(en) dividerat med försämringsfaktorerna.

6.2.2.4.2   Särskilda krav för provningar av typ II (utsläpp av kolmonoxid på tomgång) för fordon med en maximivikt på över 3 500 kg.

| 6.2.2.4.2.1 | Ett provexemplar av den CNG-utrustning för eftermontering som beskrivs i punkt 2.2 i dessa föreskrifter, installerad i det huvudfordon som beskrivs i punkt 2.5 i dessa föreskrifter, ska genomgå de provningsförfaranden för typ II som beskrivs i föreskrifter nr 83 (9). |
| --- | --- |

6.2.2.4.2.1

Ett provexemplar av den CNG-utrustning för eftermontering som beskrivs i punkt 2.2 i dessa föreskrifter, installerad i det huvudfordon som beskrivs i punkt 2.5 i dessa föreskrifter, ska genomgå de provningsförfaranden för typ II som beskrivs i föreskrifter nr 83 (9).

| 6.2.2.4.2.2 | Utan hinder av bestämmelserna i föreskrifter nr 83 (9) ska provningen av typ II utföras på begäran av utrustningens tillverkare med endast ett CNG-referensbränsle, utvalt av den tekniska enhet som utför provningen. |
| --- | --- |

6.2.2.4.2.2

Utan hinder av bestämmelserna i föreskrifter nr 83 (9) ska provningen av typ II utföras på begäran av utrustningens tillverkare med endast ett CNG-referensbränsle, utvalt av den tekniska enhet som utför provningen.

6.2.2.4.3   Beräkning av CO2-utsläpp och bränsleförbrukning (för fordonskategorier M1 och N1)

| 6.2.2.4.3.1 | Utsläppen av CO2 beräknas enligt föreskrifter nr 101 för varje huvudfordon, om tillämpligt.
  Medelvärdet av CO2-utsläppen beräknas enligt formeln


  där






  i | antal huvudfordon (i = 1 till n), |
| --- | --- | --- |
| CO2G20 | medelvärdet av utsläppen av CO2 som erhållits från de tre provningarna av typ I med utrustningen för eftermontering och CNG G20 för fordon nr i, |
| CO2G25 | medelvärdet av utsläppen av CO2 som erhållits från de tre provningarna av typ I med utrustningen för eftermontering och CNG G25 för fordon nr i, |
| CO2bensin.i | medelvärdet av utsläppen av CO2 som erhållits från de tre provningarna av typ I med referensbensin för fordon nr i. |

6.2.2.4.3.1

Utsläppen av CO2 beräknas enligt föreskrifter nr 101 för varje huvudfordon, om tillämpligt.

Medelvärdet av CO2-utsläppen beräknas enligt formeln

där

i

antal huvudfordon (i = 1 till n),

CO2G20

medelvärdet av utsläppen av CO2 som erhållits från de tre provningarna av typ I med utrustningen för eftermontering och CNG G20 för fordon nr i,

CO2G25

medelvärdet av utsläppen av CO2 som erhållits från de tre provningarna av typ I med utrustningen för eftermontering och CNG G25 för fordon nr i,

CO2bensin.i

medelvärdet av utsläppen av CO2 som erhållits från de tre provningarna av typ I med referensbensin för fordon nr i.

| 6.2.2.4.3.2 | Den genomsnittliga bränsleförbrukningen beräknas på samma sätt som medelvärdet av CO2-utsläppen, enligt beskrivningen i punkt 6.2.2.4.3.1. |
| --- | --- |

6.2.2.4.3.2

Den genomsnittliga bränsleförbrukningen beräknas på samma sätt som medelvärdet av CO2-utsläppen, enligt beskrivningen i punkt 6.2.2.4.3.1.

| 6.2.2.4.3.3 | Förhållandena mellan CO2-utsläppen och bränsleförbrukningen beräknas enligt följande:


  För varje fordon i familjen multipliceras de officiella värdena på CO2-utsläppen och bränsleförbrukningen med förhållandena ovan. |
| --- | --- |

6.2.2.4.3.3

Förhållandena mellan CO2-utsläppen och bränsleförbrukningen beräknas enligt följande:

För varje fordon i familjen multipliceras de officiella värdena på CO2-utsläppen och bränsleförbrukningen med förhållandena ovan.

6.2.2.5   Utsläpp av avgaser (fordonskategorierna M2, M3, N2 och N3)

6.2.2.6   Denna punkt berör enbart de specifika kraven för utsläpp från dieselmotorer som typgodkänts enligt föreskrifter nr 49 och med CNG-utrustning för eftermontering installerad (tvåbränslefordon) om så krävs.

6.2.3   Effektkrav

Huvudfordonet (huvudfordonen) eller motorn (motorerna) genomgår följande provningar:

6.2.3.1   Ett provexemplar av den CNG-utrustning för eftermontering som beskrivs i punkt 2.2 i dessa föreskrifter, installerad i huvudfordonet (huvudfordonen) eller på huvudmotorn (huvudmotorerna) genomgår de provningsförfaranden som beskrivs i punkt 6.2.3.2 eller 6.2.3.3. Den uppmätta effekten med CNG ska vara lägre än den uppmätta effekten med bensin + 5 %.

6.2.3.2   Chassidynamometermetoden

Den maximala effekten vid hjulen mäts på en dynamometerbänk för varje huvudfordon med följande bränslen:

| a) | Referensbensin. |
| --- | --- |

a)

Referensbensin.

| b) | Referensbränsle G20 eller G25. |
| --- | --- |

b)

Referensbränsle G20 eller G25.

Medelvärdet av effektmätningarna beräknas enligt följande:

Formula

Formula

Förhållandet av motoreffekten beräknas enligt följande:

Formula

För varje fordon i familjen multipliceras de officiella värdena på motoreffekten med förhållandet ovan.

6.2.3.3   Motordynamometermetoden

Den maximala effekten vid vevaxeln mäts på en motordynamometer enligt föreskrifter nr 85 för varje huvudfordon med följande bränslen:

| a) | Konventionell bensin eller diesel. |
| --- | --- |

a)

Konventionell bensin eller diesel.

| b) | Konventionell CNG. |
| --- | --- |

b)

Konventionell CNG.

Medelvärdet av effektmätningarna beräknas enligt följande:

Formula

Formula

Förhållandet av motoreffekten beräknas enligt följande:

Formula

För varje fordon i familjen multipliceras de officiella värdena på motoreffekten med förhållandet ovan.

6.2.4   OBD-krav och provningar för fordon med CNG-utrustning för eftermontering installerad.

| 6.2.4.1 | I denna punkt gäller följande definitioner:






  6.2.4.1.1 | ursprunglig utsläppsrelaterad komponent: varje komponent i luftinloppet, avgas- eller avdunstningssystemet som förser bensinkontrollen med indata eller som mottar utdata från bensinkontrollen. |
| --- | --- | --- |

6.2.4.1

I denna punkt gäller följande definitioner:

6.2.4.1.1

ursprunglig utsläppsrelaterad komponent: varje komponent i luftinloppet, avgas- eller avdunstningssystemet som förser bensinkontrollen med indata eller som mottar utdata från bensinkontrollen.

| 6.2.4.1.2 | utsläppsrelaterad komponent för CNG: varje komponent i luftinloppet eller avgassystemet som förser CNG-kontrollen med indata eller som mottar utdata från CNG-kontrollen. |
| --- | --- |

6.2.4.1.2

utsläppsrelaterad komponent för CNG: varje komponent i luftinloppet eller avgassystemet som förser CNG-kontrollen med indata eller som mottar utdata från CNG-kontrollen.

| 6.2.4.2 | Om så krävs för att CNG-utrustningen för eftermontering ska passa korrekt i fordonet är det tillåtet att simulera riktig drift av de ursprungliga utsläppsrelaterade komponenterna som inte används i CNG-läge. |
| --- | --- |

6.2.4.2

Om så krävs för att CNG-utrustningen för eftermontering ska passa korrekt i fordonet är det tillåtet att simulera riktig drift av de ursprungliga utsläppsrelaterade komponenterna som inte används i CNG-läge.

| 6.2.4.3 | CNG-utrustning för eftermontering som beskrivs i punkt 2.2 i dessa föreskrifter, installerad i huvudfordonet (huvudfordonen), ska klara kraven och provningarna i föreskrifter nr 83 (9) i både bensinläge och CNG-läge. |
| --- | --- |

6.2.4.3

CNG-utrustning för eftermontering som beskrivs i punkt 2.2 i dessa föreskrifter, installerad i huvudfordonet (huvudfordonen), ska klara kraven och provningarna i föreskrifter nr 83 (9) i både bensinläge och CNG-läge.

| 6.2.4.4 | Specifika OBD-krav och provningar för utrustning för eftermontering av ”master-slavtyp”:






  6.2.4.4.1 | Utan hinder av kraven i punkt 6.2.4.3 ska utrustning för eftermontering av ”master-slavtyp” uppfylla följande krav:






  a) | Den elektroniska styrenheten för bensin ska vara aktiverad för motorstyrning i både bensinläge och CNG-läge. |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.4.4

Specifika OBD-krav och provningar för utrustning för eftermontering av ”master-slavtyp”:

6.2.4.4.1

Utan hinder av kraven i punkt 6.2.4.3 ska utrustning för eftermontering av ”master-slavtyp” uppfylla följande krav:

a)

Den elektroniska styrenheten för bensin ska vara aktiverad för motorstyrning i både bensinläge och CNG-läge.

| b) | Under bensindrift ska OBD-systemet för bensin vara fordonets enda OBD-system. |
| --- | --- |

b)

Under bensindrift ska OBD-systemet för bensin vara fordonets enda OBD-system.

| c) | Under CNG-drift ska OBD-systemet för bensin fortfarande övervaka de ursprungliga utsläppsrelaterade komponenterna, med undantag för de som inte används. |
| --- | --- |

c)

Under CNG-drift ska OBD-systemet för bensin fortfarande övervaka de ursprungliga utsläppsrelaterade komponenterna, med undantag för de som inte används.

| d) | Under CNG-drift ska den elektroniska styrenheten för CNG endast övervaka de utsläppsrelaterade komponenterna för CNG samt deras elanslutningar. |
| --- | --- |

d)

Under CNG-drift ska den elektroniska styrenheten för CNG endast övervaka de utsläppsrelaterade komponenterna för CNG samt deras elanslutningar.

| 6.2.4.4.2 | Utan hinder av kraven i punkt 6.2.4.3 ska CNG-utrustning för eftermontering genomgå följande provningar som, i fråga om provningar av typ I, ska utföras enligt föreskrifter nr 83 (9).






