# Euroopa Liidu L 82/2014

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2014.082.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 82 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide20. märts 2014 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2014.082.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 82

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide20. märts 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 277/2014, 19. märts 2014, millega tehakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses Sloveenia territoriaalvetes kalapüügiga tegelevate volantina-traalerite miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 278/2014, 19. märts 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010 seoses lõhkeaine jälgede avastamise seadme kasutamise korra täpsustamise, ühtlustamise ja lihtsustamisega (
  1
  ) | 3 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 279/2014, 19. märts 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 6 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 280/2014, 19. märts 2014, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2014. aasta märtsi seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames | 8 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 281/2014, 19. märts 2014, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2014. aasta märtsi seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames | 10 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2014/43/EL, 18. märts 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/25/EÜ (põllumajandus- ja metsatraktorite mootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavate meetmete kohta) I, II ja III lisa (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2014/44/EL, 18. märts 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ (põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta) I, II ja III lisa (
  1
  ) | 20 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/149/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 18. märts 2014, millega lükatakse tagasi rakendusmääruse ettepanek, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit ning äriühingute Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd ja Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd toodetud nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 27 |
| | | 2014/150/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 18. märts 2014, ajutise katse korraldamise kohta, mille raames kehtestatakse teatavad erandid nõukogu direktiiviga 66/402/EMÜ taimeliikide nisu, odra, kaera ja maisi populatsioonide turustamise kohta ette nähtud sätetest
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 1681 all)

   (
  1
  ) | 29 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 277/2014, 19. märts 2014, millega tehakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses Sloveenia territoriaalvetes kalapüügiga tegelevate volantina-traalerite miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel

volantina

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 278/2014, 19. märts 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010 seoses lõhkeaine jälgede avastamise seadme kasutamise korra täpsustamise, ühtlustamise ja lihtsustamisega (
  1
  )

1

3

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 279/2014, 19. märts 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

6

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 280/2014, 19. märts 2014, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2014. aasta märtsi seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

8

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 281/2014, 19. märts 2014, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2014. aasta märtsi seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames

10

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2014/43/EL, 18. märts 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/25/EÜ (põllumajandus- ja metsatraktorite mootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavate meetmete kohta) I, II ja III lisa (
  1
  )

1

12

*

Komisjoni direktiiv 2014/44/EL, 18. märts 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ (põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta) I, II ja III lisa (
  1
  )

1

20

OTSUSED

2014/149/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 18. märts 2014, millega lükatakse tagasi rakendusmääruse ettepanek, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit ning äriühingute Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd ja Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd toodetud nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

27

2014/150/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 18. märts 2014, ajutise katse korraldamise kohta, mille raames kehtestatakse teatavad erandid nõukogu direktiiviga 66/402/EMÜ taimeliikide nisu, odra, kaera ja maisi populatsioonide turustamise kohta ette nähtud sätetest
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 1681 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 1681 all)

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 277/2014,

19. märts 2014,

millega tehakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses Sloveenia territoriaalvetes kalapüügiga tegelevate volantina-traalerite miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 1 kohaselt on keelatud veetavate püügivahendite kasutamine kaldast kuni 3 meremiili kaugusel või kuni 50 m kaugusel samasügavusjoonest, kui kõnealune sügavus saavutatakse kaldale lähemal. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 1 kohaselt on keelatud veetavate püügivahendite kasutamine kaldast kuni 3 meremiili kaugusel või kuni 50 m kaugusel samasügavusjoonest, kui kõnealune sügavus saavutatakse kaldale lähemal.

| (2) | Liikmesriigi taotluse korral võib komisjon teha erandi määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõikest 1, tingimusel et täidetud on teatavad artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigi taotluse korral võib komisjon teha erandi määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõikest 1, tingimusel et täidetud on teatavad artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimused.

| (3) | Komisjon sai 8. veebruaril 2013 Sloveenialt taotluse teha erand kõnealuse määruse artikli 13 lõike 1 esimesest lõigust, et kasutada volantina-traalereid Sloveenia territoriaalvetes, mille sügavus on alla 50 m ja mis asuvad kaldast 1,5–3 meremiili vahelisel alal. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon sai 8. veebruaril 2013 Sloveenialt taotluse teha erand kõnealuse määruse artikli 13 lõike 1 esimesest lõigust, et kasutada volantina-traalereid Sloveenia territoriaalvetes, mille sügavus on alla 50 m ja mis asuvad kaldast 1,5–3 meremiili vahelisel alal.

| (4) | Taotlus hõlmab laevu, mis on püügiregistris olnud kauem kui viis aastat ning tegutsevad vastavalt majandamiskavale, mille Sloveenia on 13. veebruaril 2014 (2) vastu võtnud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikega 2. Kõnealused laevad on lisatud nimekirja, mis on komisjonile edastatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus hõlmab laevu, mis on püügiregistris olnud kauem kui viis aastat ning tegutsevad vastavalt majandamiskavale, mille Sloveenia on 13. veebruaril 2014 (2) vastu võtnud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikega 2. Kõnealused laevad on lisatud nimekirja, mis on komisjonile edastatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 nõuetele.

| (5) | Majandamiskavaga tagatakse, et tulevikus püügikoormust ei suurendata, sest kalapüügiload väljastatakse ainult Sloveenia poolt juba eelnevalt püügiloa saanud konkreetsele 12 laevale, mille püügikoormus on kokku 178 tonni. |
| --- | --- |

(5)

Majandamiskavaga tagatakse, et tulevikus püügikoormust ei suurendata, sest kalapüügiload väljastatakse ainult Sloveenia poolt juba eelnevalt püügiloa saanud konkreetsele 12 laevale, mille püügikoormus on kokku 178 tonni.

| (6) | Sloveenia esitas erandi tegemiseks ajakohastatud teaduslikud ja tehnilised põhjendused. |
| --- | --- |

(6)

Sloveenia esitas erandi tegemiseks ajakohastatud teaduslikud ja tehnilised põhjendused.

| (7) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hindas oma täiskogu istungil 8.–12. aprillil 2013. aastal Sloveenia eranditaotlust ja sellega seotud majandamiskava projekti. |
| --- | --- |

(7)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hindas oma täiskogu istungil 8.–12. aprillil 2013. aastal Sloveenia eranditaotlust ja sellega seotud majandamiskava projekti.

| (8) | Sloveenia eranditaotluses on täidetud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(8)

Sloveenia eranditaotluses on täidetud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimused.

| (9) | Eelkõige on tegemist eriliste geograafiliste piirangutega, sest Sloveenia territoriaalvete sügavus ei ole üheski kohas 50 meetrit. Põhjatraalerid, sealhulgas volantina-traalerid, tegutsevad seega praegu üksnes kaugemal kui 3 meremiili, kus püügipiirkonnad on oluliselt piiratud kaubanduslike laevateedena kasutatava ala tõttu. |
| --- | --- |

(9)

Eelkõige on tegemist eriliste geograafiliste piirangutega, sest Sloveenia territoriaalvete sügavus ei ole üheski kohas 50 meetrit. Põhjatraalerid, sealhulgas volantina-traalerid, tegutsevad seega praegu üksnes kaugemal kui 3 meremiili, kus püügipiirkonnad on oluliselt piiratud kaubanduslike laevateedena kasutatava ala tõttu.

| (10) | Volantina-traaliga püük ei ole võimalik muude kalapüügivahenditega. Kõnealusel püügil ei ole märkimisväärset mõju merekeskkonnale, sealhulgas kaitstud elupaikadele, ning see ei häiri selliste laevade tegevust, mis kasutavad muid kalapüügivahendeid kui traalid, noodad või teised samalaadsed veetavad võrgud. |
| --- | --- |

(10)

Volantina-traaliga püük ei ole võimalik muude kalapüügivahenditega. Kõnealusel püügil ei ole märkimisväärset mõju merekeskkonnale, sealhulgas kaitstud elupaikadele, ning see ei häiri selliste laevade tegevust, mis kasutavad muid kalapüügivahendeid kui traalid, noodad või teised samalaadsed veetavad võrgud.

| (11) | Sloveenia taotletud erand mõjutab vaid väheseid laevu (12 laeva). Kõnealuste laevade registreerimisnumbrid on esitatud majandamiskavas. |
| --- | --- |

(11)

Sloveenia taotletud erand mõjutab vaid väheseid laevu (12 laeva). Kõnealuste laevade registreerimisnumbrid on esitatud majandamiskavas.

| (12) | Asjaomane püük vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4, artikli 8 lõike 1 punkti h ja artikli 9 lõike 3 nõuetele. Volantina-traalerite tegevus on reguleeritud Sloveenia majandamiskavaga, millega tagatakse, et määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas esitatud liikide püük oleks minimaalne. |
| --- | --- |

(12)

Asjaomane püük vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4, artikli 8 lõike 1 punkti h ja artikli 9 lõike 3 nõuetele. Volantina-traalerite tegevus on reguleeritud Sloveenia majandamiskavaga, millega tagatakse, et määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas esitatud liikide püük oleks minimaalne.

| (13) | Volantina-traalerite tegevuse eesmärk ei ole püüda peajalgseid. |
| --- | --- |

(13)

Volantina-traalerite tegevuse eesmärk ei ole püüda peajalgseid.

| (14) | Sloveenia majandamiskavaga on hõlmatud kalapüügi seire meetmed ning seega on täidetud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 kolmandas lõigus ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (3) artiklites 14 ja 15 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(14)

Sloveenia majandamiskavaga on hõlmatud kalapüügi seire meetmed ning seega on täidetud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 kolmandas lõigus ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (3) artiklites 14 ja 15 sätestatud tingimused.

| (15) | Seetõttu tuleks taotletud erandit lubada. |
| --- | --- |

(15)

Seetõttu tuleks taotletud erandit lubada.

| (16) | Sloveenia peaks esitama komisjonile aruande ettenähtud ajaks ja kooskõlas Sloveenia majandamiskavas kehtestatud seirekavaga. |
| --- | --- |

(16)

Sloveenia peaks esitama komisjonile aruande ettenähtud ajaks ja kooskõlas Sloveenia majandamiskavas kehtestatud seirekavaga.

| (17) | Erandi kehtivusaja piiramine annab võimaluse võtta parandavaid majandamismeetmeid juhul, kui komisjonile esitatud aruandest ilmneb püütava liigi puudulik kaitsestaatus, samuti võimaldab erandi piiratud kehtivusaeg koguda paremaid teadusandmeid majandamiskava täiustamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Erandi kehtivusaja piiramine annab võimaluse võtta parandavaid majandamismeetmeid juhul, kui komisjonile esitatud aruandest ilmneb püütava liigi puudulik kaitsestaatus, samuti võimaldab erandi piiratud kehtivusaeg koguda paremaid teadusandmeid majandamiskava täiustamiseks.

| (18) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erand

Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõiget 1 ei kohaldata Sloveenia territoriaalvetes – sügavusest olenemata 1,5 kuni 3 meremiili kaugusel kaldast – järgmiste volantina-traalerite suhtes:

| a) | Sloveenia majandamiskavas esitatud registreerimisnumbriga traalerid; |
| --- | --- |

a)

Sloveenia majandamiskavas esitatud registreerimisnumbriga traalerid;

| b) | traalerid, mis on püügiregistris olnud kauem kui viis aastat ning mis tulevikus ei suurenda kehtestatud püügikoormust, ning |
| --- | --- |

b)

traalerid, mis on püügiregistris olnud kauem kui viis aastat ning mis tulevikus ei suurenda kehtestatud püügikoormust, ning

| c) | traalerid, millel on püügiluba ja mis tegutsevad Sloveenia poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikele 2 vastu võetud majandamiskava kohaselt. |
| --- | --- |

c)

traalerid, millel on püügiluba ja mis tegutsevad Sloveenia poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikele 2 vastu võetud majandamiskava kohaselt.

Artikkel 2

Seirekava ja aruanne

Sloveenia esitab komisjonile kolme aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest aruande, mis on koostatud vastavalt artikli 1 punktis c osutatud majandamiskavas kehtestatud seirekavale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamisaeg

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse kuni 23. märtsini 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

1

(2)  13. veebruari 2014. aasta otsus nr 34200-2/2014/4.