  6.2.4.4.2.1 | Följande provningar ska utföras på ett huvudfordon med CNG-utrustning för eftermontering installerad:






  a) | Den elektroniska styrenheten för CNG ska följa den elektroniska styrenheten för bensin i fråga om bränslestrategier (t.ex. insprutning och tändning (t.ex. förtändning). Detta kan påvisas genom ett övervakningsprogram (diagnosprogram), genom att modifiera signalen från en av bensinsystemets sensorer som påverkar insprutningstiden och förtändningen. |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.4.4.2

Utan hinder av kraven i punkt 6.2.4.3 ska CNG-utrustning för eftermontering genomgå följande provningar som, i fråga om provningar av typ I, ska utföras enligt föreskrifter nr 83 (9).

6.2.4.4.2.1

Följande provningar ska utföras på ett huvudfordon med CNG-utrustning för eftermontering installerad:

a)

Den elektroniska styrenheten för CNG ska följa den elektroniska styrenheten för bensin i fråga om bränslestrategier (t.ex. insprutning och tändning (t.ex. förtändning). Detta kan påvisas genom ett övervakningsprogram (diagnosprogram), genom att modifiera signalen från en av bensinsystemets sensorer som påverkar insprutningstiden och förtändningen.

| b) | Under en provning av typ I på bensin ska den ursprungliga felindikatorn aktiveras om det sker en elektrisk frånkoppling av någon ursprunglig utsläppsrelaterad komponent. |
| --- | --- |

b)

Under en provning av typ I på bensin ska den ursprungliga felindikatorn aktiveras om det sker en elektrisk frånkoppling av någon ursprunglig utsläppsrelaterad komponent.

| c) | Under en provning av typ I på CNG ska den ursprungliga felindikatorn aktiveras om det sker en elektrisk frånkoppling av någon ursprunglig utsläppsrelaterad komponent som används under CNG-drift. |
| --- | --- |

c)

Under en provning av typ I på CNG ska den ursprungliga felindikatorn aktiveras om det sker en elektrisk frånkoppling av någon ursprunglig utsläppsrelaterad komponent som används under CNG-drift.

| 6.2.4.4.2.2 | Följande provningar ska utföras på det/de huvudfordon som har CNG-utrustning för eftermontering installerad, men endast i CNG-läge:






  a) | Under en provning av typ I görs elektrisk frånkoppling av en utsläppsrelaterad komponent för CNG-drift. |
| --- | --- | --- |

6.2.4.4.2.2

Följande provningar ska utföras på det/de huvudfordon som har CNG-utrustning för eftermontering installerad, men endast i CNG-läge:

a)

Under en provning av typ I görs elektrisk frånkoppling av en utsläppsrelaterad komponent för CNG-drift.

| b) | Under en provning av typ I ersätts en utsläppsrelaterad komponent för CNG-drift med en felaktig komponent eller så görs en elektronisk simulering av ett sådant fel. |
| --- | --- |

b)

Under en provning av typ I ersätts en utsläppsrelaterad komponent för CNG-drift med en felaktig komponent eller så görs en elektronisk simulering av ett sådant fel.

Den ursprungliga felindikatorn eller automatisk övergång från CNG-läge till bensinläge ska aktiveras innan provningarnas slut, under något av ovanstående förhållanden.

| 6.2.4.4.2.3 | Felkoder som beror på felfunktion hos utsläppsrelaterade komponenter för CNG-drift och deras elanslutningar ska lagras i den elektroniska styrenheten för CNG. |
| --- | --- |

6.2.4.4.2.3

Felkoder som beror på felfunktion hos utsläppsrelaterade komponenter för CNG-drift och deras elanslutningar ska lagras i den elektroniska styrenheten för CNG.

| 6.2.4.4.2.4 | Utrustningens tillverkare ska ge specifika instruktioner för hur felkoderna för CNG som avses i punkt 6.2.4.4.2.3 ska tolkas. |
| --- | --- |

6.2.4.4.2.4

Utrustningens tillverkare ska ge specifika instruktioner för hur felkoderna för CNG som avses i punkt 6.2.4.4.2.3 ska tolkas.

7.   INSTRUKTIONSBÖCKER

7.1   Installationsmanual för utrustningen för eftermontering på fordonet.

7.1.1   Tillämpningsområde:

Tillämpningsområdet för denna punkt är en förteckning över de minimikrav som ska ingå i installationsmanualen.

7.1.2   Förteckning över standarder som det hänvisas till.

7.1.3   Allmänna krav:

7.1.3.1   Syftet med installationsmanualen är att upplysa installatören om korrekta tillvägagångssätt för monteringen av LPG-/CNG-utrustning.

7.1.3.2   Installationsmanualen ska tas fram av tillverkaren av utrustningen för eftermontering.

7.1.3.3   Installationsmanualen är en del av utrustningen för eftermontering och ska därför ingå i alla ombyggnadssatser.

7.1.3.4   Installationsmanualen ska vara skriven på språket i det land dit ombyggnadssatsen ska levereras, eller åtminstone på engelska.

7.1.3.5   Installationsmanualen kan delas in i följande två delar:

| Del I | : | a) | Delen innehåller en beskrivning av provexemplaret av utrustningen för eftermontering. |
| --- | --- | --- | --- |

Del I

:

a)

Delen innehåller en beskrivning av provexemplaret av utrustningen för eftermontering.

| b) | Delen innehåller en förteckning över komponenter som anges som alternativ av tillverkaren av utrustningen för eftermontering. |
| --- | --- |

b)

Delen innehåller en förteckning över komponenter som anges som alternativ av tillverkaren av utrustningen för eftermontering.

Del II

:

Delen innehåller installationsanvisningar för det specifika fordonet.

7.1.3.6   Installationsmanualen för huvudfordonet (huvudfordonen) ska lämnas in till den typgodkännandemyndighet som beviljar typgodkännandet.

7.1.3.7   Installationsmanualen för de fordon som tillhör familjen ska bevaras hos tillverkaren av utrustningen för eftermontering under en tidsperiod som fastställs tillsammans med den typgodkännandemyndighet som beviljar typgodkännandet.

7.1.4   Innehåll i avsnitt a i del I i installationsmanualen:

7.1.4.1   Beskrivning av utrustningen för eftermontering:

| 7.1.4.1.1 | Driftsprinciper för utrustningen för eftermontering. |
| --- | --- |

7.1.4.1.1

Driftsprinciper för utrustningen för eftermontering.

| 7.1.4.1.2 | Driftsprinciper för varje komponent i utrustningen för eftermontering. |
| --- | --- |

7.1.4.1.2

Driftsprinciper för varje komponent i utrustningen för eftermontering.

7.1.4.2   Kontroll av korrekt montering:

| 7.1.4.2.1 | Installationsmanualen ska innehålla de detaljerade förfaranden och åtgärder som installatören ska vidta för att kontrollera om utrustningen har monterats korrekt för säker drift och för att följa installationsanvisningarna. |
| --- | --- |

7.1.4.2.1

Installationsmanualen ska innehålla de detaljerade förfaranden och åtgärder som installatören ska vidta för att kontrollera om utrustningen har monterats korrekt för säker drift och för att följa installationsanvisningarna.

7.1.4.3   Startförfaranden:

| 7.1.4.3.1 | Installationsmanualen ska innehålla de startförfaranden som installatören ska utföra. |
| --- | --- |

7.1.4.3.1

Installationsmanualen ska innehålla de startförfaranden som installatören ska utföra.

7.1.4.4   Underhållsanvisningar:

| 7.1.4.4.1 | Installationsmanualen ska innehålla schemalagt underhåll där alla planerade underhållsåtgärder som de enskilda komponenterna samt hela utrustningen ska genomgå under sin livslängd (tidsrymd och sträcka i km som fordonet rullar) anges. |
| --- | --- |

7.1.4.4.1

Installationsmanualen ska innehålla schemalagt underhåll där alla planerade underhållsåtgärder som de enskilda komponenterna samt hela utrustningen ska genomgå under sin livslängd (tidsrymd och sträcka i km som fordonet rullar) anges.

| 7.1.4.4.2 | Installationsmanualen ska precisera vilka sakkunskaper som krävs för att installera/underhålla utrustningen. |
| --- | --- |

7.1.4.4.2

Installationsmanualen ska precisera vilka sakkunskaper som krävs för att installera/underhålla utrustningen.

7.1.4.5   Systemfel:

| 7.1.4.5.1 | Installationsmanualen ska innehålla vilka åtgärder som ska vidtas om systemfel uppstår. |
| --- | --- |

7.1.4.5.1

Installationsmanualen ska innehålla vilka åtgärder som ska vidtas om systemfel uppstår.

7.1.4.6   Diagnos:

| 7.1.4.6.1 | Om ett diagnossystem ingår i ombyggnadssatsen ska installationsmanualen innehålla en detaljerad beskrivning av systemet samt vilka åtgärder som kan vidtas för att rätta till eventuella problem. |
| --- | --- |

7.1.4.6.1

Om ett diagnossystem ingår i ombyggnadssatsen ska installationsmanualen innehålla en detaljerad beskrivning av systemet samt vilka åtgärder som kan vidtas för att rätta till eventuella problem.

7.1.5   Innehåll i del II i installationsmanualen.

7.1.5.1   Identifiering av utrustningen för eftermontering:

| 7.1.5.1.1 | Typgodkännandenummer för utrustningen för eftermontering. |
| --- | --- |

7.1.5.1.1

Typgodkännandenummer för utrustningen för eftermontering.

| 7.1.5.1.2 | Fordonstillverkare. |
| --- | --- |

7.1.5.1.2

Fordonstillverkare.

| 7.1.5.1.3 | Fordonskategori. |
| --- | --- |

7.1.5.1.3

Fordonskategori.

| 7.1.5.1.4 | Fordonstyp. |
| --- | --- |

7.1.5.1.4

Fordonstyp.

| 7.1.5.1.5 | Motortyp. |
| --- | --- |

7.1.5.1.5

Motortyp.

| 7.1.5.1.6 | Motorvolym. |
| --- | --- |

7.1.5.1.6

Motorvolym.

| 7.1.5.1.7 | Kraftöverföringstyp. |
| --- | --- |

7.1.5.1.7

Kraftöverföringstyp.

| 7.1.5.1.8 | Fordonets modell. |
| --- | --- |

7.1.5.1.8

Fordonets modell.

| 7.1.5.1.9 | Typ av ombyggnadssats (motorgas eller CNG). |
| --- | --- |

7.1.5.1.9

Typ av ombyggnadssats (motorgas eller CNG).

| 7.1.5.1.10 | Nummer på monteringsanvisning. |
| --- | --- |

7.1.5.1.10

Nummer på monteringsanvisning.

| 7.1.5.1.11 | Allmän ritning över utrustningen för eftermontering med följande uppgifter för varje komponent:






  a) | Identifieringsnummer. |
| --- | --- | --- |

7.1.5.1.11

Allmän ritning över utrustningen för eftermontering med följande uppgifter för varje komponent:

a)

Identifieringsnummer.

| b) | Tillverkarens kod. |
| --- | --- |

b)

Tillverkarens kod.

| c) | Typgodkännande om sådant finns. |
| --- | --- |

c)

Typgodkännande om sådant finns.

| d) | För behållarna: kapacitet/tillverkare/typ/sista giltighetsdag eller utbytesdag om sådant finns. |
| --- | --- |

d)

För behållarna: kapacitet/tillverkare/typ/sista giltighetsdag eller utbytesdag om sådant finns.

| 7.1.5.1.12 | Beskrivning (inklusive ritningar om tillämpligt) över fästanordningar för behållarens montering i fordonet. |
| --- | --- |

7.1.5.1.12

Beskrivning (inklusive ritningar om tillämpligt) över fästanordningar för behållarens montering i fordonet.