2

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20. november 2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

3

---

| 20.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 278/2014,

19. märts 2014,

millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010 seoses lõhkeaine jälgede avastamise seadme kasutamise korra täpsustamise, ühtlustamise ja lihtsustamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EL) nr 185/2010 (2) rakendamisel saadud kogemused näitavad, et ühiste põhistandardite rakendamise viisid, mida kohaldatakse lõhkeaine jälgede avastamise seadme (edaspidi „ETD-seade”) kasutamise metoodika suhtes, tuleks läbi vaadata. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 185/2010 (2) rakendamisel saadud kogemused näitavad, et ühiste põhistandardite rakendamise viisid, mida kohaldatakse lõhkeaine jälgede avastamise seadme (edaspidi „ETD-seade”) kasutamise metoodika suhtes, tuleks läbi vaadata.

| (2) | ETD-seadme kasutamisega seotud konkreetseid lennundusjulgestusmeetmeid tuleks täpsustada, ühtlustada või lihtsustada, et suurendada õiguslikku selgust, standardida õigusaktide ühtset tõlgendamist ja veelgi kindlamalt tagada lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite parim võimalik rakendamine. |
| --- | --- |

(2)

ETD-seadme kasutamisega seotud konkreetseid lennundusjulgestusmeetmeid tuleks täpsustada, ühtlustada või lihtsustada, et suurendada õiguslikku selgust, standardida õigusaktide ühtset tõlgendamist ja veelgi kindlamalt tagada lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite parim võimalik rakendamine.

| (3) | Muudatused hõlmavad meetmeid, milles kirjeldatakse ETD-seadme lubatud kasutusviise reisijate, muude isikute kui reisijate, käsipagasi, registreeritud pagasi, kauba, posti ning parda- ja lennujaamavarude läbivaatamisel ning lõhkeainete jälgede avastamiseks ette nähtud julgestusseadmete tehnilisi nõudeid. |
| --- | --- |

(3)

Muudatused hõlmavad meetmeid, milles kirjeldatakse ETD-seadme lubatud kasutusviise reisijate, muude isikute kui reisijate, käsipagasi, registreeritud pagasi, kauba, posti ning parda- ja lennujaamavarude läbivaatamisel ning lõhkeainete jälgede avastamiseks ette nähtud julgestusseadmete tehnilisi nõudeid.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 185/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 185/2010 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tsiviillennundusjulgestuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tsiviillennundusjulgestuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 185/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.

1

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 185/2010, 4. märts 2010, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks (ELT L 55, 5.3.2010, lk 1).

2

---

LISA

| 1. | 4. peatükki muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 4.1.1.2 asendatakse järgmisega:






  „4.1.1.2. | Reisijad vaadatakse läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil:






  a) | käsitsi läbivaatus; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

4. peatükki muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 4.1.1.2 asendatakse järgmisega:

„4.1.1.2.

Reisijad vaadatakse läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil:

a)

käsitsi läbivaatus;

| b) | metallidetektorväravate (WTMD) läbimine; |
| --- | --- |

b)

metallidetektorväravate (WTMD) läbimine;

| c) | pommikoerad (EDD); |
| --- | --- |

c)

pommikoerad (EDD);

| d) | lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade; |
| --- | --- |

d)

lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade;

| e) | turvaskannerid, mis ei kasuta ioniseerivat kiirgust; |
| --- | --- |

e)

turvaskannerid, mis ei kasuta ioniseerivat kiirgust;

| f) | lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade kombineeritult käsimetallidetektoriga (HHMD). |
| --- | --- |

f)

lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade kombineeritult käsimetallidetektoriga (HHMD).

Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas reisija kannab keelatud esemeid või mitte, keelatakse reisijal juurdepääs julgestuspiirangualale või ta vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldaval viisil uuesti läbi.”;

| b) | punkt 4.1.1.9 asendatakse järgmisega:






  „4.1.1.9. | Pommikoeri ja lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina.”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 4.1.1.9 asendatakse järgmisega:

„4.1.1.9.

Pommikoeri ja lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina.”;

| c) | punkt 4.1.2.3 asendatakse järgmisega:






  „4.1.2.3. | Käsipagas vaadatakse läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil:






  a) | käsitsi läbivaatus; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

punkt 4.1.2.3 asendatakse järgmisega:

„4.1.2.3.

Käsipagas vaadatakse läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil:

a)

käsitsi läbivaatus;

| b) | läbivalgustusseade; |
| --- | --- |

b)

läbivalgustusseade;

| c) | lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seade; |
| --- | --- |

c)

lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seade;

| d) | pommikoerad (EDD) koos punkti a kohaldamisega; |
| --- | --- |

d)

pommikoerad (EDD) koos punkti a kohaldamisega;

| e) | lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade. |
| --- | --- |

e)

lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade.

Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas käsipagas sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda kaasa võtta või see vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldaval viisil uuesti läbi.”

| 2. | 6. peatükki muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punktid 6.2.1.5 ja 6.2.1.6:






  „6.2.1.5. | Kaup ja post vaadatakse kooskõlas liitega 6-J läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil:






  a) | käsitsi läbivaatus; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

6. peatükki muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punktid 6.2.1.5 ja 6.2.1.6:

„6.2.1.5.

Kaup ja post vaadatakse kooskõlas liitega 6-J läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil:

a)

käsitsi läbivaatus;

| b) | läbivalgustusseade; |
| --- | --- |

b)

läbivalgustusseade;

| c) | lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seade; |
| --- | --- |

c)

lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seade;

| d) | pommikoerad (EDD); |
| --- | --- |

d)

pommikoerad (EDD);

| e) | lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade; |
| --- | --- |

e)

lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade;

| f) | visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

f)

visuaalne kontroll;

| g) | metallidetektor (MDE). |
| --- | --- |

g)

metallidetektor (MDE).

Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas kaup või post sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda kaasa võtta või see vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldaval viisil uuesti läbi.

| 6.2.1.6. | Järgmisi vahendeid ja meetodeid võib kasutada üksnes juhul, kui saadetise laadi tõttu ei ole võimalik kasutada muid punktis 6.2.1.5 täpsustatud vahendeid ja meetodeid:
  muud asjakohased julgestuskontrolli meetmed, kui pädev asutus on andnud selleks loa ja sellest on teatatud komisjonile.” |
| --- | --- |

6.2.1.6.

Järgmisi vahendeid ja meetodeid võib kasutada üksnes juhul, kui saadetise laadi tõttu ei ole võimalik kasutada muid punktis 6.2.1.5 täpsustatud vahendeid ja meetodeid:

muud asjakohased julgestuskontrolli meetmed, kui pädev asutus on andnud selleks loa ja sellest on teatatud komisjonile.”

| 3. | 8. peatükki muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punkt 8.1.2.3:






  „8.1.2.3. | Pardavarud vaadatakse läbi, kasutades kas eraldi või koos järgmisi läbivaatusvahendeid või -meetodeid:






  a) | visuaalne kontroll; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

8. peatükki muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punkt 8.1.2.3:

„8.1.2.3.

Pardavarud vaadatakse läbi, kasutades kas eraldi või koos järgmisi läbivaatusvahendeid või -meetodeid:

a)

visuaalne kontroll;

| b) | käsitsi läbivaatus; |
| --- | --- |

b)

käsitsi läbivaatus;

| c) | läbivalgustusseade; |
| --- | --- |

c)

läbivalgustusseade;

| d) | lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seade; |
| --- | --- |

d)

lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seade;

| e) | lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade koos punkti a kohaldamisega; |
| --- | --- |

e)

lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade koos punkti a kohaldamisega;

| f) | pommikoerad (EDD) koos punkti a kohaldamisega. |
| --- | --- |

f)

pommikoerad (EDD) koos punkti a kohaldamisega.

Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas läbivaadatav objekt sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda kaasa võtta või see vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldaval viisil uuesti läbi.”

| 4. | 9. peatükki muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punkt 9.1.2.3:






  „9.1.2.3. | Lennujaama varud vaadatakse läbi, kasutades kas eraldi või koos järgmisi läbivaatusvahendeid või -meetodeid:






  a) | visuaalne kontroll; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

9. peatükki muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punkt 9.1.2.3:

„9.1.2.3.

Lennujaama varud vaadatakse läbi, kasutades kas eraldi või koos järgmisi läbivaatusvahendeid või -meetodeid:

a)

visuaalne kontroll;

| b) | käsitsi läbivaatus; |
| --- | --- |

b)

käsitsi läbivaatus;

| c) | läbivalgustusseade; |
| --- | --- |

c)

läbivalgustusseade;

| d) | lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seade; |
| --- | --- |

d)

lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seade;

| e) | lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade koos punkti a kohaldamisega; |
| --- | --- |

e)

lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade koos punkti a kohaldamisega;

| f) | pommikoerad koos punkti a kohaldamisega. |
| --- | --- |

f)

pommikoerad koos punkti a kohaldamisega.

Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas läbivaadatav objekt sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda kaasa võtta või see vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldaval viisil uuesti läbi.”

| 5. | 12. peatükki muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punkt 12.0.3:
  12.0.3.   Julgestusseadmete tootjad töötavad välja julgestusseadmete kasutamise kohustusliku metoodika.”; |
| --- | --- | --- |

5.

12. peatükki muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punkt 12.0.3:

12.0.3.   Julgestusseadmete tootjad töötavad välja julgestusseadmete kasutamise kohustusliku metoodika.”;

| b) | punkt 12.6 asendatakse järgmisega:
  „12.6.   LÕHKEAINE JÄLGEDE AVASTAMISE (ETD) SEADE
  12.6.1.   Lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil peab olema võimalik koguda ja analüüsida tahkeid osakesi või aurustunud osakesi saastatud pindadelt või pagasi või muude saadetiste sisult ning anda lõhkeaine olemasolust märku häire abil. Läbivaatuseks kasutatav ETD-seade peab vastama järgmistele nõuetele:






  a) | seadme tarvikuid ei tohi kasutada muudel kui tootja soovitatud tingimustel ega juhul, kui selgub, et kõnealuste tarvikute tõhusus on kasutamise käigus vähenenud; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 12.6 asendatakse järgmisega:

„12.6.   LÕHKEAINE JÄLGEDE AVASTAMISE (ETD) SEADE

12.6.1.   Lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil peab olema võimalik koguda ja analüüsida tahkeid osakesi või aurustunud osakesi saastatud pindadelt või pagasi või muude saadetiste sisult ning anda lõhkeaine olemasolust märku häire abil. Läbivaatuseks kasutatav ETD-seade peab vastama järgmistele nõuetele:

a)

seadme tarvikuid ei tohi kasutada muudel kui tootja soovitatud tingimustel ega juhul, kui selgub, et kõnealuste tarvikute tõhusus on kasutamise käigus vähenenud;

| b) | ETD-seadet võib kasutada ainult keskkonnas, mis on asjaomase seadme puhul heaks kiidetud. |
| --- | --- |

b)

ETD-seadet võib kasutada ainult keskkonnas, mis on asjaomase seadme puhul heaks kiidetud.

Tuleb sätestada standardid ETD-seadme kasutamiseks tahkete osakeste ja auruproovide võtmisel. Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni eraldi, salastatud otsuses.”;

| c) | lisatakse punktid 12.6.2 ja 12.6.3:
  12.6.2.   Tahkete osakeste analüüsil põhinevate lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadmete standardit kohaldatakse alates 1. septembrist 2014 kasutusele võetavate ETD-seadmete suhtes.
  12.6.3.   Pädev asutus võib lubada hiljemalt kuni 1. juulini 2020 kasutada tahkete osakeste analüüsil põhinevaid ETD-seadmeid, mida ei ole sertifitseeritud liite 12-L kohaselt ja mis võeti kasutusele enne 1. juulit 2014.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse punktid 12.6.2 ja 12.6.3:

12.6.2.   Tahkete osakeste analüüsil põhinevate lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadmete standardit kohaldatakse alates 1. septembrist 2014 kasutusele võetavate ETD-seadmete suhtes.

12.6.3.   Pädev asutus võib lubada hiljemalt kuni 1. juulini 2020 kasutada tahkete osakeste analüüsil põhinevaid ETD-seadmeid, mida ei ole sertifitseeritud liite 12-L kohaselt ja mis võeti kasutusele enne 1. juulit 2014.”