7.1.5.2   Installationsanvisningar:

| 7.1.5.2.1 | Monteringsanvisningar för alla komponenter tillsammans med diagram eller fotografier som tydligt visar de enskilda komponenternas placering i motorrummet. |
| --- | --- |

7.1.5.2.1

Monteringsanvisningar för alla komponenter tillsammans med diagram eller fotografier som tydligt visar de enskilda komponenternas placering i motorrummet.

| 7.1.5.2.2 | Diagram eller fotografi som visar den exakta positionen där installatören ska placera typgodkännandeskylten för utrustningen för eftermontering (ingår i ombyggnadssatsen). |
| --- | --- |

7.1.5.2.2

Diagram eller fotografi som visar den exakta positionen där installatören ska placera typgodkännandeskylten för utrustningen för eftermontering (ingår i ombyggnadssatsen).

| 7.1.5.2.3 | Tydligt kopplingsschema för elsystemet med upplysning om vilka mekaniska komponenter som kablarna ska anslutas till. |
| --- | --- |

7.1.5.2.3

Tydligt kopplingsschema för elsystemet med upplysning om vilka mekaniska komponenter som kablarna ska anslutas till.

7.2   Slutanvändarmanual

7.2.1   Tillämpningsområde:

Precisering av minimikraven på slutanvändarmanualen för underhåll av LPG-/CNG-utrustningen.

7.2.2   Allmänna krav:

7.2.2.1   Syftet med användarmanualen är att informera slutanvändaren om egenskaper och säkerhetsfunktioner hos den installerade LPG-/CNG-utrustningen.

7.2.2.2   Användarmanualen ska tas fram av tillverkaren av utrustningen för eftermontering.

7.2.2.3   Tillverkaren av utrustningen ska inkludera alla uppgifter som krävs för korrekt användning och säker drift av LPG-/CNG-utrustningen.

7.2.2.4   Användarmanualen ska ses som en integrerad del av utrustningen och därför levereras tillsammans med LPG-/CNG-utrustningen.

7.2.2.5   Användarmanualen ska vara skriven på språket i det land dit utrustningen levereras.

7.2.2.6   Användarmanualen ska innehålla uppgifter om typ, version och produktionsår för den produkt den avser.

7.2.2.7   Uppgifter ska lämnas om relevanta extrema omgivningsförhållanden.

7.2.3   Innehåll i slutanvändarmanualen:

7.2.3.1   Tekniska specifikationer:

Användarmanualen ska minst innehålla uppgifter om

| a) | driftsförutsättningar, |
| --- | --- |

a)

driftsförutsättningar,

| b) | prestanda under normala driftsförhållanden, |
| --- | --- |

b)

prestanda under normala driftsförhållanden,

| c) | extrema omgivningsförhållanden. |
| --- | --- |

c)

extrema omgivningsförhållanden.

7.2.3.2   Säkerhetsinstruktioner:

Användarmanualen ska varna för faror som rör hälsa och säkerhet, enligt följande klassificering:

| a) | FÖRSLAG på bästa användning av utrustningen, |
| --- | --- |

a)

FÖRSLAG på bästa användning av utrustningen,

| b) | UPPMÄRKSAMHET på möjliga problem på grund av felanvändning, |
| --- | --- |

b)

UPPMÄRKSAMHET på möjliga problem på grund av felanvändning,

| c) | VARNING för skada på person eller sak om inte förfarandena följs. |
| --- | --- |

c)

VARNING för skada på person eller sak om inte förfarandena följs.

Om och när säkerhetssymboler används ska de överensstämma med det internationella systemet SI och deras syfte ska tydligt anges i användarmanualen.

Användarmanualen ska redovisa vilka åtgärder som ska vidtas om fordonet lackas om och placeras i ett hett torkrum.

7.2.3.3   Beskrivning av LPG-/CNG-utrustningen:

Alla komponenter i LPG-/CNG-utrustningen ska tydligt beskrivas med avseende på syfte, användning och funktion.

7.2.3.4   Idrifttagande och justering av LPG-/CNG-utrustningen:

Användarmanualen ska innehålla alla uppgifter som slutanvändaren behöver om inkörning och justering av utrustningen vid behov.

7.2.3.5   Drift av LPG-/CNG-utrustningen:

7.2.3.5.1   Påfyllning av LPG-/CNG-utrustningen:

Användarmanualen ska i ordningsföljd ange vilka steg som krävs för att fylla på motorgas-/CNG-behållarna. Det ska särskilt uppmärksammas att den högsta påfyllningsgraden för motorgas är 80 %.

7.2.3.5.2   Omkoppling:

Användarmanualen ska tydligt beskriva metoden för att koppla om från ett bränsle till ett annat, och i ordningsföljd ange vilka steg som krävs.

7.2.3.5.3   Öppning/stängning av manuella ventiler:

Om manuella ventiler finns ska användarmanualen tydligt beskriva hur ventilerna regleras korrekt.

7.2.3.5.4   Nivåindikator:

I användarmanualen ska nivåindikatorns placering anges, exempelvis på instrumentpanelen eller på behållaren. Det ska tydligt förklaras för användaren hur den läses av, och särskilt uppmärksammas att den högsta påfyllningsgraden för motorgas är 80 %.

7.2.3.5.5   Underhåll:

Om underhåll krävs ska användarmanualen ange underhållsintervall och typ av underhåll som ska utföras.

7.2.3.5.6   Fel och reparationer:

I användarmanualen ska det anges vilka åtgärder som ska vidtas vid ett fel i utrustningen.

Om utrustningen har ett diagnossystem ska detta system beskrivas i användarmanualen samt lämpliga åtgärder att vidta.

7.2.3.5.7   Skrotning av produkten:

Användarmanualen ska ange lämpliga försiktighetsåtgärder att vidta när utrustningen ska tas bort från fordonet.

8.   ÄNDRING OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE AV EN TYP AV UTRUSTNING FÖR EFTERMONTERING

| 8.1 | Varje ändring av installeringen av specifik utrustning för användning av motorgas eller CNG i fordonets framdrivningssystem ska meddelas den myndighet som beviljat typgodkännandet för utrustningen för eftermontering. Myndigheten ska därefter antingen






  8.1.1 | anse att de ändringar som gjorts sannolikt inte får någon märkbar negativ inverkan och att utrustningen för eftermontering i alla händelser fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- | --- |

8.1

Varje ändring av installeringen av specifik utrustning för användning av motorgas eller CNG i fordonets framdrivningssystem ska meddelas den myndighet som beviljat typgodkännandet för utrustningen för eftermontering. Myndigheten ska därefter antingen

8.1.1

anse att de ändringar som gjorts sannolikt inte får någon märkbar negativ inverkan och att utrustningen för eftermontering i alla händelser fortfarande uppfyller kraven, eller

| 8.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna. |
| --- | --- |

8.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

| 8.2 | I båda de fall som beskrivs i punkt 8.1.1 och 8.1.2 ska myndigheten presenteras i den uppdaterade installationsmanualen. |
| --- | --- |

8.2

I båda de fall som beskrivs i punkt 8.1.1 och 8.1.2 ska myndigheten presenteras i den uppdaterade installationsmanualen.

| 8.3 | Ett meddelande om beviljat eller ej beviljat typgodkännande, med angivande av ändringarna, ska enligt det förfarande som föreskrivs i punkt 5.4 lämnas till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.3

Ett meddelande om beviljat eller ej beviljat typgodkännande, med angivande av ändringarna, ska enligt det förfarande som föreskrivs i punkt 5.4 lämnas till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter.

| 8.4 | Den typgodkännandemyndighet som utfärdar utökningen av typgodkännandet ska tilldela en sådan utökning ett serienummer och rapportera detta till de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1A och/eller 1B till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.4

Den typgodkännandemyndighet som utfärdar utökningen av typgodkännandet ska tilldela en sådan utökning ett serienummer och rapportera detta till de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1A och/eller 1B till dessa föreskrifter.

9.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Säkerställande av produktionsöverensstämmelse ska ske enligt det förfarande som fastställts i bilaga 2 (E/ECE/324/Rev.2 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2) i överenskommelsen.

10.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 10.1 | Det godkännande som beviljats för en typ av utrustning för eftermontering enligt dessa föreskrifter kan återkallas om de krav som anges i punkt 9 inte uppfylls. |
| --- | --- |

10.1

Det godkännande som beviljats för en typ av utrustning för eftermontering enligt dessa föreskrifter kan återkallas om de krav som anges i punkt 9 inte uppfylls.

| 10.2 | Om någon av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, ska den genast rapportera detta till de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1A och/eller 1B till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

10.2

Om någon av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, ska den genast rapportera detta till de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1A och/eller 1B till dessa föreskrifter.

11.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

| 11.1 | En innehavare av ett typgodkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en typ av utrustning för eftermontering som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska underrätta typgodkännandemyndigheten om detta. Myndigheten ska då rapportera detta till de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1A och/eller 1B till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

11.1

En innehavare av ett typgodkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en typ av utrustning för eftermontering som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska underrätta typgodkännandemyndigheten om detta. Myndigheten ska då rapportera detta till de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1A och/eller 1B till dessa föreskrifter.

12.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNING OCH FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETERNA

| 12.1 | De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för de typgodkännandemyndigheter till vilka sådana intyg om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder ska sändas. |
| --- | --- |

12.1

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för de typgodkännandemyndigheter till vilka sådana intyg om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

---

(1)  Enligt definition i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/rev.2, punkt 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  EGT L 76, 6.4.1970, s. 1.