---

| 20.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 279/2014,

19. märts 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2014

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 145,0 |
| MA | 63,9 |
| TN | 88,1 |
| TR | 102,6 |
| ZZ | 99,9 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| MA | 182,1 |
| TR | 142,5 |
| ZZ | 168,9 |
| 0709 91 00 | EG | 45,1 |
| ZZ | 45,1 |
| 0709 93 10 | MA | 41,9 |
| TR | 89,7 |
| ZZ | 65,8 |
| 0805 10 20 | EG | 47,9 |
| IL | 68,0 |
| MA | 60,9 |
| TN | 55,0 |
| TR | 56,9 |
| ZA | 62,5 |
| ZZ | 58,5 |
| 0805 50 10 | TR | 63,5 |
| ZZ | 63,5 |
| 0808 10 80 | AR | 94,0 |
| CL | 127,9 |
| CN | 117,1 |
| MK | 30,8 |
| US | 182,3 |
| ZZ | 110,4 |
| 0808 30 90 | AR | 99,0 |
| CL | 107,5 |
| CN | 74,5 |
| TR | 158,2 |
| ZA | 85,1 |
| ZZ | 104,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

145,0

MA

63,9

TN

88,1

TR

102,6

ZZ

99,9

0707 00 05

EG

182,1

MA

182,1

TR

142,5

ZZ

168,9

0709 91 00

EG

45,1

ZZ

45,1

0709 93 10

MA

41,9

TR

89,7

ZZ

65,8

0805 10 20

EG

47,9

IL

68,0

MA

60,9

TN

55,0

TR

56,9

ZA

62,5

ZZ

58,5

0805 50 10

TR

63,5

ZZ

63,5

0808 10 80

AR

94,0

CL

127,9

CN

117,1

MK

30,8

US

182,3

ZZ

110,4

0808 30 90

AR

99,0

CL

107,5

CN

74,5

TR

158,2

ZA

85,1

ZZ

104,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 20.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 280/2014,

19. märts 2014,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2014. aasta märtsi seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1), eriti selle artiklit 188,

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 14. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 533/2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 533/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 533/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | 2014. aasta märtsi seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsid alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2014 hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient, |
| --- | --- |

(2)

2014. aasta märtsi seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsid alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2014 hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 533/2007 alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustele kehtestatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsient.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. märtsil 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2014

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 125, 15.5.2007, lk 9.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.4.2014–30.6.2014 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (%) |
| --- | --- | --- |
| P1 | 09.4067 | 14,109564 |
| P3 | 09.4069 | 0,27007 |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.4.2014–30.6.2014 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(%)

P1

09.4067

14,109564

P3

09.4069

0,27007

---

| 20.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 281/2014,

19. märts 2014,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2014. aasta märtsi seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1385/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 774/94 rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise puhul, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

2014. aasta märtsi seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1385/2007 alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2014 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. märtsil 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2014

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 309, 27.11.2007, lk 47.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.4.2014–30.6.2014 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (protsentides) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4410 | 0,239521 |
| 2 | 09.4411 | 0,245762 |
| 3 | 09.4412 | 0,257402 |
| 4 | 09.4420 | 0,249813 |
| 6 | 09.4422 | 0,250816 |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.4.2014–30.6.2014 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(protsentides)

1

09.4410

0,239521

2

09.4411

0,245762

3

09.4412

0,257402

4

09.4420

0,249813

6

09.4422

0,250816

---

DIREKTIIVID

| 20.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/12

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2014/43/EL,

18. märts 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/25/EÜ (põllumajandus- ja metsatraktorite mootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavate meetmete kohta) I, II ja III lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2000. aasta direktiivi 2000/25/EÜ põllumajandus- ja metsatraktorite mootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavate meetmete kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Viidates Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiivile 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (2) on direktiiviga 2000/25/EÜ kehtestatud gaasiliste ja tahkete osakeste heite järk-järgult kohaldatavad piirnormid ning põllumajandus- ja metsatraktorite sisepõlemismootorite katsemenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Viidates Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiivile 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (2) on direktiiviga 2000/25/EÜ kehtestatud gaasiliste ja tahkete osakeste heite järk-järgult kohaldatavad piirnormid ning põllumajandus- ja metsatraktorite sisepõlemismootorite katsemenetlus.

| (2) | Tehniline areng nõuab direktiivi 97/68/EÜ lisades sätestatud tehniliste nõuete kiiret kohandamist ja seetõttu on seda mitu korda muudetud. Seetõttu on vaja direktiiv 2000/25/EÜ viia vastavusse muudetud direktiivi 97/68/EÜ sätetega. |
| --- | --- |

(2)

Tehniline areng nõuab direktiivi 97/68/EÜ lisades sätestatud tehniliste nõuete kiiret kohandamist ja seetõttu on seda mitu korda muudetud. Seetõttu on vaja direktiiv 2000/25/EÜ viia vastavusse muudetud direktiivi 97/68/EÜ sätetega.

| (3) | Direktiivi 97/68/EÜ XII lisa on muudetud komisjoni direktiiviga 2012/46/EL, (3) et sinna lisada uued alternatiivsed tüübikinnitused, mis võtavad arvesse tehnika arengut UNECE tasemel, ja et tagada alternatiivsete tüübikinnitusmenetluste rahvusvaheline ühtlustamine. Seega tuleks need alternatiivseid tüübikinnitusi käsitlevad sätted lisada direktiivi 2000/25/EÜ. Lisaks on vajalik ajakohastada viiteid ÜRO Euroopa majanduskomisjoni (UNECE) eeskirjadele nr 49 ja nr 96, et tagada nende vastavus direktiivi 97/68/EÜ tehtud muudatustega, mis käsitlevad põllumajandus- ja metsatraktorite mootorite alternatiivseid tüübikinnitusi. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 97/68/EÜ XII lisa on muudetud komisjoni direktiiviga 2012/46/EL, (3) et sinna lisada uued alternatiivsed tüübikinnitused, mis võtavad arvesse tehnika arengut UNECE tasemel, ja et tagada alternatiivsete tüübikinnitusmenetluste rahvusvaheline ühtlustamine. Seega tuleks need alternatiivseid tüübikinnitusi käsitlevad sätted lisada direktiivi 2000/25/EÜ. Lisaks on vajalik ajakohastada viiteid ÜRO Euroopa majanduskomisjoni (UNECE) eeskirjadele nr 49 ja nr 96, et tagada nende vastavus direktiivi 97/68/EÜ tehtud muudatustega, mis käsitlevad põllumajandus- ja metsatraktorite mootorite alternatiivseid tüübikinnitusi.

| (4) | Seepärast tuleks direktiivi 2000/25/EÜ I, II ja III lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks direktiivi 2000/25/EÜ I, II ja III lisa vastavalt muuta.

| (5) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2003/37/EÜ artikliga 20 asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2003/37/EÜ artikliga 20 asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2000/25/EÜ I, II ja III lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 2015. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide asjakohase teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 173, 12.7.2000, lk 1.

1

(2)  EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1.

2

(3)  ELT L 353, 21.12.2012, lk 80.

3

---

LISA

Direktiivi 2000/25/EÜ I, II ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Punkt 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   SPETSIFIKATSIOONID JA KATSED
  Kohaldatakse direktiivi 97/68/EÜ I lisa 4., 8. ja 9. jao, 1. ja 2. liite ning III, IV ja V lisa sätteid.” |
| --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.   SPETSIFIKATSIOONID JA KATSED

Kohaldatakse direktiivi 97/68/EÜ I lisa 4., 8. ja 9. jao, 1. ja 2. liite ning III, IV ja V lisa sätteid.”

| b) | 1. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt 2.2 asendatakse järgmisega:
  „2.2.   Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed
  2.2.1.   Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei (1) ...
  2.2.2.   Saastet vähendavad lisaseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud mõnes muus punktis)
  2.2.2.1.   Katalüüsmuundur: jah/ei (1)
  2.2.2.1.1.   Mark (margid): ...
  2.2.2.1.2.   Tüüp (tüübid): ...
  2.2.2.1.3.   Katalüüsmuundurite ja elementide arv: ...
  2.2.2.1.4.   Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed ja maht: ...
  2.2.2.1.5.   Katalüüsreaktsiooni tüüp: ...
  2.2.2.1.6.   Väärismetallide koguhulk: ...
  2.2.2.1.7.   Suhteline kontsentratsioon: ...
  2.2.2.1.8.   Substraat (struktuur ja materjal): ...
  2.2.2.1.9.   Elemendi tihedus: ...
  2.2.2.1.10.   Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp: ...
  2.2.2.1.11.   Katalüüsmuunduri(te) paiknemine (igaühe asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ...
  2.2.2.1.12.   Tavapärane töövahemik (K): ...
  2.2.2.1.13.   Kasutatav reaktiiv (vajaduse korral): ...
  2.2.2.1.13.1.   Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ...
  2.2.2.1.13.2.   Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: ...
  2.2.2.1.13.3.   Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): ...
  2.2.2.1.14.   NOx andur: jah/ei (1)
  2.2.2.2.   Hapnikuandur: jah/ei (1)
  2.2.2.2.1.   Mark (margid): ...
  2.2.2.2.2.   Tüüp: ...
  2.2.2.2.3.   Asukoht: ...
  2.2.2.3.   Õhu sissepuhe: jah/ei (1)
  2.2.2.3.1.   Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne): ...
  2.2.2.4.   Heitgaasitagastus: jah/ei (1)
  2.2.2.4.1.   Omadused (jahutatud/jahutamata, kõrgsurve/madalsurve jne): ...
  2.2.2.5.   Tahkete osakeste püüdur: jah/ei (1)
  2.2.2.5.1.   Tahkete osakeste püüduri mõõtmed ja maht: ...
  2.2.2.5.2.   Tahkete osakeste püüduri tüüp ja ehitus: ...
  2.2.2.5.3.   Paiknemine (asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ...
  2.2.2.5.4.   Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: ...
  2.2.2.5.5.   Tavaline töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik: ...
  2.2.2.6.   Muud süsteemid: jah/ei (1)
  2.2.2.6.1.   Kirjeldus ja töö: ...” |
| --- | --- | --- |

b)

1. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

punkt 2.2 asendatakse järgmisega:

„2.2.   Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed

2.2.1.   Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei (1) ...

2.2.2.   Saastet vähendavad lisaseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud mõnes muus punktis)

2.2.2.1.   Katalüüsmuundur: jah/ei (1)

2.2.2.1.1.   Mark (margid): ...

2.2.2.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

2.2.2.1.3.   Katalüüsmuundurite ja elementide arv: ...

2.2.2.1.4.   Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed ja maht: ...

2.2.2.1.5.   Katalüüsreaktsiooni tüüp: ...

2.2.2.1.6.   Väärismetallide koguhulk: ...

2.2.2.1.7.   Suhteline kontsentratsioon: ...

2.2.2.1.8.   Substraat (struktuur ja materjal): ...

2.2.2.1.9.   Elemendi tihedus: ...

2.2.2.1.10.   Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp: ...

2.2.2.1.11.   Katalüüsmuunduri(te) paiknemine (igaühe asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ...

2.2.2.1.12.   Tavapärane töövahemik (K): ...

2.2.2.1.13.   Kasutatav reaktiiv (vajaduse korral): ...

2.2.2.1.13.1.   Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ...

2.2.2.1.13.2.   Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: ...

2.2.2.1.13.3.   Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): ...

2.2.2.1.14.   NOx andur: jah/ei (1)

2.2.2.2.   Hapnikuandur: jah/ei (1)

2.2.2.2.1.   Mark (margid): ...

2.2.2.2.2.   Tüüp: ...

2.2.2.2.3.   Asukoht: ...

2.2.2.3.   Õhu sissepuhe: jah/ei (1)

2.2.2.3.1.   Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne): ...

2.2.2.4.   Heitgaasitagastus: jah/ei (1)

2.2.2.4.1.   Omadused (jahutatud/jahutamata, kõrgsurve/madalsurve jne): ...

2.2.2.5.   Tahkete osakeste püüdur: jah/ei (1)

2.2.2.5.1.   Tahkete osakeste püüduri mõõtmed ja maht: ...

2.2.2.5.2.   Tahkete osakeste püüduri tüüp ja ehitus: ...

2.2.2.5.3.   Paiknemine (asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ...

2.2.2.5.4.   Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: ...

2.2.2.5.5.   Tavaline töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik: ...

2.2.2.6.   Muud süsteemid: jah/ei (1)

2.2.2.6.1.   Kirjeldus ja töö: ...”

| ii) | Punkt 2.4 asendatakse järgmisega:
  „2.4.   Gaasijaotussüsteem
  2.4.1.   Maksimaalne klapi tõus ning avamis- ja sulgemisnurgad sisemise surnud punkti suhtes või samaväärsed andmed: ...
  2.4.2.   Klapivahed ja/või seadistusvahemik (1)
  2.4.3.   Muudetav gaasijaotusfaasidega süsteem (olemasolu korral ja kus: sisselase ja/või väljalase)
  2.4.3.1.   Tüüp: pidev või kinni/lahti (1)
  2.4.3.2.   Nuki faasinihkenurk: ...” |
| --- | --- |

ii)

Punkt 2.4 asendatakse järgmisega:

„2.4.   Gaasijaotussüsteem

2.4.1.   Maksimaalne klapi tõus ning avamis- ja sulgemisnurgad sisemise surnud punkti suhtes või samaväärsed andmed: ...

2.4.2.   Klapivahed ja/või seadistusvahemik (1)

2.4.3.   Muudetav gaasijaotusfaasidega süsteem (olemasolu korral ja kus: sisselase ja/või väljalase)

2.4.3.1.   Tüüp: pidev või kinni/lahti (1)

2.4.3.2.   Nuki faasinihkenurk: ...”

| iii) | Punktis 3.1.2 asendatakse tabel järgmisega: | „Algmootor (1) | Mootoritüüpkonna mootorid (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Mootori tüüp | | | | | |
| Silindrite arv | | | | | |
| Nominaalne pöörlemiskiirus (min-1) | | | | | |
| Diiselmootori kütusekulu töötsükli kohta (mm3), bensiinimootorite kütusevool (g/h), nimivõimsusel | | | | | |
| Nimivõimsus (kW) | | | | | |
| Suurimale võimsusele vastav pöörlemiskiirus (min-1) | | | | | |
| Suurim kasulik võimsus (kW) | | | | | |
| Maksimaalsele pöördemomendile vastav pöörlemiskiirus (min-1) | | | | | |
| Diiselmootori kütusekulu töötsükli kohta (mm3), bensiinimootori kütusevool (g/h), suurima pöördemomendi korral | | | | | |
| Suurim pöördemoment (Nm) | | | | | |
| Vähim kiirus tühikäigul (min-1) | | | | | |
| Silindri töömaht (% algmootori töömahust) | 100 | | | | |

iii)

Punktis 3.1.2 asendatakse tabel järgmisega:

„Algmootor (1)

Mootoritüüpkonna mootorid (2)

Mootori tüüp

Silindrite arv

Nominaalne pöörlemiskiirus (min-1)

Diiselmootori kütusekulu töötsükli kohta (mm3), bensiinimootorite kütusevool (g/h), nimivõimsusel

Nimivõimsus (kW)

Suurimale võimsusele vastav pöörlemiskiirus (min-1)

Suurim kasulik võimsus (kW)

Maksimaalsele pöördemomendile vastav pöörlemiskiirus (min-1)

Diiselmootori kütusekulu töötsükli kohta (mm3), bensiinimootori kütusevool (g/h), suurima pöördemomendi korral

Suurim pöördemoment (Nm)

Vähim kiirus tühikäigul (min-1)

Silindri töömaht (% algmootori töömahust)

100

| iv) | Punkt 4.2 asendatakse järgmisega:
  „4.2.   Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed
  4.2.1.   Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei (1) ...
  4.2.2.   Saastet vähendavad lisaseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud mõnes muus punktis)
  4.2.2.1.   Katalüüsmuundur: jah/ei (1)
  4.2.2.1.1.   Mark (margid): ...
  4.2.2.1.2.   Tüüp (tüübid): ...
  4.2.2.1.3.   Katalüüsmuundurite ja elementide arv: ...
  4.2.2.1.4.   Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed ja maht: ...
  4.2.2.1.5.   Katalüüsreaktsiooni tüüp: ...
  4.2.2.1.6.   Väärismetallide koguhulk: ...
  4.2.2.1.7.   Suhteline kontsentratsioon: ...
  4.2.2.1.8.   Substraat (struktuur ja materjal): ...
  4.2.2.1.9.   Elemendi tihedus: ...
  4.2.2.1.10.   Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp: ...
  4.2.2.1.11.   Katalüüsmuunduri(te) paiknemine (igaühe asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ...
  4.2.2.1.12.   Tavapärane töövahemik (K): ...
  4.2.2.1.13.   Kasutatav reaktiiv (vajaduse korral): ...
  4.2.2.1.13.1.   Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ...
  4.2.2.1.13.2.   Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: ...
  4.2.2.1.13.3.   Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): ...
  4.2.2.1.14.   NOx andur: jah/ei (1)
  4.2.2.2.   Hapnikuandur: jah/ei (1)
  4.2.2.2.1.   Mark (margid): ...
  4.2.2.2.2.   Tüüp: ...
  4.2.2.2.3.   Asukoht: ...
  4.2.2.3.   Õhu sissepuhe: jah/ei (1)
  4.2.2.3.1.   Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne): ...
  4.2.2.4.   Heitgaasitagastus: jah/ei (1)
  4.2.2.4.1.   Omadused (jahutatud/jahutamata, kõrgsurve/madalsurve jne): ...
  4.2.2.5.   Tahkete osakeste püüdur: jah/ei (1)
  4.2.2.5.1.   Tahkete osakeste püüduri mõõtmed ja maht: ...
  4.2.2.5.2.   Tahkete osakeste püüduri tüüp ja ehitus: ...
  4.2.2.5.3.   Paiknemine (asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ...
  4.2.2.5.4.   Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: ...
  4.2.2.5.5.   Tavaline töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik: ...
  4.2.2.6.   Muud süsteemid: jah/ei (1)
  4.2.2.6.1.   Kirjeldus ja töö: ...” |
| --- | --- |

iv)

Punkt 4.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.   Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed

4.2.1.   Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei (1) ...

4.2.2.   Saastet vähendavad lisaseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud mõnes muus punktis)

4.2.2.1.   Katalüüsmuundur: jah/ei (1)

4.2.2.1.1.   Mark (margid): ...

4.2.2.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

4.2.2.1.3.   Katalüüsmuundurite ja elementide arv: ...

4.2.2.1.4.   Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed ja maht: ...

4.2.2.1.5.   Katalüüsreaktsiooni tüüp: ...

4.2.2.1.6.   Väärismetallide koguhulk: ...

4.2.2.1.7.   Suhteline kontsentratsioon: ...

4.2.2.1.8.   Substraat (struktuur ja materjal): ...

4.2.2.1.9.   Elemendi tihedus: ...

4.2.2.1.10.   Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp: ...

4.2.2.1.11.   Katalüüsmuunduri(te) paiknemine (igaühe asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ...

4.2.2.1.12.   Tavapärane töövahemik (K): ...

4.2.2.1.13.   Kasutatav reaktiiv (vajaduse korral): ...

4.2.2.1.13.1.   Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ...

4.2.2.1.13.2.   Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: ...

4.2.2.1.13.3.   Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): ...

4.2.2.1.14.   NOx andur: jah/ei (1)

4.2.2.2.   Hapnikuandur: jah/ei (1)

4.2.2.2.1.   Mark (margid): ...

4.2.2.2.2.   Tüüp: ...

4.2.2.2.3.   Asukoht: ...

4.2.2.3.   Õhu sissepuhe: jah/ei (1)

4.2.2.3.1.   Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne): ...

4.2.2.4.   Heitgaasitagastus: jah/ei (1)

4.2.2.4.1.   Omadused (jahutatud/jahutamata, kõrgsurve/madalsurve jne): ...

4.2.2.5.   Tahkete osakeste püüdur: jah/ei (1)

4.2.2.5.1.   Tahkete osakeste püüduri mõõtmed ja maht: ...

4.2.2.5.2.   Tahkete osakeste püüduri tüüp ja ehitus: ...

4.2.2.5.3.   Paiknemine (asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ...

4.2.2.5.4.   Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: ...

4.2.2.5.5.   Tavaline töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik: ...

4.2.2.6.   Muud süsteemid: jah/ei (1)

4.2.2.6.1.   Kirjeldus ja töö: ...”

| v) | Punkt 4.4 asendatakse järgmisega:
  „4.4.   Gaasijaotussüsteem
  4.4.1.   Maksimaalne klapi tõus ning avamis- ja sulgemisnurgad sisemise surnud punkti suhtes või samaväärsed andmed: ...
  4.4.2.   Klapivahed ja/või seadistusvahemik (1): ...
  4.4.3.   Muudetav gaasijaotusfaasidega süsteem (olemasolu korral ja kus: sisselase ja/või väljalase)
  4.4.3.1.   Tüüp: pidev või kinni/lahti (3)

  4.4.3.2.   Nuki faasinihkenurk: ... |
| --- | --- |

v)

Punkt 4.4 asendatakse järgmisega:

„4.4.   Gaasijaotussüsteem

4.4.1.   Maksimaalne klapi tõus ning avamis- ja sulgemisnurgad sisemise surnud punkti suhtes või samaväärsed andmed: ...

4.4.2.   Klapivahed ja/või seadistusvahemik (1): ...

4.4.3.   Muudetav gaasijaotusfaasidega süsteem (olemasolu korral ja kus: sisselase ja/või väljalase)

4.4.3.1.   Tüüp: pidev või kinni/lahti (3)

4.4.3.2.   Nuki faasinihkenurk: ...

| c) | 2. liidet muudetakse järgmiselt.






  i) | Punkt 2.4 asendatakse järgmisega:
  „2.4.   Mootori/algmootori (1) heitetulemused
  2.4.1.   NRSC katse läbiviimisega seotud teave:
  Halvendustegur DF: arvutatud / kindlaks määratud (1)
  Täpsustada järgmises tabelis halvendusteguri väärtused ja heitkogused:











  NRSC katse |
| --- | --- | --- |
| Halvendustegur: mult./adit. (1) | CO | HC | NOx | HC+NOx | PM | |
| | | | | |
| Heitkogused | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC+NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) | CO2

  (g/kWh) |
| Katse tulemus | | | | | | |
| Lõplik katsetulemus koos halvendusteguriga | | | | | | |

c)

2. liidet muudetakse järgmiselt.

i)

Punkt 2.4 asendatakse järgmisega:

„2.4.   Mootori/algmootori (1) heitetulemused

2.4.1.   NRSC katse läbiviimisega seotud teave:

Halvendustegur DF: arvutatud / kindlaks määratud (1)

Täpsustada järgmises tabelis halvendusteguri väärtused ja heitkogused:

NRSC katse

Halvendustegur: mult./adit. (1)

CO

HC

NOx

HC+NOx

PM

Heitkogused

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC+NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

CO2

(g/kWh)

Katse tulemus

Lõplik katsetulemus koos halvendusteguriga

| Täiendavad kontrollipiirkonna katsepunktid (vajaduse korral) |
| --- |
| Heitkogused katsepunktis | Mootori pöörlemiskiirus | Koormus
  (%) | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) |
| Katsetulemus 1 | | | | | | |
| Katsetulemus 2 | | | | | | |
| Katsetulemus 3 | | | | | | |

Täiendavad kontrollipiirkonna katsepunktid (vajaduse korral)

Heitkogused katsepunktis

Mootori pöörlemiskiirus

Koormus

(%)

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

Katsetulemus 1

Katsetulemus 2

Katsetulemus 3

2.4.1.2.   NRSC katse puhul kasutatud proovivõtusüsteem: ...

2.4.1.2.1.   Gaasilised heited (*): ...

2.4.1.2.2.   PM(*): ...

2.4.1.2.3.   Meetod: ühefiltri-/mitmefiltrimeetod (1)

2.4.2.   NRTC katse läbiviimisega soetud teave (vajaduse korral):

2.4.2.1.   Mootori/algmootori heitetulemused (halvendustegur):

arvutatud / kindlaks määratud (1)

Täpsustada järgmises tabelis halvendusteguri väärtused ja heitkogused.

IV etapi mootorite puhul võib esitada regeneratsiooniga seotud andmed.

| NRTC katse |
| --- |
| Halvendustegur: mult./adit. (1) | CO | HC | NOx | HC+NOx | PM | |
| | | | | |
| Heitkogused | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC+NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) |
| Külmkäivitus | | | | | | |
| Heitkogused | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC+NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) | CO2

  (g/kWh) |
| Kuumkäivitus ilma regenereerimiseta | | | | | | |
| Kuumkäivitus koos regenereerimisega | | | | | | |
| kr,u (mult./adit.) (1)
  kr,d (mult./adit.) (1) | | | | | |
| Kaalutud katsetulemus | | | | | |
| Lõplik katsetulemus koos halvendusteguriga | | | | | |

NRTC katse

Halvendustegur: mult./adit. (1)

CO

HC

NOx

HC+NOx

PM

Heitkogused

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC+NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

Külmkäivitus

Heitkogused

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC+NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

CO2

(g/kWh)

Kuumkäivitus ilma regenereerimiseta

Kuumkäivitus koos regenereerimisega

kr,u (mult./adit.) (1)

kr,d (mult./adit.) (1)

Kaalutud katsetulemus

Lõplik katsetulemus koos halvendusteguriga

Tsükli töö kuumkäivituse puhul ilma regenereerimiseta kWh

2.4.2.2.   NRTC katse puhul kasutatud proovivõtusüsteem:

Gaasilised heited (4): ...

PM (4): ...

Meetod: ühefiltri-/mitmefiltrimeetod (5)

| 2) | II lisa 1. liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2.2 asendatakse järgmisega:
  „2.2.   Õhusaastevastased meetmed
  2.2.1.   Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei (1) ...
  2.2.2.   Saastet vähendavad lisaseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud mõnes muus punktis)
  2.2.2.1.   Katalüüsmuundur: jah/ei (1)
  2.2.2.1.1.   Mark (margid): ...
  2.2.2.1.2.   Tüüp (tüübid): ...
  2.2.2.1.3.   Katalüüsmuundurite ja elementide arv: ...
  2.2.2.1.4.   Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed ja maht: ...
  2.2.2.1.5.   Katalüüsreaktsiooni tüüp: ...
  2.2.2.1.6.   Väärismetallide koguhulk: ...
  2.2.2.1.7.   Suhteline kontsentratsioon: ...
  2.2.2.1.8.   Substraat (struktuur ja materjal): ...
  2.2.2.1.9.   Elemendi tihedus: ...
  2.2.2.1.10.   Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp: ...
  2.2.2.1.11.   Katalüüsmuunduri(te) paiknemine (igaühe asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist: ...
  2.2.2.1.12.   Tavapärane töövahemik (K): ...
  2.2.2.1.13.   Kasutatav reaktiiv (vajaduse korral): ...
  2.2.2.1.13.1.   Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ...
  2.2.2.1.13.2.   Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: ...
  2.2.2.1.13.3.   Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): ...
  2.2.2.1.14.   NOx andur: jah/ei (1)
  2.2.2.2.   Hapnikuandur: jah/ei (1)
  2.2.2.2.1.   Mark (margid): ...
  2.2.2.2.2.   Tüüp: ...
  2.2.2.2.3.   Asukoht: ...
  2.2.2.3.   Õhu sissepuhe: jah/ei (1)
  2.2.2.3.1.   Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne): ...
  2.2.2.4.   Heitgaasitagastus: jah/ei (1)
  2.2.2.4.1.   Omadused (jahutatud/jahutamata, kõrgsurve/madalsurve jne): ...
  2.2.2.5.   Tahkete osakeste püüdur: jah/ei (1)
  2.2.2.5.1.   Tahkete osakeste püüduri mõõtmed ja maht: ...
  2.2.2.5.2.   Tahkete osakeste püüduri tüüp ja ehitus: ...
  2.2.2.5.3.   Paiknemine (asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ...
  2.2.2.5.4.   Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: ...
  2.2.2.5.5.   Tavaline töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik: ...
  2.2.2.6.   Muud süsteemid: jah/ei (1)
  2.2.2.6.1.   Kirjeldus ja töö: ...” |
| --- | --- | --- |

2)

II lisa 1. liidet muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2.2 asendatakse järgmisega:

„2.2.   Õhusaastevastased meetmed

2.2.1.   Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei (1) ...