(3)  EGT L 282, 1.11.1996, s. 64.

(4)  EGT L 36, 9.2.1988, s. 33.

(5)  EGT L 40, 17.2.1996, s. 1.

(6)  När det gäller säkerhetskraven rekommenderas att minimikraven i föreskrifter nr 67, ändringsserie 01 och föreskrifter nr 110 ska gälla för alla efterutrustade fordon.

(7)  För att säkerställa att installatören är kvalificerad rekommenderas att giltiga intyg krävs, utfärdade av tillverkaren av utrustningen och/eller branschorganisationer, där det fastslås att personalen har den kompetens som krävs och att verkstaden lämpar sig för att installera utrustningen för eftermontering, inom gränserna för den rättsliga befogenheten för parten i överenskommelsen, vilken fastslås i punkt 1.3 i dessa föreskrifter.

(8)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(9)  Enligt föreskrifter nr 83 och de ändringsserier till dessa som gäller vid det första typgodkännandet av motorn.

(10)  Enligt föreskrifter nr 49 och de ändringsserier till dessa som gäller vid det första typgodkännandet av motorn.

(11)  EGT L 350, 28.12.1998, s. 1.

(12)  EGT L 44, 16.2.2000, s. 1.

---

BILAGA 1A

MEDDELANDE

(Största format: A4 [210 × 297 mm])

Image

Utfärdat av:

Myndighetens namn

om (2):

beviljat typgodkännande

utökat typgodkännande

ej beviljat typgodkännande

återkallat typgodkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

för en typ av motorgasutrustning för eftermontering enligt föreskrifter nr 115

Typgodkännande nr: ...

Utökning nr: ...

1. Den motorgasutrustning för eftermontering som avses omfattar följande:

Behållare.

Tillbehör monterade på behållare (2).

80-procentig stoppventil

Nivåindikator.

Övertrycksventil (utsläppsventil).

Tryckutjämningsanordning.

Fjärrstyrd serviceventil med flödesbegränsningsventil.

Med eller utan motorgaspump (2).

Flerventil, inkl. följande tillbehör: ...

Fläktkåpa.

Bussning för eluttag (pump/manöverorgan) (2).

Bränslepump (2).

Förångare/tryckregulator (2).

Avstängningsventil (2).

Backventil (2).

Gasledningens övertrycksventil (2).

Servicekoppling (2).

Böjlig slang (2).

Fjärrstyrt påfyllningsställe (2).

Image

Gasinsprutningsanordning eller insprutare (2).

Gasdoseringsenhet (2).

Gasblandningsmunstycke (2).

Elektronisk kontrollenhet (2).

Tryck/temperaturgivare (2).

Motorgasfilterenhet (2).

2. Handelsnamn eller varumärke: ...

3. Tillverkarens namn och adress: ...

4. Namn- och adressuppgifter för tillverkarens eventuella ombud: ...

5. Inlämnad för typgodkännande den ...

6. Teknisk tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarna: ...

7. Datum för rapporten som denna tjänst utfärdat: ...

8. Nummer på rapporten som denna tjänst utfärdat: ...

9. Typgodkännande beviljat/ej beviljat/utökat/återkallat (2)...

10. Skäl till den eventuella utökningen: ...

11. Fordonstyper som utrustning för eftermontering kan installeras i (kategorierna M1 och N1), eller fordonstyper som utrustning för eftermontering kan installeras i (andra fordonskategorier) och, om tillämpligt, CO2 och effektförhållanden (se tillägg till denna bilaga): ...

11.1. Utsläppskrav:

Ändringsserie ...(3) till föreskrifter nr 83.

Ändringsserie ...(3) till föreskrifter nr 49.

11.2. OBD-krav

Utrustningen för eftermontering har demonstrerats vara av master-slavtyp: ja/nej (2)

12. Ort: ...

13. Datum: ...

14. Underskrift: ...

15. De dokument som lämnats in tillsammans med ansökan om typgodkännande eller utökning av typgodkännande kan fås på begäran.

(1) Särskiljande landsnummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat typgodkännandet (se bestämmelserna om typgodkännande i föreskrifterna).

(2) Stryk det som inte är tillämpligt

(3) Ändring som gäller vid tidpunkten för det första typgodkännandet av fordonet eller motorn.

Tillägg

Tillägg till meddelandet om en typ av motorgasutrustning för eftermontering enligt föreskrifter nr 115

(Typgodkännande nr ... Utökning nr ...)

| 1. | Fordon som utrustningen för eftermontering har provats på:








  Fordon nr | 1 | 2 | n |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fabrikat: | | | |
| Typ: | | | |
| Kategori: | | | |
| Gränsvärden för utsläpp: | | | |
| Effekt: | | | |
| Typ av utsläppsbegränsande system: | | | |

1.

Fordon som utrustningen för eftermontering har provats på:

Fordon nr

1

2

n

Fabrikat:

Typ:

Kategori:

Gränsvärden för utsläpp:

Effekt:

Typ av utsläppsbegränsande system:

| 2. | Provningsresultat:
  Förhållande CO2LPG /CO2 bensin (2): ...
  Förhållande effektLPG /effektbensin (eller diesel): ... |
| --- | --- |

2.

Provningsresultat:

Förhållande CO2LPG /CO2 bensin (2): ...

Förhållande effektLPG /effektbensin (eller diesel): ...

| 3. | Fordonstyp(er) som är godkänd(a) för typen av utrustning för eftermontering
















  Bränsle | Bensin (eller diesel) (1) | Motorgas (LPG) |
| --- | --- | --- | --- |
| Fordonstyp | Motortyp | Effekt
  (kW) | CO (3)

  Koldioxid (g/km) | HC (3)

  Koldioxid (g/km) | NOx
   (3)

  Koldioxid (g/km) | CO2
   (2)

  Koldioxid (g/km) | Effekt
  (kW) | CO (3)

  Koldioxid (g/km) | HC (3)

  Koldioxid (g/km) | NOx
   (3)

  Koldioxid (g/km) | CO2
   (2)

  Koldioxid (g/km) |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

3.

Fordonstyp(er) som är godkänd(a) för typen av utrustning för eftermontering

Bränsle

Bensin (eller diesel) (1)

Motorgas (LPG)

Fordonstyp

Motortyp

Effekt

(kW)

CO (3)

Koldioxid (g/km)

HC (3)

Koldioxid (g/km)

NOx
   (3)

Koldioxid (g/km)

CO2
   (2)

Koldioxid (g/km)

Effekt

(kW)

CO (3)

Koldioxid (g/km)

HC (3)

Koldioxid (g/km)

NOx
   (3)

Koldioxid (g/km)

CO2
   (2)

Koldioxid (g/km)

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  Tillämpligt endast på fordon i kategorierna M1 och N1.

(3)  Tillämpligt endast på huvudfordon.

---

BILAGA 1B

MEDDELANDE

(Största format: A4 [210 × 297 mm])

Image

Utfärdat av:

Myndighetens namn

om (2):

beviljat typgodkännande

utökat typgodkännande

ej beviljat typgodkännande

återkallat typgodkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

för en typ av CNG-utrustning för eftermontering enligt föreskrifter nr 115

Typgodkännande nr ...

Utökning ...

1. CNG-utrustning som omfattar följande:

Behållare.

Tillbehör monterade på behållare (2)

Nivåindikator eller tryckindikator.

Övertrycksventil (utsläppsventil).

Fjärrstyrd automatisk ventil med flödesbegränsningsventil.

Tryckutjämningsanordning.

Gastätt hölje.

Tryckregulator (2)

Automatventil (2)

Backventil (2)

Böjlig bränsleledning eller slang (2)

Påfyllningsenhet (2)

Gas/luftblandare (insprutare)

Gasflödesjusterare

Gas/luftblandare (förgasare).

Elektronisk kontrollenhet (2)

Tryck/temperaturgivare (2)

CNG filter (2)

2. Handelsnamn eller varumärke: ...

3. Tillverkarens namn och adress: ...

4. Namn- och adressuppgifter för tillverkarens eventuella ombud: ...

Image

5. Inlämnad för typgodkännande den ...

6. Teknisk tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarna: ...

7. Datum för rapporten som denna tjänst utfärdat: ...

8. Nummer på rapporten som denna tjänst utfärdat: ...

9. Typgodkännande beviljat/ej beviljat/utökat/återkallat (2): ...

10. Skäl till den eventuella utökningen: ...

11. Fordonstyper som utrustning för eftermontering kan installeras i (kategorierna M1 och N1), eller fordonstyper som utrustning för eftermontering kan installeras i (andra fordonskategorier) och, om tillämpligt, CO2 and och effektförhållanden (se tillägg till denna bilaga): ...

11.1. Utsläppskrav:

Ändringsserie, ... (3) till föreskrifter nr 83.

Ändringsserie ... (3) till föreskrifter nr 49

11.2. OBD-krav

Utrustningen för eftermontering har demonstrerats vara av ”master-slavtyp”: ja/nej2 (2)

12. Ort: ...

13. Datum: ...

14. Underskrift: ...

15. De dokument som lämnats in tillsammans med ansökan om typgodkännande eller utökning av typgodkännande kan fås på begäran.

(1) Särskiljande landsnummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat typgodkännandet (se bestämmelserna om typgodkännande i föreskrifterna).

(2) Stryk det som inte är tillämpligt.

(3) Ändring som gäller vid tidpunkten för det första typgodkännandet av fordonet eller motorn.

Tillägg

Tillägg till meddelandet om en typ av CNG-utrustning för eftermontering enligt föreskrifter nr 115

(Typgodkännande nr ... Utökning nr ...)

| 1. | Fordon som utrustningen för eftermontering har provats på:








  Fordon nr | 1 | 2 | n |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fabrikat: | | | |
| Typ: | | | |
| Kategori: | | | |
| Gränsvärden för utsläpp: | | | |
| Effekt: | | | |
| Typ av utsläppsbegränsande system: | | | |

1.

Fordon som utrustningen för eftermontering har provats på:

Fordon nr

1

2

n

Fabrikat:

Typ:

Kategori:

Gränsvärden för utsläpp:

Effekt:

Typ av utsläppsbegränsande system:

| 2. | Provningsresultat:
  Förhållande CO2CNG / CO2 bensin (2): ...
  Förhållande effektCNG /effekt bensin (eller diesel): ... |
| --- | --- |

2.

Provningsresultat:

Förhållande CO2CNG / CO2 bensin (2): ...