2.2.2.   Saastet vähendavad lisaseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud mõnes muus punktis)

2.2.2.1.   Katalüüsmuundur: jah/ei (1)

2.2.2.1.1.   Mark (margid): ...

2.2.2.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

2.2.2.1.3.   Katalüüsmuundurite ja elementide arv: ...

2.2.2.1.4.   Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed ja maht: ...

2.2.2.1.5.   Katalüüsreaktsiooni tüüp: ...

2.2.2.1.6.   Väärismetallide koguhulk: ...

2.2.2.1.7.   Suhteline kontsentratsioon: ...

2.2.2.1.8.   Substraat (struktuur ja materjal): ...

2.2.2.1.9.   Elemendi tihedus: ...

2.2.2.1.10.   Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp: ...

2.2.2.1.11.   Katalüüsmuunduri(te) paiknemine (igaühe asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist: ...

2.2.2.1.12.   Tavapärane töövahemik (K): ...

2.2.2.1.13.   Kasutatav reaktiiv (vajaduse korral): ...

2.2.2.1.13.1.   Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ...

2.2.2.1.13.2.   Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: ...

2.2.2.1.13.3.   Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): ...

2.2.2.1.14.   NOx andur: jah/ei (1)

2.2.2.2.   Hapnikuandur: jah/ei (1)

2.2.2.2.1.   Mark (margid): ...

2.2.2.2.2.   Tüüp: ...

2.2.2.2.3.   Asukoht: ...

2.2.2.3.   Õhu sissepuhe: jah/ei (1)

2.2.2.3.1.   Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne): ...

2.2.2.4.   Heitgaasitagastus: jah/ei (1)

2.2.2.4.1.   Omadused (jahutatud/jahutamata, kõrgsurve/madalsurve jne): ...

2.2.2.5.   Tahkete osakeste püüdur: jah/ei (1)

2.2.2.5.1.   Tahkete osakeste püüduri mõõtmed ja maht: ...

2.2.2.5.2.   Tahkete osakeste püüduri tüüp ja ehitus: ...

2.2.2.5.3.   Paiknemine (asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ...

2.2.2.5.4.   Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: ...

2.2.2.5.5.   Tavaline töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik: ...

2.2.2.6.   Muud süsteemid: jah/ei (1)

2.2.2.6.1.   Kirjeldus ja töö: ...”

| b) | Punkt 2.4 asendatakse järgmisega:
  „2.4.   Gaasijaotussüsteem
  2.4.1.   Maksimaalne klapi tõus ning avamis- ja sulgemisnurgad sisemise surnud punkti suhtes või samaväärsed andmed: ...
  2.4.2.   Klapivahed ja/või seadistusvahemik (1): ...
  2.4.3.   Muudetav gaasijaotusfaasidega süsteem (olemasolu korral ja kus: sisselase ja/või väljalase)
  2.4.3.1.   Tüüp: pidev või kinni/lahti (6)

  2.4.3.2.   Nuki faasinihkenurk:. ... |
| --- | --- |

b)

Punkt 2.4 asendatakse järgmisega:

„2.4.   Gaasijaotussüsteem

2.4.1.   Maksimaalne klapi tõus ning avamis- ja sulgemisnurgad sisemise surnud punkti suhtes või samaväärsed andmed: ...

2.4.2.   Klapivahed ja/või seadistusvahemik (1): ...

2.4.3.   Muudetav gaasijaotusfaasidega süsteem (olemasolu korral ja kus: sisselase ja/või väljalase)

2.4.3.1.   Tüüp: pidev või kinni/lahti (6)

2.4.3.2.   Nuki faasinihkenurk:. ...

| 3) | III lisa asendatakse järgmisega:

  „III LISA

  ALTERNATIIVSETE TÜÜBIKINNITUSTE TUNNUSTAMINE

  Järgmisi tüübikinnitusi ja (vajaduse korral) sellekohaseid tüübikinnitusmärke peetakse samaväärseteks käesoleva direktiivi kohase tüübikinnitusega:






  1. | Direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 punktides 3a ja 3b määratletud H-, I-, J- ja K-kategooria (IIIA etapi) mootorite puhul kehtib direktiivi 97/68/EÜ XII lisa punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 määratletud tüübikinnitus. |
| --- | --- | --- |

3)

III lisa asendatakse järgmisega:

„III LISA

ALTERNATIIVSETE TÜÜBIKINNITUSTE TUNNUSTAMINE

Järgmisi tüübikinnitusi ja (vajaduse korral) sellekohaseid tüübikinnitusmärke peetakse samaväärseteks käesoleva direktiivi kohase tüübikinnitusega:

1.

Direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 punktides 3a ja 3b määratletud H-, I-, J- ja K-kategooria (IIIA etapi) mootorite puhul kehtib direktiivi 97/68/EÜ XII lisa punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 määratletud tüübikinnitus.

| 2. | Direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 punktis 3c määratletud L-, M-, N- ja P-kategooria (IIIB etapi) mootorite puhul kehtib direktiivi 97/68/EÜ XII lisa punktides 4.1, 4.2 ja 4.3 määratletud tüübikinnitus. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 punktis 3c määratletud L-, M-, N- ja P-kategooria (IIIB etapi) mootorite puhul kehtib direktiivi 97/68/EÜ XII lisa punktides 4.1, 4.2 ja 4.3 määratletud tüübikinnitus.

| 3. | Direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 punktis 3d määratletud Q- ja R-kategooria (IV etapi) mootorite puhul kehtib direktiivi 97/68/EÜ XII lisa punktides 5.1 ja 5.2 määratletud tüübikinnitus.” |
| --- | --- |

3.

Direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 punktis 3d määratletud Q- ja R-kategooria (IV etapi) mootorite puhul kehtib direktiivi 97/68/EÜ XII lisa punktides 5.1 ja 5.2 määratletud tüübikinnitus.”

---

(1)  Täpsemat teavet vt 2. jaost.

1

(2)  Täpsemat teavet vt 4. jaost.”

2

(3)  Mittevajalik maha tõmmata.”

3

(4)  Märkida kasutatud süsteemi joonise number, nagu see on esitatud direktiivi 97/68/EÜ VI lisa 1. jaos.

4

(5)  Mittevajalik maha tõmmata.”

5

(6)  Mittevajalik maha tõmmata.”

6

---

| 20.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/20

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2014/44/EL,

18. märts 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ (põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta) I, II ja III lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiivi 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 19 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2003/37/EÜ on kehtestatud põllu- ja metsamajanduslike traktorite tüübikinnitussüsteem, mis on kooskõlastatud mootorsõidukite suhtes kehtiva tüübikinnitussüsteemiga. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2003/37/EÜ on kehtestatud põllu- ja metsamajanduslike traktorite tüübikinnitussüsteem, mis on kooskõlastatud mootorsõidukite suhtes kehtiva tüübikinnitussüsteemiga.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2000. aasta direktiiv 2000/25/EÜ põllumajandus- ja metsatraktorite mootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavate meetmete kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ, (2) on üks üksikdirektiive, mis kuulub direktiiviga 2003/37/EÜ loodud tüübikinnitussüsteemi. Direktiivi 2000/25/EÜ on muudetud, et lisada sinna muudatusi, mis on tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (3) et seda tehnika arengu, uute heitkoguste piirnormide, tüübikinnitusmenetluse ja paindlikkuskavade rakendamisega kooskõlastada. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2000. aasta direktiiv 2000/25/EÜ põllumajandus- ja metsatraktorite mootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavate meetmete kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ, (2) on üks üksikdirektiive, mis kuulub direktiiviga 2003/37/EÜ loodud tüübikinnitussüsteemi. Direktiivi 2000/25/EÜ on muudetud, et lisada sinna muudatusi, mis on tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (3) et seda tehnika arengu, uute heitkoguste piirnormide, tüübikinnitusmenetluse ja paindlikkuskavade rakendamisega kooskõlastada.

| (3) | Võtmaks arvesse neid direktiivi 2000/25/EÜ tehtud muudatusi, tuleb ajakohastada direktiivi 2003/37/EÜ vastavaid õigusnorme. |
| --- | --- |

(3)

Võtmaks arvesse neid direktiivi 2000/25/EÜ tehtud muudatusi, tuleb ajakohastada direktiivi 2003/37/EÜ vastavaid õigusnorme.

| (4) | Seepärast tuleks direktiivi 2003/37/EÜ I, II ja III lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks direktiivi 2003/37/EÜ I, II ja III lisa vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2003/37/EÜ I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 2015. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide asjakohase teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1.

1

(2)  EÜT L 173, 12.7.2000, lk 1.

2

(3)  EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1.

3

---

LISA

Direktiivi 2003/37/EÜ I, II ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisas muudetakse näidist A järgmiselt.






  a) | Punkt 3.2.2 asendatakse järgmisega:
  „3.2.2.   Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed






  3.2.2.1. | Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei (1) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I lisas muudetakse näidist A järgmiselt.

a)

Punkt 3.2.2 asendatakse järgmisega:

„3.2.2.   Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed

3.2.2.1.

Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei (1)

| 3.2.2.2. | Saastet vähendavad lisaseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud muudes jagudes) |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Saastet vähendavad lisaseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud muudes jagudes)

| 3.2.2.2.1. | Katalüüsmuundur: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.

Katalüüsmuundur: jah/ei (1)

| 3.2.2.2.1.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.2.2.1.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.2.2.1.3. | Katalüüsmuundurite ja elementide arv: ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.3.

Katalüüsmuundurite ja elementide arv: ...

| 3.2.2.2.1.4. | Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed ja maht: ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.4.

Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed ja maht: ...

| 3.2.2.2.1.5. | Katalüüsreaktsiooni tüüp: ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.5.

Katalüüsreaktsiooni tüüp: ...

| 3.2.2.2.1.6. | Väärismetallide koguhulk: ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.6.

Väärismetallide koguhulk: ...

| 3.2.2.2.1.7. | Suhteline kontsentratsioon: ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.7.

Suhteline kontsentratsioon: ...

| 3.2.2.2.1.8. | Substraat (struktuur ja materjal): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.8.

Substraat (struktuur ja materjal): ...

| 3.2.2.2.1.9. | Elemendi tihedus: ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.9.

Elemendi tihedus: ...

| 3.2.2.2.1.10. | Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp: ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.10.

Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp: ...

| 3.2.2.2.1.11. | Katalüüsmuunduri(te) paiknemine (igaühe asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.11.

Katalüüsmuunduri(te) paiknemine (igaühe asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ...

| 3.2.2.2.1.12. | Tavapärane töövahemik (K): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.12.

Tavapärane töövahemik (K): ...

| 3.2.2.2.1.13. | Kasutatav reaktiiv (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.13.

Kasutatav reaktiiv (vajaduse korral): ...

| 3.2.2.2.1.13.1. | Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.13.1.

Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ...

| 3.2.2.2.1.13.2. | Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.13.2.

Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: ...

| 3.2.2.2.1.13.3. | Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.13.3.

Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): ...

| 3.2.2.2.1.14. | NOx andur: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.14.

NOx andur: jah/ei (1)

| 3.2.2.2.2. | Hapnikuandur: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.2.2.2.

Hapnikuandur: jah/ei (1)

| 3.2.2.2.2.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.2.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.2.2.2.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.2.2.

Tüüp: ...

| 3.2.2.2.2.3. | Asukoht: ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.2.3.

Asukoht: ...

| 3.2.2.2.3. | Õhu sissepuhe: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.2.2.3.

Õhu sissepuhe: jah/ei (1)

| 3.2.2.2.3.1. | Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.3.1.

Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne): ...

| 3.2.2.2.4. | Heitgaasitagastus: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.2.2.4.

Heitgaasitagastus: jah/ei (1)

| 3.2.2.2.4.1. | Omadused (jahutatud/jahutamata, kõrgsurve/madalsurve jne): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.4.1.