Förhållande effektCNG /effekt bensin (eller diesel): ...

| 3. | Fordonstyp(er) som är godkänd(a) för typen av utrustning för eftermontering
















  Bränsle | Bensin (eller diesel) (1) | CNG |
| --- | --- | --- | --- |
| Fordonstyp | Motortyp | Effekt (kW) | CO (3) (g/km) | HC (3) (g/km) | NOx (3) (g/km) | CO2
   (2) (g/km) | Effekt (kW) | CO (3) (g/km) | HC (3) (g/km) | NOx (3) (g/km) | CO2
   (2) (g/km) |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

3.

Fordonstyp(er) som är godkänd(a) för typen av utrustning för eftermontering

Bränsle

Bensin (eller diesel) (1)

CNG

Fordonstyp

Motortyp

Effekt (kW)

CO (3) (g/km)

HC (3) (g/km)

NOx (3) (g/km)

CO2
   (2) (g/km)

Effekt (kW)

CO (3) (g/km)

HC (3) (g/km)

NOx (3) (g/km)

CO2
   (2) (g/km)

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  Tillämpligt endast på fordon i kategorierna M1 och N1.

(3)  Tillämpligt endast på huvudfordon.

---

BILAGA 2A

UTFORMNING AV TYPGODKÄNNANDEMÄRKE FÖR MOTORGASUTRUSTNING FÖR EFTERMONTERING

Motorgasutrustning för eftermontering som försetts ovanstående typgodkännandemärke har typgodkänts i Italien (E3) i enlighet med föreskrifter nr 115 med typgodkännandenummer 000000. Symbolen ”#” visar att det rör sig om motorgasutrustning för eftermontering, medan de två första siffrorna i typgodkännandenumret visar att typgodkännandet beviljades enligt föreskrifter nr 115 i deras ursprungliga lydelse.

Ovanstående skylt med typgodkännandemärke och tekniska uppgifter om utrustningen för eftermontering ska fästas permanent på fordonet.

---

BILAGA 2B

UTFORMNING AV TYPGODKÄNNANDEMÄRKE FÖR CNG-UTRUSTNING FÖR EFTERMONTERING

CNG-utrustning för eftermontering som försetts med ovanstående typgodkännandemärke har typgodkänts i Italien (E3) i enlighet med föreskrifter nr 115 med typgodkännandenummer 000000. Symbolen ”*” visar att det rör sig om CNG-utrustning för eftermontering, medan de två första siffrorna i typgodkännandenumret visar att typgodkännandet beviljades enligt föreskrifter nr 115 i deras ursprungliga lydelse.

Ovanstående skylt med typgodkännandemärke och tekniska uppgifter om utrustningen för eftermontering ska fästas permanent på fordonet.

---

BILAGA 3A

FULLSTÄNDIGT INFORMATIONSDOKUMENT FÖR ANVÄNDNING VID TYPGODKÄNNANDE AV LPG-UTRUSTNING FÖR EFTERMONTERING I FORDON

| 1. | Beskrivning av huvudfordonet |
| --- | --- |

1.

Beskrivning av huvudfordonet

| 1.1 | Tillverkarens namn och adress ... |
| --- | --- |

1.1

Tillverkarens namn och adress ...

| 1.2 | Kategori och identifieringstyp ... |
| --- | --- |

1.2

Kategori och identifieringstyp ...

| 1.3 | Chassiets identifieringsnummer ... |
| --- | --- |

1.3

Chassiets identifieringsnummer ...

| 1.4 | Typgodkännandenummer ... |
| --- | --- |

1.4

Typgodkännandenummer ...

| 1.5 | Förbränningsmotorns identifieringstyp ... |
| --- | --- |

1.5

Förbränningsmotorns identifieringstyp ...

| 1.5.1 | Funktionssätt och termodynamisk cykel ... |
| --- | --- |

1.5.1

Funktionssätt och termodynamisk cykel ...

| 1.5.2 | Insugning eller överladdning ... |
| --- | --- |

1.5.2

Insugning eller överladdning ...

| 1.5.3 | Deplacement ... |
| --- | --- |

1.5.3

Deplacement ...

| 1.5.4 | Katalysatorsystem, typ ... |
| --- | --- |

1.5.4

Katalysatorsystem, typ ...

| 1.5.5 | Tändningssystem, typ ... |
| --- | --- |

1.5.5

Tändningssystem, typ ...

| 2. | Beskrivningar av motorgasutrustningen för eftermontering |
| --- | --- |

2.

Beskrivningar av motorgasutrustningen för eftermontering

| 2.1 | Handelsnamn eller varumärke ... |
| --- | --- |

2.1

Handelsnamn eller varumärke ...

| 2.2 | Identifieringstyp ... |
| --- | --- |

2.2

Identifieringstyp ...

| 2.3 | Ritning/flödesdiagram för installeringen i fordonet ... |
| --- | --- |

2.3

Ritning/flödesdiagram för installeringen i fordonet ...

| 2.4 | Master-slavsystem: ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.4

Master-slavsystem: ja/nej (1)

| 2.5 | Förångare/tryckregulator(er) |
| --- | --- |

2.5

Förångare/tryckregulator(er)

| 2.5.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.5.1

Fabrikat ...

| 2.5.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.5.2

Typ(er) ...

| 2.5.3 | Typgodkännandenummer ... |
| --- | --- |

2.5.3

Typgodkännandenummer ...

| 2.5.4 | Identifikation ... |
| --- | --- |

2.5.4

Identifikation ...

| 2.5.5 | Ritningar ... |
| --- | --- |

2.5.5

Ritningar ...

| 2.5.6 | Antal huvudjusteringsställen ... |
| --- | --- |

2.5.6

Antal huvudjusteringsställen ...

| 2.5.7 | Beskrivning av justeringsprincipen för huvudjusteringsställen ... |
| --- | --- |

2.5.7

Beskrivning av justeringsprincipen för huvudjusteringsställen ...

| 2.5.8 | Antal justeringspunkter vid tomgång ... |
| --- | --- |

2.5.8

Antal justeringspunkter vid tomgång ...

| 2.5.9 | Beskrivning av justeringsprincipen med hjälp av justeringspunkter för tomgång ... |
| --- | --- |

2.5.9

Beskrivning av justeringsprincipen med hjälp av justeringspunkter för tomgång ...

| 2.5.10 | Andra justeringsmöjligheter: i förekommande fall och vilka (beskrivning och ritningar) ... |
| --- | --- |

2.5.10

Andra justeringsmöjligheter: i förekommande fall och vilka (beskrivning och ritningar) ...

| 2.5.11 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.5.11

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.6 | Blandningsmunstycke: ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.6

Blandningsmunstycke: ja/nej (1)

| 2.6.1 | Nummer ... |
| --- | --- |

2.6.1

Nummer ...

| 2.6.2 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.6.2

Fabrikat ...

| 2.6.3 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.6.3

Typ(er) ...

| 2.6.4 | Ritningar ... |
| --- | --- |

2.6.4

Ritningar ...

| 2.6.5 | Installeringsställe (inkl. ritning(ar) ... |
| --- | --- |

2.6.5

Installeringsställe (inkl. ritning(ar) ...

| 2.6.6 | Justeringsmöjligheter ... |
| --- | --- |

2.6.6

Justeringsmöjligheter ...

| 2.6.7 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.6.7

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.7 | Gasdoseringsenhet: ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.7

Gasdoseringsenhet: ja/nej (1)

| 2.7.1 | Nummer ... |
| --- | --- |

2.7.1

Nummer ...

| 2.7.2 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.7.2

Fabrikat ...

| 2.7.3 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.7.3

Typ(er) ...

| 2.7.4 | Ritningar ... |
| --- | --- |

2.7.4

Ritningar ...

| 2.7.5 | Installeringsställe (inkl. ritning[ar]) ... |
| --- | --- |

2.7.5

Installeringsställe (inkl. ritning[ar]) ...

| 2.7.6 | Justeringsmöjligheter ... |
| --- | --- |

2.7.6

Justeringsmöjligheter ...

| 2.7.7 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.7.7

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.8 | Gasinsprutningsanordning(ar) eller insprutare: ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.8

Gasinsprutningsanordning(ar) eller insprutare: ja/nej (1)

| 2.8.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.8.1

Fabrikat ...

| 2.8.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.8.2

Typ(er) ...

| 2.8.3 | Identifikation ... |
| --- | --- |

2.8.3

Identifikation ...

| 2.8.4 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.8.4

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.8.5 | Installationsritningar ... |
| --- | --- |

2.8.5

Installationsritningar ...

| 2.9 | Elektronisk styrenhet |
| --- | --- |

2.9

Elektronisk styrenhet

| 2.9.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.9.1

Fabrikat ...

| 2.9.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.9.2

Typ(er) ...

| 2.9.3 | Installationsplats ... |
| --- | --- |

2.9.3

Installationsplats ...

| 2.9.4 | Justeringsmöjligheter ... |
| --- | --- |

2.9.4

Justeringsmöjligheter ...

| 2.10 | Motorgasbehållare |
| --- | --- |

2.10

Motorgasbehållare

| 2.10.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.10.1

Fabrikat ...

| 2.10.2 | Typ(er) (inkl. ritningar) ... |
| --- | --- |

2.10.2

Typ(er) (inkl. ritningar) ...

| 2.10.3 | Antal behållare ... |
| --- | --- |

2.10.3

Antal behållare ...

| 2.10.4 | Kapacitet ... liter |
| --- | --- |

2.10.4

Kapacitet ... liter

| 2.10.5 | Motorgasbränslepump i behållaren: ja/nej (1) ... |
| --- | --- |

2.10.5

Motorgasbränslepump i behållaren: ja/nej (1) ...

| 2.10.6 | Typgodkännandenummer ... |
| --- | --- |

2.10.6

Typgodkännandenummer ...

| 2.10.7 | Installationsritningar för behållaren ... |
| --- | --- |

2.10.7

Installationsritningar för behållaren ...

| 2.11 | Tillbehör till motorgasbehållaren |
| --- | --- |

2.11

Tillbehör till motorgasbehållaren

| 2.11.1 | 80-procentig stoppventil:






  2.11.1.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.11.1

80-procentig stoppventil:

2.11.1.1

Fabrikat ...

| 2.11.1.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.11.1.2

Typ(er) ...

| 2.11.1.3 | Arbetsprincip: flottör/annan (1) (inkl. beskrivning eller ritningar) |
| --- | --- |

2.11.1.3

Arbetsprincip: flottör/annan (1) (inkl. beskrivning eller ritningar)

| 2.11.2 | Nivåindikator:






  2.11.2.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.11.2

Nivåindikator:

2.11.2.1

Fabrikat ...

| 2.11.2.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.11.2.2

Typ(er) ...

| 2.11.2.3 | Arbetsprincip: flottör/annan (1) (inkl. beskrivning eller ritningar) |
| --- | --- |

2.11.2.3

Arbetsprincip: flottör/annan (1) (inkl. beskrivning eller ritningar)

| 2.11.3 | Övertrycksventil (utsläppsventil):






  2.11.3.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.11.3

Övertrycksventil (utsläppsventil):

2.11.3.1

Fabrikat ...

| 2.11.3.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.11.3.2

Typ(er) ...

| 2.11.4 | Tryckutjämningsanordning:






  2.11.4.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.11.4

Tryckutjämningsanordning:

2.11.4.1

Fabrikat ...

| 2.11.4.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.11.4.2

Typ(er) ...

| 2.11.5 | Fjärrstyrd automatisk ventil med flödesbegränsningsventil:






  2.11.5.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.11.5

Fjärrstyrd automatisk ventil med flödesbegränsningsventil:

2.11.5.1

Fabrikat ...

| 2.11.5.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.11.5.2

Typ(er) ...

| 2.11.6 | Flerventil: ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.11.6

Flerventil: ja/nej (1)

| 2.11.6.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.11.6.1

Fabrikat ...

| 2.11.6.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.11.6.2

Typ(er) ...

| 2.11.6.3 | Beskrivning av flerventil (inkl. ritningar) ... |
| --- | --- |

2.11.6.3

Beskrivning av flerventil (inkl. ritningar) ...

| 2.11.7 | Fläktkåpa: ...






  2.11.7.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.11.7

Fläktkåpa: ...

2.11.7.1

Fabrikat ...

| 2.11.7.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.11.7.2

Typ(er) ...

| 2.11.8 | Bussning för eluttag (bränslepump/manöverorgan):






  2.11.8.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.11.8

Bussning för eluttag (bränslepump/manöverorgan):

2.11.8.1

Fabrikat ...

| 2.11.8.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.11.8.2

Typ(er) ...

| 2.11.8.3 | Ritningar ... |
| --- | --- |

2.11.8.3

Ritningar ...

| 2.12 | Bränslepump (motorgas): ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.12

Bränslepump (motorgas): ja/nej (1)

| 2.12.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.12.1

Fabrikat ...

| 2.12.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.12.2

Typ(er) ...

| 2.12.3 | Pump som monterats i motorgasbehållare: ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.12.3

Pump som monterats i motorgasbehållare: ja/nej (1)

| 2.12.4 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.12.4

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.13 | Avstängningsventil/backventil/gasledningens övertrycksventil: ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.13

Avstängningsventil/backventil/gasledningens övertrycksventil: ja/nej (1)

| 2.13.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.13.1

Fabrikat ...

| 2.13.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.13.2

Typ(er) ...

| 2.13.3 | Beskrivning och ritningar ... |
| --- | --- |

2.13.3

Beskrivning och ritningar ...

| 2.13.4 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.13.4

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.14 | Påfyllningsställe (1):






  2.14.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.14

Påfyllningsställe (1):

2.14.1

Fabrikat ...

| 2.14.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.14.2

Typ(er) ...

| 2.14.3 | Beskrivning och ritningar |
| --- | --- |

2.14.3

Beskrivning och ritningar

| 2.15 | Böjlig(a) bränsleslang(ar)/rörledningar:






  2.15.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.15

Böjlig(a) bränsleslang(ar)/rörledningar:

2.15.1

Fabrikat ...

| 2.15.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.15.2

Typ(er) ...

| 2.15.3 | Beskrivning ... |
| --- | --- |

2.15.3

Beskrivning ...

| 2.15.4 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.15.4

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.16 | Tryck och temperaturgivare (1):






  2.16.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.16

Tryck och temperaturgivare (1):

2.16.1

Fabrikat ...

| 2.16.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.16.2

Typ(er) ...

| 2.16.3 | Beskrivning ... |
| --- | --- |

2.16.3

Beskrivning ...

| 2.16.4 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.16.4

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.17 | Motorgasfilterenhet(er) (1):






  2.17.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.17

Motorgasfilterenhet(er) (1):

2.17.1

Fabrikat ...

| 2.17.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.17.2

Typ(er) ...

| 2.17.3 | Beskrivning ... |
| --- | --- |

2.17.3

Beskrivning ...

| 2.17.4 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.17.4

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.18 | Servicekoppling(ar) (fordon som endast kan drivas med en bränsletyp och inte är försett med nödsystem för fortsatt körning [”limp-home system”]) (1):






  2.18.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.18

Servicekoppling(ar) (fordon som endast kan drivas med en bränsletyp och inte är försett med nödsystem för fortsatt körning [”limp-home system”]) (1):

2.18.1

Fabrikat ...

| 2.18.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.18.2

Typ(er) ...

| 2.18.3 | Beskrivning och installationsritningar |
| --- | --- |

2.18.3

Beskrivning och installationsritningar

| 2.19 | Anslutning av uppvärmningssystem till motorgassystem (godkänt för fordonskategorier M2 och M3): ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.19

Anslutning av uppvärmningssystem till motorgassystem (godkänt för fordonskategorier M2 och M3): ja/nej (1)

| 2.19.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.19.1

Fabrikat ...

| 2.19.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.19.2

Typ(er) ...

| 2.19.3 | Beskrivning och installationsritningar ... |
| --- | --- |

2.19.3

Beskrivning och installationsritningar ...

| 2.20 | Ytterligare dokumentation |
| --- | --- |

2.20

Ytterligare dokumentation

| 2.20.1 | Beskrivning av motorgasutrustningen och katalysatorns fysiska säkerhet vid omkoppling från bensin till motorgas eller åter. |
| --- | --- |

2.20.1

Beskrivning av motorgasutrustningen och katalysatorns fysiska säkerhet vid omkoppling från bensin till motorgas eller åter.

| 2.20.2 | Systemutformning (elektriska anslutningar, vakuumanslutningar, utjämningsslangar, etc.) |
| --- | --- |

2.20.2

Systemutformning (elektriska anslutningar, vakuumanslutningar, utjämningsslangar, etc.)

| 2.20.3 | Ritning över symbolen |
| --- | --- |

2.20.3

Ritning över symbolen

| 2.20.4 | Justeringsuppgifter |
| --- | --- |

2.20.4

Justeringsuppgifter

| 2.21 | Kylsystem: (vätska/luft) (1) |
| --- | --- |

2.21

Kylsystem: (vätska/luft) (1)

| 2.21.1 | Systembeskrivning/ritningar med avseende på motorgasutrustningen |
| --- | --- |

2.21.1

Systembeskrivning/ritningar med avseende på motorgasutrustningen

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  Ange toleransen.

---

BILAGA 3B

FULLSTÄNDIGT INFORMATIONSDOKUMENT FÖR ANVÄNDNING VID TYPGODKÄNNANDE AV CNG-UTRUSTNING FÖR EFTERMONTERING I FORDON

| 1. | Beskrivning av huvudfordonet |
| --- | --- |

1.

Beskrivning av huvudfordonet

| 1.1 | Tillverkarens namn och adress ... |
| --- | --- |

1.1

Tillverkarens namn och adress ...

| 1.2 | Kategori och identifieringstyp ... |
| --- | --- |

1.2

Kategori och identifieringstyp ...

| 1.3 | Chassiets identifieringsnummer ... |
| --- | --- |

1.3

Chassiets identifieringsnummer ...

| 1.4 | Typgodkännandenummer ... |
| --- | --- |

1.4

Typgodkännandenummer ...

| 1.5 | Förbränningsmotorns identifieringstyp ... |
| --- | --- |

1.5

Förbränningsmotorns identifieringstyp ...

| 1.5.1 | Funktionssätt och termodynamisk cykel ... |
| --- | --- |

1.5.1

Funktionssätt och termodynamisk cykel ...

| 1.5.2 | Insugning eller överladdning ... |
| --- | --- |

1.5.2

Insugning eller överladdning ...

| 1.5.3 | Deplacement ... |
| --- | --- |

1.5.3

Deplacement ...

| 1.5.4 | Katalysatorsystem, typ ... |
| --- | --- |

1.5.4

Katalysatorsystem, typ ...

| 1.5.5 | Tändningssystem, typ ... |
| --- | --- |

1.5.5

Tändningssystem, typ ...

| 2. | Beskrivningar av CNG-utrustningen för eftermontering |
| --- | --- |

2.

Beskrivningar av CNG-utrustningen för eftermontering

| 2.1 | Handelsnamn eller varumärke ... |
| --- | --- |

2.1

Handelsnamn eller varumärke ...

| 2.2 | Identifieringstyp ... |
| --- | --- |

2.2

Identifieringstyp ...

| 2.3 | Ritning/flödesdiagram för installeringen i fordonet ... |
| --- | --- |

2.3

Ritning/flödesdiagram för installeringen i fordonet ...

| 2.4 | Master-slavsystem: ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.4

Master-slavsystem: ja/nej (1)

| 2.5 | Tryckregulator(er) |
| --- | --- |

2.5

Tryckregulator(er)

| 2.5.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.5.1

Fabrikat ...

| 2.5.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.5.2

Typ(er) ...

| 2.5.3 | Typgodkännandenummer ... |
| --- | --- |

2.5.3

Typgodkännandenummer ...

| 2.5.4 | Identifikation ... |
| --- | --- |

2.5.4

Identifikation ...

| 2.5.5 | Ritningar ... |
| --- | --- |

2.5.5

Ritningar ...

| 2.5.6 | Antal huvudjusteringsställen ... |
| --- | --- |

2.5.6

Antal huvudjusteringsställen ...

| 2.5.7 | Beskrivning av justeringsprincipen för huvudjusteringsställen |
| --- | --- |

2.5.7

Beskrivning av justeringsprincipen för huvudjusteringsställen

| 2.5.8 | Antal justeringspunkter vid tomgång ... |
| --- | --- |

2.5.8

Antal justeringspunkter vid tomgång ...

| 2.5.9 | Beskrivning av justeringsprincipen med hjälp av justeringspunkter för tomgång |
| --- | --- |

2.5.9

Beskrivning av justeringsprincipen med hjälp av justeringspunkter för tomgång

| 2.5.10 | Andra justeringsmöjligheter: i förekommande fall vilka (beskrivning och ritningar) ... |
| --- | --- |

2.5.10

Andra justeringsmöjligheter: i förekommande fall vilka (beskrivning och ritningar) ...

| 2.5.11 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.5.11

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.6 | Gas/luftblandare (förgasare): ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.6

Gas/luftblandare (förgasare): ja/nej (1)

| 2.6.1 | Nummer ... |
| --- | --- |

2.6.1

Nummer ...

| 2.6.2 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.6.2

Fabrikat ...