Omadused (jahutatud/jahutamata, kõrgsurve/madalsurve jne): ...

| 3.2.2.2.5. | Tahkete osakeste püüdur: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.2.2.5.

Tahkete osakeste püüdur: jah/ei (1)

| 3.2.2.2.5.1. | Tahkete osakeste püüduri mõõtmed ja maht: ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.5.1.

Tahkete osakeste püüduri mõõtmed ja maht: ...

| 3.2.2.2.5.2. | Tahkete osakeste püüduri tüüp ja ehitus: ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.5.2.

Tahkete osakeste püüduri tüüp ja ehitus: ...

| 3.2.2.2.5.3. | Paiknemine (asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.5.3.

Paiknemine (asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ...

| 3.2.2.2.5.4. | Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.5.4.

Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: ...

| 3.2.2.2.5.5. | Tavaline töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik: ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.5.5.

Tavaline töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik: ...

| 3.2.2.2.6. | Muud süsteemid: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.2.2.6.

Muud süsteemid: jah/ei (1)

| 3.2.2.2.6.1. | Kirjeldus ja töö: ...” |
| --- | --- |

3.2.2.2.6.1.

Kirjeldus ja töö: ...”

| b) | Punkt 3.2.4 asendatakse järgmisega:
  „3.2.4.   Gaasijaotussüsteem






  3.2.4.1. | Maksimaalne klapi tõus ning avamis- ja sulgemisnurgad sisemise surnud punkti suhtes või samaväärsed andmed: ... |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 3.2.4 asendatakse järgmisega:

„3.2.4.   Gaasijaotussüsteem

3.2.4.1.

Maksimaalne klapi tõus ning avamis- ja sulgemisnurgad sisemise surnud punkti suhtes või samaväärsed andmed: ...

| 3.2.4.2. | Klapivahed ja/või seadistusvahemik (1) |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Klapivahed ja/või seadistusvahemik (1)

| 3.2.4.3. | Muudetav gaasijaotusfaasidega süsteem (olemasolu korral ja kus: sisselase ja/või väljalase) |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Muudetav gaasijaotusfaasidega süsteem (olemasolu korral ja kus: sisselase ja/või väljalase)

| 3.2.4.3.1. | Tüüp: pidev või kinni/lahti (1) |
| --- | --- |

3.2.4.3.1.

Tüüp: pidev või kinni/lahti (1)

| 3.2.4.3.2. | Nuki faasinihkenurk: ...” |
| --- | --- |

3.2.4.3.2.

Nuki faasinihkenurk: ...”

| c) | Punktis 3.3.1.2 asendatakse tabel järgmisega: | „Algmootor (1) | Mootoritüüpkonna mootorid (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Mootori tüüp | | | | | |
| Silindrite arv | | | | | |
| Nominaalne pöörlemiskiirus (min–1) | | | | | |
| Diiselmootori kütusekulu töötsükli kohta (mm3), bensiinimootorite kütusevool (g/h), nimivõimsusel | | | | | |
| Nimivõimsus (kW) | | | | | |
| Suurimale võimsusele vastav pöörlemiskiirus (min–1) | | | | | |
| Suurim kasulik võimsus (kW) | | | | | |
| Maksimaalsele pöördemomendile vastav pöörlemiskiirus (min–1) | | | | | |
| Diiselmootori kütusekulu töötsükli kohta (mm3), bensiinimootori kütusevool (g/h) suurima pöördemomendi korral | | | | | |
| Suurim pöördemoment (Nm) | | | | | |
| Vähim kiirus tühikäigul (min–1) | | | | | |
| Silindri töömaht (% algmootori töömahust) | 100 | | | | |

c)

Punktis 3.3.1.2 asendatakse tabel järgmisega:

„Algmootor (1)

Mootoritüüpkonna mootorid (2)

Mootori tüüp

Silindrite arv

Nominaalne pöörlemiskiirus (min–1)

Diiselmootori kütusekulu töötsükli kohta (mm3), bensiinimootorite kütusevool (g/h), nimivõimsusel

Nimivõimsus (kW)

Suurimale võimsusele vastav pöörlemiskiirus (min–1)

Suurim kasulik võimsus (kW)

Maksimaalsele pöördemomendile vastav pöörlemiskiirus (min–1)

Diiselmootori kütusekulu töötsükli kohta (mm3), bensiinimootori kütusevool (g/h) suurima pöördemomendi korral

Suurim pöördemoment (Nm)

Vähim kiirus tühikäigul (min–1)

Silindri töömaht (% algmootori töömahust)

100

| d) | Punkt 3.4.2 asendatakse järgmisega:
  „3.4.2.   Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed






  3.4.2.1. | Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei (1) ... |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 3.4.2 asendatakse järgmisega:

„3.4.2.   Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed

3.4.2.1.

Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei (1) ...

| 3.4.2.2. | Saastet vähendavad lisaseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud muudes jagudes) |
| --- | --- |

3.4.2.2.

Saastet vähendavad lisaseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud muudes jagudes)

| 3.4.2.2.1. | Katalüüsmuundur: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.

Katalüüsmuundur: jah/ei (1)

| 3.4.2.2.1.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.1.

Mark (margid): ...

| 3.4.2.2.1.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.4.2.2.1.3. | Katalüüsmuundurite ja elementide arv: ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.3.

Katalüüsmuundurite ja elementide arv: ...

| 3.4.2.2.1.4. | Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed ja maht: ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.4.

Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed ja maht: ...

| 3.4.2.2.1.5. | Katalüüsreaktsiooni tüüp: ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.5.

Katalüüsreaktsiooni tüüp: ...

| 3.4.2.2.1.6. | Väärismetallide koguhulk: ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.6.

Väärismetallide koguhulk: ...

| 3.4.2.2.1.7. | Suhteline kontsentratsioon: ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.7.

Suhteline kontsentratsioon: ...

| 3.4.2.2.1.8. | Substraat (struktuur ja materjal): ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.8.

Substraat (struktuur ja materjal): ...

| 3.4.2.2.1.9. | Elemendi tihedus: ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.9.

Elemendi tihedus: ...

| 3.4.2.2.1.10. | Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp: ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.10.

Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp: ...

| 3.4.2.2.1.11. | Katalüüsmuunduri(te) paiknemine (igaühe asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.11.

Katalüüsmuunduri(te) paiknemine (igaühe asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ...

| 3.4.2.2.1.12. | Tavapärane töövahemik (K): ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.12.

Tavapärane töövahemik (K): ...

| 3.4.2.2.1.13. | Kasutatav reaktiiv (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.13.

Kasutatav reaktiiv (vajaduse korral): ...

| 3.4.2.2.1.13.1. | Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.13.1.

Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ...

| 3.4.2.2.1.13.2. | Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.13.2.

Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: ...

| 3.4.2.2.1.13.3. | Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.13.3.

Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): ...

| 3.4.2.2.1.14. | NOx andur: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.14.

NOx andur: jah/ei (1)

| 3.4.2.2.2. | Hapnikuandur: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.4.2.2.2.

Hapnikuandur: jah/ei (1)

| 3.4.2.2.2.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.2.1.

Mark (margid): ...

| 3.4.2.2.2.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.2.2.

Tüüp: ...

| 3.4.2.2.2.3. | Asukoht: ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.2.3.

Asukoht: ...

| 3.4.2.2.3. | Õhu sissepuhe: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.4.2.2.3.

Õhu sissepuhe: jah/ei (1)

| 3.4.2.2.3.1. | Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne): ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.3.1.

Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne): ...

| 3.4.2.2.4. | Heitgaasitagastus: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.4.2.2.4.

Heitgaasitagastus: jah/ei (1)

| 3.4.2.2.4.1. | Omadused (jahutatud/jahutamata, kõrgsurve/madalsurve jne): ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.4.1.

Omadused (jahutatud/jahutamata, kõrgsurve/madalsurve jne): ...

| 3.4.2.2.5. | Tahkete osakeste püüdur: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.4.2.2.5.

Tahkete osakeste püüdur: jah/ei (1)

| 3.4.2.2.5.1. | Tahkete osakeste püüduri mõõtmed ja maht: ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.5.1.

Tahkete osakeste püüduri mõõtmed ja maht: ...

| 3.4.2.2.5.2. | Tahkete osakeste püüduri tüüp ja ehitus: ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.5.2.

Tahkete osakeste püüduri tüüp ja ehitus: ...

| 3.4.2.2.5.3. | Paiknemine (asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.5.3.

Paiknemine (asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ...

| 3.4.2.2.5.4. | Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.5.4.

Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: ...

| 3.4.2.2.5.5. | Tavaline töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik: ... |
| --- | --- |

3.4.2.2.5.5.

Tavaline töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik: ...

| 3.4.2.2.6. | Muud süsteemid: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.4.2.2.6.

Muud süsteemid: jah/ei (1)

| 3.4.2.2.6.1. | Kirjeldus ja töö: ...” |
| --- | --- |

3.4.2.2.6.1.

Kirjeldus ja töö: ...”

| e) | Punkt 3.4.5 asendatakse järgmisega:
  „3.4.5.   Gaasijaotussüsteem






  3.4.5.1. | Maksimaalne klapi tõus ning avamis- ja sulgemisnurgad sisemise surnud punkti suhtes või samaväärsed andmed: ... |
| --- | --- | --- |

e)

Punkt 3.4.5 asendatakse järgmisega:

„3.4.5.   Gaasijaotussüsteem

3.4.5.1.

Maksimaalne klapi tõus ning avamis- ja sulgemisnurgad sisemise surnud punkti suhtes või samaväärsed andmed: ...

| 3.4.5.2. | Klapivahed ja/või seadistusvahemik (1) |
| --- | --- |

3.4.5.2.

Klapivahed ja/või seadistusvahemik (1)

| 3.4.5.3. | Muudetav gaasijaotusfaasidega süsteem (olemasolu korral ja kus: sisselase ja/või väljalase) |
| --- | --- |

3.4.5.3.

Muudetav gaasijaotusfaasidega süsteem (olemasolu korral ja kus: sisselase ja/või väljalase)

| 3.4.5.3.1. | Tüüp: pidev või kinni/lahti (1) |
| --- | --- |

3.4.5.3.1.

Tüüp: pidev või kinni/lahti (1)

| 3.4.5.3.2. | Nuki faasinihkenurk: ...” |
| --- | --- |

3.4.5.3.2.

Nuki faasinihkenurk: ...”

| f) | Lisatakse punkt 3.5 järgmises sõnastuses:
  „3.5.   Mootori võimsus






  3.5.1. | Mootori maksimaalne kasulik võimsus: ... kW, ... min–1 (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 97/68/EÜ (3)) |
| --- | --- | --- |

f)

Lisatakse punkt 3.5 järgmises sõnastuses:

„3.5.   Mootori võimsus

3.5.1.

Mootori maksimaalne kasulik võimsus: ... kW, ... min–1 (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 97/68/EÜ (3))

| 3.5.2. | Mootori nimivõimsus: ... kW, ... min–1 (vastavalt direktiivile 97/68/EÜ) |
| --- | --- |

3.5.2.

Mootori nimivõimsus: ... kW, ... min–1 (vastavalt direktiivile 97/68/EÜ)

| 3.5.3. | Vabatahtlik: käitusvõlli (kui see on olemas) võimsus (vastavalt OECD koodile 2 või ISO standardile 789–1:1990) nominaalkiirus(t)el







  Käitusvõlli standardkiirus
  (min–1) | Mootori pöörlemiskiirus
  (min–1) | Võimsus
  (kW) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1–540 | | |
| 2–1 000 | | |
| 3–540 ECO | | |
| 4–1 000 ECO | | |

3.5.3.

Vabatahtlik: käitusvõlli (kui see on olemas) võimsus (vastavalt OECD koodile 2 või ISO standardile 789–1:1990) nominaalkiirus(t)el

Käitusvõlli standardkiirus

(min–1)

Mootori pöörlemiskiirus

(min–1)

Võimsus

(kW)

1–540

2–1 000

3–540 ECO

4–1 000 ECO

| 2) | II lisa C peatüki II osa punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Heitgaasikatse tulemused

  Põhidirektiivi number ja viimane EÜ tüübikinnituse suhtes kohaldatav muudatus. Direktiivi puhul, mida kohaldatakse kahe või enama etapina, märkida asjaomane etapp:
  ...
  Variant/versioon: ...






  a. | NRSC/ESC/WHSC (1) lõplikud katsetulemused koos halvendusteguriga (g/kWh) | Variant/versioon | Variant/versioon | Variant/versioon |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CO | ... g/kWh | ... g/kWh | ... g/kWh |
| HC | ... g/kWh | ... g/kWh | ... g/kWh |
| NOx | ... g/kWh | ... g/kWh | ... g/kWh |
| HC+NOx | ... g/kWh | ... g/kWh | ... g/kWh |
| PM | ... g/kWh | ... g/kWh | ... g/kWh |
| CO2 | ... g/kWh | ... g/kWh | ... g/kWh |

2)

II lisa C peatüki II osa punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Heitgaasikatse tulemused

Põhidirektiivi number ja viimane EÜ tüübikinnituse suhtes kohaldatav muudatus. Direktiivi puhul, mida kohaldatakse kahe või enama etapina, märkida asjaomane etapp:

...