| 2.6.3 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.6.3

Typ(er) ...

| 2.6.4 | Ritningar ... |
| --- | --- |

2.6.4

Ritningar ...

| 2.6.5 | Installeringsställe (inkl. ritning[ar]) ... |
| --- | --- |

2.6.5

Installeringsställe (inkl. ritning[ar]) ...

| 2.6.6 | Justeringsmöjligheter ... |
| --- | --- |

2.6.6

Justeringsmöjligheter ...

| 2.6.7 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.6.7

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.7 | Gasflödesjusterare: ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.7

Gasflödesjusterare: ja/nej (1)

| 2.7.1 | Nummer ... |
| --- | --- |

2.7.1

Nummer ...

| 2.7.2 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.7.2

Fabrikat ...

| 2.7.3 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.7.3

Typ(er) ...

| 2.7.4 | Ritningar ... |
| --- | --- |

2.7.4

Ritningar ...

| 2.7.5 | Installeringsställe (inkl. ritning[ar]) ... |
| --- | --- |

2.7.5

Installeringsställe (inkl. ritning[ar]) ...

| 2.7.6 | Justeringsmöjligheter ... |
| --- | --- |

2.7.6

Justeringsmöjligheter ...

| 2.7.7 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.7.7

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.8 | Gas/luftblandare (insprutare): ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.8

Gas/luftblandare (insprutare): ja/nej (1)

| 2.8.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.8.1

Fabrikat ...

| 2.8.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.8.2

Typ(er) ...

| 2.8.3 | Identifikation ... |
| --- | --- |

2.8.3

Identifikation ...

| 2.8.4 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.8.4

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.8.5 | Installationsritningar ... |
| --- | --- |

2.8.5

Installationsritningar ...

| 2.9 | Elektronisk styrenhet |
| --- | --- |

2.9

Elektronisk styrenhet

| 2.9.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.9.1

Fabrikat ...

| 2.9.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.9.2

Typ(er) ...

| 2.9.3 | Installationsplats ... |
| --- | --- |

2.9.3

Installationsplats ...

| 2.9.4 | Justeringsmöjligheter ... |
| --- | --- |

2.9.4

Justeringsmöjligheter ...

| 2.10 | CNG-behållare |
| --- | --- |

2.10

CNG-behållare

| 2.10.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.10.1

Fabrikat ...

| 2.10.2 | Typ(er) (inkl. ritningar) ... |
| --- | --- |

2.10.2

Typ(er) (inkl. ritningar) ...

| 2.10.3 | Antal behållare ... |
| --- | --- |

2.10.3

Antal behållare ...

| 2.10.4 | Totalkapacitet ... liter |
| --- | --- |

2.10.4

Totalkapacitet ... liter

| 2.10.5 | Typgodkännandenummer ... |
| --- | --- |

2.10.5

Typgodkännandenummer ...

| 2.10.6 | Installationsritningar för behållaren ... |
| --- | --- |

2.10.6

Installationsritningar för behållaren ...

| 2.11 | Tillbehör till CNG-behållare |
| --- | --- |

2.11

Tillbehör till CNG-behållare

| 2.11.1 | Nivåindikator eller tryckindikator:






  2.11.1.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.11.1

Nivåindikator eller tryckindikator:

2.11.1.1

Fabrikat ...

| 2.11.1.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.11.1.2

Typ(er) ...

| 2.11.2 | Övertrycksventil (utsläppsventil) (1):






  2.11.2.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.11.2

Övertrycksventil (utsläppsventil) (1):

2.11.2.1

Fabrikat ...

| 2.11.2.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.11.2.2

Typ(er) ...

| 2.11.3 | Tryckutjämningsanordning:






  2.11.3.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.11.3

Tryckutjämningsanordning:

2.11.3.1

Fabrikat ...

| 2.11.3.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.11.3.2

Typ(er) ...

| 2.11.4 | Fjärrstyrd serviceventil med flödesbegränsningsventil:






  2.11.4.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.11.4

Fjärrstyrd serviceventil med flödesbegränsningsventil:

2.11.4.1

Fabrikat ...

| 2.11.4.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.11.4.2

Typ(er) ...

| 2.11.5 | Gastätt hölje:






  2.11.5.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.11.5

Gastätt hölje:

2.11.5.1

Fabrikat ...

| 2.11.5.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.11.5.2

Typ(er) ...

| 2.12 | Automatisk ventil/backventil Ja/nej (1) ... |
| --- | --- |

2.12

Automatisk ventil/backventil Ja/nej (1) ...

| 2.12.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.12.1

Fabrikat ...

| 2.12.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.12.2

Typ(er) ...

| 2.12.3 | Beskrivning och ritningar ... |
| --- | --- |

2.12.3

Beskrivning och ritningar ...

| 2.12.4 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.12.4

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.13 | Påfyllningsenhet (1):






  2.13.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.13

Påfyllningsenhet (1):

2.13.1

Fabrikat ...

| 2.13.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.13.2

Typ(er) ...

| 2.13.3 | Beskrivning och ritningar ... |
| --- | --- |

2.13.3

Beskrivning och ritningar ...

| 2.14 | Böjlig bränsleledning eller slang(ar):






  2.14.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.14

Böjlig bränsleledning eller slang(ar):

2.14.1

Fabrikat ...

| 2.14.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.14.2

Typ(er) ...

| 2.14.3 | Beskrivning ... |
| --- | --- |

2.14.3

Beskrivning ...

| 2.14.4 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.14.4

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.15 | Tryck och temperaturgivare (1):






  2.15.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.15

Tryck och temperaturgivare (1):

2.15.1

Fabrikat ...

| 2.15.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.15.2

Typ(er) ...

| 2.15.3 | Beskrivning ... |
| --- | --- |

2.15.3

Beskrivning ...

| 2.15.4 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.15.4

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.16 | CNG-filter (1):






  2.16.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.16

CNG-filter (1):

2.16.1

Fabrikat ...

| 2.16.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.16.2

Typ(er) ...

| 2.16.3 | Beskrivning ... |
| --- | --- |

2.16.3

Beskrivning ...

| 2.16.4 | Driftstryck (2): ... kPa |
| --- | --- |

2.16.4

Driftstryck (2): ... kPa

| 2.17 | Servicekoppling(ar) (fordon som endast kan drivas med en bränsletyp och inte är försett med nödsystem för fortsatt körning [”limp-home system”]) (1):






  2.17.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- | --- |

2.17

Servicekoppling(ar) (fordon som endast kan drivas med en bränsletyp och inte är försett med nödsystem för fortsatt körning [”limp-home system”]) (1):

2.17.1

Fabrikat ...

| 2.17.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.17.2

Typ(er) ...

| 2.17.3 | Beskrivning och installationsritningar ... |
| --- | --- |

2.17.3

Beskrivning och installationsritningar ...

| 2.18 | Anslutning av uppvärmningssystem till CNG-system (endast tillåtet för fordonskategorierna M2 och M3): ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.18

Anslutning av uppvärmningssystem till CNG-system (endast tillåtet för fordonskategorierna M2 och M3): ja/nej (1)

| 2.18.1 | Fabrikat ... |
| --- | --- |

2.18.1

Fabrikat ...

| 2.18.2 | Typ(er) ... |
| --- | --- |

2.18.2

Typ(er) ...

| 2.18.3 | Beskrivning och installationsritningar ... |
| --- | --- |

2.18.3

Beskrivning och installationsritningar ...

| 2.19 | Ytterligare dokumentation |
| --- | --- |

2.19

Ytterligare dokumentation

| 2.19.1 | Beskrivning av CNG-utrustningen och katalysatorns fysiska säkerhet vid omkoppling från bensin till CNG eller åter. |
| --- | --- |

2.19.1

Beskrivning av CNG-utrustningen och katalysatorns fysiska säkerhet vid omkoppling från bensin till CNG eller åter.

| 2.19.2 | Systemutformning (elanslutningar, vakuumanslutningar, utjämningsslangar osv.): |
| --- | --- |

2.19.2

Systemutformning (elanslutningar, vakuumanslutningar, utjämningsslangar osv.):

| 2.19.3 | Ritning över symbolen |
| --- | --- |

2.19.3

Ritning över symbolen

| 2.19.4 | Justeringsuppgifter |
| --- | --- |

2.19.4

Justeringsuppgifter

| 2.20 | Kylsystem: (vätska/luft) (1) |
| --- | --- |

2.20

Kylsystem: (vätska/luft) (1)

| 2.20.1 | Systembeskrivning/ritningar med avseende på CNG-utrustningen ... |
| --- | --- |

2.20.1

Systembeskrivning/ritningar med avseende på CNG-utrustningen ...

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  Ange toleransen.

---

BILAGA 4

BESKRIVNING AV PROVNINGSFÖRFARANDE FÖR MÄTNING AV LÄCKAGE FRÅN LPG-/CNG-UTRUSTNING MONTERAD I FORDON

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Beskriva de förfaranden som installatören ska genomföra för att kontrollera att utrustningen är gastät.

2.   Installationen av utrustningen ska göras i enlighet med installationsmanualen som tillhandahålls av tillverkaren av utrustningen för eftermontering, del I och II.

3.   LÄCKAGEPROVNING FÖR MOTORGASUTRUSTNING

| 3.1 | När installationen har slutförts ska installatören genomföra en kontroll av korrekt montering enligt punkt 7.1.4.2 i dessa föreskrifter, och de startförfaranden som beskrivs i punkt 7.1.4.3 i dessa föreskrifter. När utrustningen har fyllts på med motorgas är det nödvändigt att kontrollera att alla utrustningens anslutningar är täta med en gasdetektor eller läckagedetektor för vätska. Magnetventilerna ska vara i öppet läge för att alla utrustningens komponenter ska omfattas av servicetrycket. Det får inte finns några tecken på läckage. |
| --- | --- |

3.1

När installationen har slutförts ska installatören genomföra en kontroll av korrekt montering enligt punkt 7.1.4.2 i dessa föreskrifter, och de startförfaranden som beskrivs i punkt 7.1.4.3 i dessa föreskrifter. När utrustningen har fyllts på med motorgas är det nödvändigt att kontrollera att alla utrustningens anslutningar är täta med en gasdetektor eller läckagedetektor för vätska. Magnetventilerna ska vara i öppet läge för att alla utrustningens komponenter ska omfattas av servicetrycket. Det får inte finns några tecken på läckage.

4.   LÄCKAGEPROVNING FÖR CNG-UTRUSTNING

| 4.1 | När installationen har slutförts ska installatören genomföra en kontroll av korrekt montering enligt punkt 7.1.4.2, och de startförfaranden som beskrivs i punkt 7.1.4.3 i dessa föreskrifter. När utrustningen har fyllts på med CNG är det nödvändigt att vid servicetryck kontrollera att alla utrustningens anslutningar är täta med en gasdetektor eller läckagedetektor för vätska. Magnetventilerna ska vara i öppet läge för att alla utrustningens komponenter ska omfattas av servicetrycket. Det får inte finns några tecken på läckage. |
| --- | --- |

4.1

När installationen har slutförts ska installatören genomföra en kontroll av korrekt montering enligt punkt 7.1.4.2, och de startförfaranden som beskrivs i punkt 7.1.4.3 i dessa föreskrifter. När utrustningen har fyllts på med CNG är det nödvändigt att vid servicetryck kontrollera att alla utrustningens anslutningar är täta med en gasdetektor eller läckagedetektor för vätska. Magnetventilerna ska vara i öppet läge för att alla utrustningens komponenter ska omfattas av servicetrycket. Det får inte finns några tecken på läckage.

---

BILAGA 5

BESTÄMMELSER OM FIXERING AV BEHÅLLARE FÖR MOTORGAS OCH CNG

1.   Kraven i ändringsserie 01 i föreskrifter nr 67 om fixering av behållare för motorgas eller i föreskrifter nr 110 om fixering av behållare för CNG anses som uppfyllda om behållaren är fäst vid motorfordonet med minst

| 1.1 | två fästband per behållare, |
| --- | --- |

1.1

två fästband per behållare,

| 1.2 | fyra bultar, och |
| --- | --- |

1.2

fyra bultar, och

| 1.3 | lämpliga brickor eller plåtar om karosseriväggen på det aktuella stället är av enkel tjocklek.
  Om materialet är av typen Fe 370 ska fästbultarna vara av klass 8.8 och ha de mått som anges i tabellen:








  Behållarens volym
  (liter) | Minimimått på brickor eller plåtar (mm) | Minimimått på behållarens fästband | Minimidiameter på bultar (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Upp till 85 | runda: 30 × 1,5
  runda: 25 × 2,5 | 20 × 3
  30 × 1,5 | 8 |
| 85–100 | runda: 30 × 1,5
  runda: 25 × 2,5 | 30 × 3
  20 × 3 (*) | 10
  8  (*) |
| 100–150 | runda: 50 × 2
  runda: 30 × 3 | 50 × 6
  50 × 3 (**) | 12
  10  (**) |
| Fler än 150 | Ska uppfylla bestämmelserna i ändringsserie 01 i föreskrifter nr 67 för motorgasbehållare eller föreskrifter nr 110 för CNG-behållare |

1.3

lämpliga brickor eller plåtar om karosseriväggen på det aktuella stället är av enkel tjocklek.

Om materialet är av typen Fe 370 ska fästbultarna vara av klass 8.8 och ha de mått som anges i tabellen:

Behållarens volym

(liter)

Minimimått på brickor eller plåtar (mm)

Minimimått på behållarens fästband

Minimidiameter på bultar (mm)

Upp till 85

runda: 30 × 1,5

runda: 25 × 2,5

20 × 3

30 × 1,5

8

85–100

runda: 30 × 1,5

runda: 25 × 2,5

30 × 3

20 × 3 (*)

10

8  (*)

100–150

runda: 50 × 2

runda: 30 × 3

50 × 6

50 × 3 (**)

12

10  (**)

Fler än 150

Ska uppfylla bestämmelserna i ändringsserie 01 i föreskrifter nr 67 för motorgasbehållare eller föreskrifter nr 110 för CNG-behållare

2.   Om behållaren installeras bakom ett säte ska det finnas ett sammanlagt mellanrum på minst 100 mm i fordonets längsgående riktning. Mellanrummet kan delas upp mellan behållaren och fordonets bakvägg och mellan sätet och behållaren.

3.   Om behållarens fästband också bär upp bränslebehållarens vikt ska minst tre fästband finnas.

4.   Fästbanden ska garantera att bränslebehållaren inte kan glida, rotera eller förflyttas.

5.   Ett skyddsmaterial som filt, läder eller plast ska placeras mellan bränslebehållaren och fästbanden. På det ställe där brickor eller plåtar fixeras vid fordonet får dock inget mjukt material finnas.

6.   BEHÅLLARENS RAM

| 6.1 | Om behållaren fästs vid motorfordonet med en ram ska ramen, fästbanden, brickorna eller plåtarna och bultarna som används uppfylla bestämmelserna i punkterna 1–5 ovan. |
| --- | --- |

6.1

Om behållaren fästs vid motorfordonet med en ram ska ramen, fästbanden, brickorna eller plåtarna och bultarna som används uppfylla bestämmelserna i punkterna 1–5 ovan.

| 6.2 | Om en cylindrisk behållare installeras i fordonets längsgående riktning ska det finnas ett tvärgående stopp längst fram på behållarens ram som hindrar behållaren från att glida. Det tvärgående stoppet ska vara utformat på följande sätt:






  6.2.1 | Det ska minst ha samma tjocklek som behållarens ram. |
| --- | --- | --- |

6.2

Om en cylindrisk behållare installeras i fordonets längsgående riktning ska det finnas ett tvärgående stopp längst fram på behållarens ram som hindrar behållaren från att glida. Det tvärgående stoppet ska vara utformat på följande sätt:

6.2.1

Det ska minst ha samma tjocklek som behållarens ram.

| 6.2.2 | Det ska vara minst 30 mm högt och dess övre del ska ligga minst 30 mm över behållarens botten. |
| --- | --- |

6.2.2

Det ska vara minst 30 mm högt och dess övre del ska ligga minst 30 mm över behållarens botten.

| 6.2.3 | Det ska ligga så nära behållarens välvda ände som möjligt. |
| --- | --- |

6.2.3

Det ska ligga så nära behållarens välvda ände som möjligt.

installerad i längsgående riktning: den cylindriska bränslebehållaren har en vinkel på högst 30 grader mot fordonets längsgående mittplan.

---

(*)  I detta fall ska behållaren fästas med minst tre fästband.

(**)  I detta fall ska behållaren fästas med minst tre fästband.

---

BILAGA 6A

TVÅBRÄNSLEFORDON MED DIREKTINSPRUTADE BENSINMOTORER – BERÄKNING AV ENERGIKVOTEN FÖR MOTORGAS

1.   MÄTNING AV DEN MOTORGASMASSA SOM ÅTGÅR UNDER CYKELN

Mätning av den motorgasmassa som förbrukas under provningscykeln av typ I ska göras med ett bränslevägningssystem som kan mäta vikten på motorgasbehållaren under provningen enligt följande:

| | Noggrannheten ska vara ± 2 % av skillnaden mellan värdena i början och slutet av provningen eller bättre. |
| --- | --- |

Noggrannheten ska vara ± 2 % av skillnaden mellan värdena i början och slutet av provningen eller bättre.

| | Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att undvika mätfel. |
| --- | --- |

Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att undvika mätfel.

| | Försiktighetsåtgärderna ska som minst omfatta en noggrann installation av aggregatet enligt tillverkarens anvisningar samt god teknisk sed. |
| --- | --- |

Försiktighetsåtgärderna ska som minst omfatta en noggrann installation av aggregatet enligt tillverkarens anvisningar samt god teknisk sed.

| | Andra mätmetoder är tillåtna om motsvarande noggrannhet kan bevisas. |
| --- | --- |

Andra mätmetoder är tillåtna om motsvarande noggrannhet kan bevisas.

2.   BERÄKNING AV ENERGIKVOTEN FÖR MOTORGAS

Bränsleförbrukningen beräknas utifrån utsläpp av kolväten, kolmonoxid och koldioxid som fastställs av mätresultaten, förutsatt att endast motorgas förbränns under provningen.

Energikvoten för motorgas som förbränns under provningscykeln fastställs enligt formeln

Formula

där

GLPG
  : energikvoten för motorgas (%),

MLPG
  : motorgasmassa som förbrukas under cykeln (kg),

FCnorm
  : bränsleförbrukning (l/100 km) som beräknas enligt punkt 1.4.3 b i bilaga 6 till föreskrifter nr 101. Om tillämpligt ska korrektionsfaktorn i den ekvation som används för att fastställa FCnorm beräknas med hjälp av H/C-förhållandet för det gasformiga bränslet,

dist: tillryggalagd sträcka under cykeln (km),

d: densitet d = 0,538 kg/l.

---

BILAGA 6B

TVÅBRÄNSLEFORDON MED DIREKTINSPRUTADE BENSINMOTORER – BERÄKNING AV ENERGIKVOTEN FÖR CNG

1.   MÄTNING AV CNG-MASSA SOM FÖRBRUKAS UNDER CYKELN

Mätning av den CNG-massa som förbrukas under provningscykel typ I ska göras med ett bränslevägningssystem som kan mäta vikten på CNG-behållaren under provningen enligt följande:

| | Noggrannheten ska vara ± 2 % av skillnaden mellan värdena i början och slutet av provningen eller bättre. |
| --- | --- |

Noggrannheten ska vara ± 2 % av skillnaden mellan värdena i början och slutet av provningen eller bättre.

| | Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att undvika mätfel. |
| --- | --- |

Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att undvika mätfel.

| | Försiktighetsåtgärderna ska som minst omfatta en noggrann installation av aggregatet enligt tillverkarens anvisningar samt god teknisk sed. |
| --- | --- |

Försiktighetsåtgärderna ska som minst omfatta en noggrann installation av aggregatet enligt tillverkarens anvisningar samt god teknisk sed.

| | Andra mätmetoder är tillåtna om motsvarande noggrannhet kan bevisas. |
| --- | --- |

Andra mätmetoder är tillåtna om motsvarande noggrannhet kan bevisas.

2.   BERÄKNING AV ENERGIKVOTEN FÖR CNG

Bränsleförbrukningen beräknas utifrån utsläpp av kolväten, kolmonoxid och koldioxid som fastställs av mätresultaten, förutsatt att endast CNG förbränns under provningen.

Energikvoten för CNG som förbränns under provningscykeln fastställs enligt formeln

Formula

där

GCNG
  : energikvoten för CNG (%),

MCNG
  : CNG-massa som förbrukas under cykeln (kg),

FCnorm
  : bränsleförbrukning (m3/100 km) som beräknas enligt punkt 1.4.3 c i bilaga 6 till föreskrifter nr 101.

dist: tillryggalagd sträcka under cykeln (km),

d: d: densitet d = 0,654 kg/m3

cf: korrektionsfaktor, där man förutsätter värdena

cf= 1 med referensbränsle G20,

cf= 0,78 med referensbränsle G25.

---