Variant/versioon: ...

a.

NRSC/ESC/WHSC (1) lõplikud katsetulemused koos halvendusteguriga (g/kWh)

Variant/versioon

Variant/versioon

Variant/versioon

CO

... g/kWh

... g/kWh

... g/kWh

HC

... g/kWh

... g/kWh

... g/kWh

NOx

... g/kWh

... g/kWh

... g/kWh

HC+NOx

... g/kWh

... g/kWh

... g/kWh

PM

... g/kWh

... g/kWh

... g/kWh

CO2

... g/kWh

... g/kWh

... g/kWh

| b. | NRTC/ETC/WHTC (4) lõplikud katsetulemused koos halvendusteguriga (g/kWh) (5) | Variant/versioon | Variant/versioon | Variant/versioon |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CO | ... g/kWh | ... g/kWh | ... g/kWh |
| HC | ... g/kWh | ... g/kWh | ... g/kWh |
| NOx | ... g/kWh | ... g/kWh | ... g/kWh |
| NMHC (mittemetaansete süsivesinike mass) | ... g/kWh | ... g/kWh | ... g/kWh |
| CH4 | ... g/kWh | ... g/kWh | ... g/kWh |
| PM | ... g/kWh | ... g/kWh | ... g/kWh |
| NRTC kuumkäivitustsükli CO2 | ... g/kWh | ... g/kWh | ... g/kWh |
| NRTC kuumkäivitustsükli töö | ... kWh | ... kWh | ... kWh |

b.

NRTC/ETC/WHTC (4) lõplikud katsetulemused koos halvendusteguriga (g/kWh) (5)

Variant/versioon

Variant/versioon

Variant/versioon

CO

... g/kWh

... g/kWh

... g/kWh

HC

... g/kWh

... g/kWh

... g/kWh

NOx

... g/kWh

... g/kWh

... g/kWh

NMHC (mittemetaansete süsivesinike mass)

... g/kWh

... g/kWh

... g/kWh

CH4

... g/kWh

... g/kWh

... g/kWh

PM

... g/kWh

... g/kWh

... g/kWh

NRTC kuumkäivitustsükli CO2

... g/kWh

... g/kWh

... g/kWh

NRTC kuumkäivitustsükli töö

... kWh

... kWh

... kWh

| 3) | III lisa I osa A jagu muudetakse järgmiselt.






  a) | Punkt 3.6 asendatakse järgmisega:
  „3.6.   Mootori maksimaalne kasulik võimsus: ... kW, ... min–1 (vastavalt direktiivile 97/68/EÜ) (6)







  3.6.1. | Mootori nimivõimsus: ... kW, ... min–1 (vastavalt direktiivile 97/68/EÜ) |
| --- | --- | --- | --- |

3)

III lisa I osa A jagu muudetakse järgmiselt.

a)

Punkt 3.6 asendatakse järgmisega:

„3.6.   Mootori maksimaalne kasulik võimsus: ... kW, ... min–1 (vastavalt direktiivile 97/68/EÜ) (6)

3.6.1.

Mootori nimivõimsus: ... kW, ... min–1 (vastavalt direktiivile 97/68/EÜ)

| 3.6.2. | Ei ole kohustuslik: käitusvõlli (kui see on olemas) võimsus (vastavalt OECD koodile 2 või ISO standardile 789–1:1990) nominaalkiirus(t)el |
| --- | --- |

3.6.2.

Ei ole kohustuslik: käitusvõlli (kui see on olemas) võimsus (vastavalt OECD koodile 2 või ISO standardile 789–1:1990) nominaalkiirus(t)el

| b) | Punktid 15.1 ja 15.2 asendatakse järgmisega:
  „15.1.   NRSC/ESC/WHSC (7) lõplikud katsetulemused koos halvendusteguriga:
  CO: ... (g/kWh) HC: ... (g/kWh) NOx: ... (g/kWh)
  HC+NOx: ... (g/kWh) tahked osakesed: ... (g/kWh) CO2: ... (g/kWh)
  15.2.:   NRTC/ETC/WHTC (7) lõplikud katsetulemused koos halvendusteguriga (g/kWh) (8)

  CO: ... (g/kWh) HC: ... (g/kWh) NOx: ... (g/kWh)
  HC+NOx: ... (g/kWh) tahked osakesed: ... (g/kWh) kuumkäivitustsükli CO2: ... (g/kWh) kuumkäivitustsükli töö ilma regenereerimiseta (kWh) |
| --- | --- |

b)

Punktid 15.1 ja 15.2 asendatakse järgmisega:

„15.1.   NRSC/ESC/WHSC (7) lõplikud katsetulemused koos halvendusteguriga:

CO: ... (g/kWh) HC: ... (g/kWh) NOx: ... (g/kWh)

HC+NOx: ... (g/kWh) tahked osakesed: ... (g/kWh) CO2: ... (g/kWh)

15.2.:   NRTC/ETC/WHTC (7) lõplikud katsetulemused koos halvendusteguriga (g/kWh) (8)

CO: ... (g/kWh) HC: ... (g/kWh) NOx: ... (g/kWh)

HC+NOx: ... (g/kWh) tahked osakesed: ... (g/kWh) kuumkäivitustsükli CO2: ... (g/kWh) kuumkäivitustsükli töö ilma regenereerimiseta (kWh)

---

(1)  Täpsemad andmed on esitatud punktis 3.2.

(2)  Täpsemad andmed on esitatud punktis 3.4.”

(3)  EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1.”

(4)  Mittevajalik maha tõmmata.”

(5)  Vajaduse korral.

(6)  Märkida kasutatud meetod.”

(7)  Mittevajalik maha tõmmata.

(8)  Vajaduse korral.”

---

OTSUSED

| 20.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/27

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

18. märts 2014,

millega lükatakse tagasi rakendusmääruse ettepanek, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit ning äriühingute Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd ja Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd toodetud nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

(2014/149/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 5. oktoobril 2006. aastal vastu määruse (EÜ) nr 1472/2006 (2) („vaidlustatud määrus”), millega kehtestati teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning millega nõuti lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks. Pärast aegumise läbivaatamist pikendati meetmeid nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1294/2009 (3). Meetmed aegusid 31. märtsil 2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 5. oktoobril 2006. aastal vastu määruse (EÜ) nr 1472/2006 (2) („vaidlustatud määrus”), millega kehtestati teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning millega nõuti lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks. Pärast aegumise läbivaatamist pikendati meetmeid nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1294/2009 (3). Meetmed aegusid 31. märtsil 2011.

| (2) | Teatud eksportivad tootjad esitasid üldkohtule hagi vaidlustatud määruse tühistamiseks. Üldkohus jättis nende hagi rahuldamata (4). Kuid Euroopa Kohus tühistas pärast apellatsioonikaebust oma 2. veebruari 2012. aasta otsusega kohtuasjas C-249/10 P Brosmann ja teised vs. nõukogu ning 15. novembri 2012. aasta otsusega kohtuasjas C-247/10 P Zhejiang Aokang Shoes vs. nõukogu („kohtuotsused”) üldkohtu otsused ning tühistas määruse (EÜ) nr 1472/2006 selles osas, mis puudutas asjaomaseid eksportivaid tootjaid. Eelkõige leidis Euroopa Kohus, et komisjon oleks pidanud uurima apellantide poolt talle määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 2 lõike 7 punktide b ja c alusel esitatud turumajandusliku kohtlemise taotlusi ning et ei saa välistada, et sellise uurimise tagajärjel oleks apellantidele määratud madalam dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(2)

Teatud eksportivad tootjad esitasid üldkohtule hagi vaidlustatud määruse tühistamiseks. Üldkohus jättis nende hagi rahuldamata (4). Kuid Euroopa Kohus tühistas pärast apellatsioonikaebust oma 2. veebruari 2012. aasta otsusega kohtuasjas C-249/10 P Brosmann ja teised vs. nõukogu ning 15. novembri 2012. aasta otsusega kohtuasjas C-247/10 P Zhejiang Aokang Shoes vs. nõukogu („kohtuotsused”) üldkohtu otsused ning tühistas määruse (EÜ) nr 1472/2006 selles osas, mis puudutas asjaomaseid eksportivaid tootjaid. Eelkõige leidis Euroopa Kohus, et komisjon oleks pidanud uurima apellantide poolt talle määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 2 lõike 7 punktide b ja c alusel esitatud turumajandusliku kohtlemise taotlusi ning et ei saa välistada, et sellise uurimise tagajärjel oleks apellantidele määratud madalam dumpinguvastane tollimaks.

| (3) | Komisjon teavitas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (5) kohtuotsustest mõjutatud eksportivaid tootjaid, et on otsustanud taasalustada menetlust vaidlustatud määruse tühistatud osade asendamiseks ning kontrollida, kas asjaomasel ajavahemikul kehtisid asjaomaste eksportivate tootjate suhtes turumajanduslikud tingimused. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teavitas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (5) kohtuotsustest mõjutatud eksportivaid tootjaid, et on otsustanud taasalustada menetlust vaidlustatud määruse tühistatud osade asendamiseks ning kontrollida, kas asjaomasel ajavahemikul kehtisid asjaomaste eksportivate tootjate suhtes turumajanduslikud tingimused.

| (4) | 19. veebruaril 2014 võttis komisjon vastu nõukogu rakendusmääruse ettepaneku, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit ning äriühingute Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd ja Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd toodetud nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks („ettepanek”). Ettepaneku kohaselt näitas turumajandusliku kohtlemise taotluste uurimine, et turumajanduslikud tingimused ei kehtinud kohtuotsustest mõjutatud eksportivate tootjate suhtes nimetatud asjaomasel perioodil, seega tuleb kõnealuste eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotlused rahuldamata jätta ning selle tulemusel tuleks algselt vaidlustatud määrusega kehtestatud dumpinguvastane tollimaks uuesti kehtestada. Seega kehtestataks ettepanekuga vaidlustatud määruse kohaldamise ajaks kohtuotsuses nimetatud eksportivatele tootjatele uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(4)

19. veebruaril 2014 võttis komisjon vastu nõukogu rakendusmääruse ettepaneku, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit ning äriühingute Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd ja Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd toodetud nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks („ettepanek”). Ettepaneku kohaselt näitas turumajandusliku kohtlemise taotluste uurimine, et turumajanduslikud tingimused ei kehtinud kohtuotsustest mõjutatud eksportivate tootjate suhtes nimetatud asjaomasel perioodil, seega tuleb kõnealuste eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotlused rahuldamata jätta ning selle tulemusel tuleks algselt vaidlustatud määrusega kehtestatud dumpinguvastane tollimaks uuesti kehtestada. Seega kehtestataks ettepanekuga vaidlustatud määruse kohaldamise ajaks kohtuotsuses nimetatud eksportivatele tootjatele uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks.

| (5) | Ettepaneku artikli 1 lõige 4 on sõnastatud järgmiselt: „Kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid, välja arvatud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (6) artikkel 221. Võlgnikku võib teavitada tollimaksu summast hiljem kui kolme aasta jooksul tollivõla tekkimisest, kuid mitte hiljem kui kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.”
  Määruse (EMÜ) nr 2913/1992 (tolliseadustik) artikli 221 lõike 3 kohaselt aegub võlgniku taaskehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust teavitamise võimalus rohkem kui kolm aastat tagasi toimunud impordi puhul, eeldusel et kõnealust ajavahemikku ei peatatud tolliseadustiku artikli 243 kohase kaebuse läbivaatamiseni. Vaidlustatud määruse artikli 1 lõike 4 kohaselt kohaldataks kehtivaid tollimaksusätteid, kui ei ole sätestatud teisiti, ning see ei sisalda erandit tolliseadustiku artikli 221 lõikest 3. Pidades silmas, et seoses kohtuotsustega võeti võlgnikule esitatud esialgne võlateade tagasi, võisid ettevõtjad õiguspäraselt eeldada, et tolliseadustiku artikli 221 lõikes 3 ette nähtud kolmeaastase tähtaja möödumisel võlg aegub ja seetõttu lakkab olemast (7). Kuna võlg lakkas artikli 221 lõike 3 kohaselt olemast, oleks selle tagasiulatuv uuesti kehtestamine asjaomaste ettevõtjate õiguspäraste ootuste rikkumine.
  Nõukogu järeldab oma analüüsis, et tagasiulatuva erandi kehtestamine tolliseadustiku artikli 221 lõikest 3 ei ole praeguse juhtumi puhul võimalik, kuna see rikuks asjaomaste ettevõtjate õiguspäraseid ootusi. |
| --- | --- |

(5)

Ettepaneku artikli 1 lõige 4 on sõnastatud järgmiselt: „Kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid, välja arvatud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (6) artikkel 221. Võlgnikku võib teavitada tollimaksu summast hiljem kui kolme aasta jooksul tollivõla tekkimisest, kuid mitte hiljem kui kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.”

Määruse (EMÜ) nr 2913/1992 (tolliseadustik) artikli 221 lõike 3 kohaselt aegub võlgniku taaskehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust teavitamise võimalus rohkem kui kolm aastat tagasi toimunud impordi puhul, eeldusel et kõnealust ajavahemikku ei peatatud tolliseadustiku artikli 243 kohase kaebuse läbivaatamiseni. Vaidlustatud määruse artikli 1 lõike 4 kohaselt kohaldataks kehtivaid tollimaksusätteid, kui ei ole sätestatud teisiti, ning see ei sisalda erandit tolliseadustiku artikli 221 lõikest 3. Pidades silmas, et seoses kohtuotsustega võeti võlgnikule esitatud esialgne võlateade tagasi, võisid ettevõtjad õiguspäraselt eeldada, et tolliseadustiku artikli 221 lõikes 3 ette nähtud kolmeaastase tähtaja möödumisel võlg aegub ja seetõttu lakkab olemast (7). Kuna võlg lakkas artikli 221 lõike 3 kohaselt olemast, oleks selle tagasiulatuv uuesti kehtestamine asjaomaste ettevõtjate õiguspäraste ootuste rikkumine.

Nõukogu järeldab oma analüüsis, et tagasiulatuva erandi kehtestamine tolliseadustiku artikli 221 lõikest 3 ei ole praeguse juhtumi puhul võimalik, kuna see rikuks asjaomaste ettevõtjate õiguspäraseid ootusi.

| (6) | Ilma tagasiulatuva erandita tolliseadustiku artikli 221 lõikest 3 oleks tollimaksude uuesti kehtestamisel üksnes väga piiratud rahaline mõju, sest algsed meetmed aegusid 31. märtsil 2011. |
| --- | --- |

(6)

Ilma tagasiulatuva erandita tolliseadustiku artikli 221 lõikest 3 oleks tollimaksude uuesti kehtestamisel üksnes väga piiratud rahaline mõju, sest algsed meetmed aegusid 31. märtsil 2011.

| (7) | Lisaks ei esitanud kaebuse esitajad tõendeid, mis oleks näidanud, et kavandatud meetme vastuvõtmine oleks neid mõjutanud. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks ei esitanud kaebuse esitajad tõendeid, mis oleks näidanud, et kavandatud meetme vastuvõtmine oleks neid mõjutanud.

| (8) | Euroopa Kohus tühistas vaidlustatud määruse täielikult selles osas, mis puudutas apellante. Seega ei ole kohtuotsuste mõju tühistatud meetmele seotud institutsioonide poolt vastu võetava täiendava aktiga. Nõukogu järeldab seega, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 266 ei kohusta käesoleval juhul institutsioone tollimakse uuesti kehtestama, |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Kohus tühistas vaidlustatud määruse täielikult selles osas, mis puudutas apellante. Seega ei ole kohtuotsuste mõju tühistatud meetmele seotud institutsioonide poolt vastu võetava täiendava aktiga. Nõukogu järeldab seega, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 266 ei kohusta käesoleval juhul institutsioone tollimakse uuesti kehtestama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu rakendusmääruse ettepanek, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit ning äriühingute Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd ja Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd toodetud nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, lükatakse tagasi ning nimetatud tootjatega seotud menetlused lõpetatakse.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 18. märts 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

E. VENIZELOS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 275, 6.10.2006, lk 1. Komisjon oli 23. märtsil 2006. aastal juba võtnud vastu määruse (EÜ) nr 553/2006, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes ajutised dumpinguvastased tollimaksud (ELT L 98, 6.4.2006, lk 3). Pärast vaidlustatud määruse vastuvõtmist laiendati nõukogu 29. aprilli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 388/2008 (millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1472/2006 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi kohta kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid Aomeni erihalduspiirkonnast lähetatud sama toote impordi suhtes olenemata sellest, kas need on deklareeritud Aomeni erihalduspiirkonnast pärinevatena või mitte (ELT L 117, 1.5.2008, lk 1)) meetmeid Aomeni erihalduspiirkonnast lähetatud impordi suhtes.

2

(3)  Nõukogu 22. detsembri 2009. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1294/2009, millega pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse teatavate Vietnamist ja Hiina Rahvavabariigist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Aomeni erihalduspiirkonnast lähetatud teatavate nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Aomeni erihalduspiirkonnast pärinevatena või mitte (ELT L 352, 30.12.2009, lk 1).

3

(4)  Euroopa Kohtu 4. märtsi 2010. aasta otsused kohtuasjas T-401/06, Brosmann Footwear (HK) ja teised vs. nõukogu (kohtulahendite kogumik 2010, lk II-671) ning liidetud kohtuasjades T-407/06 ja T-408/06, Zhejiang Aokang Shoes ja Wenzhou Taima Shoes vs. nõukogu (kohtulahendite kogumik 2010, lk II-747).

4

vs.

vs.

(5)  ELT C 295, 11.10.2013, lk 6.

5

(6)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

6

(7)  Vt Euroopa Kohtu 23. veebruari 2006. aasta otsus kohtuasjas C-201/04, Molenbergnatie (kohtulahendite kogumik 2006, lk I-2049), lõige 41; 28. jaanuari 2010. aasta otsus kohtuasjas C-264/08, Direct Parcel Distribution Belgium (kohtulahendite kogumik 2010, lk I-731), lõige 43.

7

---

| 20.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 82/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 82/29

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

18. märts 2014,

ajutise katse korraldamise kohta, mille raames kehtestatakse teatavad erandid nõukogu direktiiviga 66/402/EMÜ taimeliikide nisu, odra, kaera ja maisi populatsioonide turustamise kohta ette nähtud sätetest

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 1681 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/150/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966 aasta direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 13a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 66/402/EMÜ on sätestatud erinõuded teraviljaseemne tootmise ja turustamise kohta. Kõnealuste sätete alusel takistatakse sellise seemne turustamist, mis ei ole sordiseemned. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 66/402/EMÜ on sätestatud erinõuded teraviljaseemne tootmise ja turustamise kohta. Kõnealuste sätete alusel takistatakse sellise seemne turustamist, mis ei ole sordiseemned.

| (2) | Liidus tehtud uus uuring sellise taimede paljundusmaterjali kohta, mis ühtsuse poolest ei vasta sordi mõiste tingimustele, osutab aga, et taoline mitmekesine materjal võiks olla kasulik mahepõllumajandusliku tootmise või vähese sisendiga põllumajanduse jaoks näiteks haiguste leviku vähendamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(2)

Liidus tehtud uus uuring sellise taimede paljundusmaterjali kohta, mis ühtsuse poolest ei vasta sordi mõiste tingimustele, osutab aga, et taoline mitmekesine materjal võiks olla kasulik mahepõllumajandusliku tootmise või vähese sisendiga põllumajanduse jaoks näiteks haiguste leviku vähendamise eesmärgil.

| (3) | Kõnealuste populatsioonide seemne turustamise lubamiseks oleks vaja muuta direktiivi 66/402/EMÜ artikli 2 lõike 1 punkte E, F ja G, lisades võimaluse turustada seemet, mis ei vasta sordiomaduste nõuetele. Selleks et otsustada direktiivi 66/402/EMÜ sellise muutmise üle, on vaja koguda teavet populatsioonide seemne turustamise kohta. Eelkõige tuleb kontrollida, kas liikide aretus- ja tootmismeetodeid käsitleva teabe põhjal on võimalik teha teatavate liikide populatsioone kindlaks nii, et oleks tagatud samasugune kindlus, nagu sordiomadustega seotud nõuete puhul. Peale selle tuleks kõnealuse katse raames hinnata, kas jälgitavuse nõuete ja kindlakstehtud tootmiskohtade alusel on võimalik asjaomastesse populatsioonidesse kuuluva seemnena turustatavat seemet kindlaks teha ja kasutajaile teavet anda nii, et oleks tagatud samasugune kindlus, nagu artikli 3 lõike 1 ja artikli 10 puhul. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuste populatsioonide seemne turustamise lubamiseks oleks vaja muuta direktiivi 66/402/EMÜ artikli 2 lõike 1 punkte E, F ja G, lisades võimaluse turustada seemet, mis ei vasta sordiomaduste nõuetele. Selleks et otsustada direktiivi 66/402/EMÜ sellise muutmise üle, on vaja koguda teavet populatsioonide seemne turustamise kohta. Eelkõige tuleb kontrollida, kas liikide aretus- ja tootmismeetodeid käsitleva teabe põhjal on võimalik teha teatavate liikide populatsioone kindlaks nii, et oleks tagatud samasugune kindlus, nagu sordiomadustega seotud nõuete puhul. Peale selle tuleks kõnealuse katse raames hinnata, kas jälgitavuse nõuete ja kindlakstehtud tootmiskohtade alusel on võimalik asjaomastesse populatsioonidesse kuuluva seemnena turustatavat seemet kindlaks teha ja kasutajaile teavet anda nii, et oleks tagatud samasugune kindlus, nagu artikli 3 lõike 1 ja artikli 10 puhul.

| (4) | Populatsioonide omadusi arvesse võttes võib populatsioonide seemne sertifitseerimine põhjustada ebaproportsionaalselt suurt koormust ametiasutustele ja ettevõtjatele. Seepärast on asjakohane koguda teavet selle kohta, kas oleks võimalik näha ette selliste populatsioonide seemne tootmise ja turustamise kontrollisüsteem, mille suhtes ei kohaldata sertifitseerimist. |
| --- | --- |

(4)

Populatsioonide omadusi arvesse võttes võib populatsioonide seemne sertifitseerimine põhjustada ebaproportsionaalselt suurt koormust ametiasutustele ja ettevõtjatele. Seepärast on asjakohane koguda teavet selle kohta, kas oleks võimalik näha ette selliste populatsioonide seemne tootmise ja turustamise kontrollisüsteem, mille suhtes ei kohaldata sertifitseerimist.

| (5) | Võttes arvesse nisu, odra, kaera ja maisi olulisust teraviljaturu jaoks ja olemasolevaid teadusuuringute tulemusi, tuleks käesolevas katses kasutada kõnealuseid teraviljaliike. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse nisu, odra, kaera ja maisi olulisust teraviljaturu jaoks ja olemasolevaid teadusuuringute tulemusi, tuleks käesolevas katses kasutada kõnealuseid teraviljaliike.

| (6) | Selleks et täpsustada populatsioonide olemust võrreldes sortidega, on vaja kehtestada nõue sortide arvu kohta, mida ristandites kasutatakse populatsiooni aretamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et täpsustada populatsioonide olemust võrreldes sortidega, on vaja kehtestada nõue sortide arvu kohta, mida ristandites kasutatakse populatsiooni aretamiseks.

| (7) | Vastutavad ametiasutused peaksid katset jälgima, kontrollides ametlikult populatsioonide seemne tootmist ja turustamist ning seemnekoguseid, samuti neid populatsioone säilitavaid isikuid ja kõnealuste populatsioonide tootlikkust konkreetsetes piirkondades. |
| --- | --- |

(7)

Vastutavad ametiasutused peaksid katset jälgima, kontrollides ametlikult populatsioonide seemne tootmist ja turustamist ning seemnekoguseid, samuti neid populatsioone säilitavaid isikuid ja kõnealuste populatsioonide tootlikkust konkreetsetes piirkondades.

| (8) | Tuleks kehtestada tingimused, mille alusel esitada taotlusi populatsioonile loa saamiseks, nagu on ette nähtud käesoleva otsusega, esitada võrdlusproove, anda populatsioonidele nimesid ja registreerida asjaomaste populatsioonide tootmise ja turustamisega tegelevaid isikuid. On tähtis, et kõnealuseid tingimusi hinnataks eesmärgiga tagada selliste populatsioonide kindlakstegemine ja jälgitavus tootmise ja turustamise ajal, vastutavate ametiasutuste poolne tõhus kontroll ning et hoidutaks direktiivi 66/402/EMÜ kohaselt loodud turuga paralleelselt toimiva turu tekitamisest. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks kehtestada tingimused, mille alusel esitada taotlusi populatsioonile loa saamiseks, nagu on ette nähtud käesoleva otsusega, esitada võrdlusproove, anda populatsioonidele nimesid ja registreerida asjaomaste populatsioonide tootmise ja turustamisega tegelevaid isikuid. On tähtis, et kõnealuseid tingimusi hinnataks eesmärgiga tagada selliste populatsioonide kindlakstegemine ja jälgitavus tootmise ja turustamise ajal, vastutavate ametiasutuste poolne tõhus kontroll ning et hoidutaks direktiivi 66/402/EMÜ kohaselt loodud turuga paralleelselt toimiva turu tekitamisest.

| (9) | Lisaks on asjakohane kehtestada tootmise ja turustamise erinõuded, mille kaudu tagada, et populatsioonide seemned vastaksid samadele nõuetele kõigis osalevates liikmesriikides. Kõnealused nõuded peaksid põhinema käesolevas otsuses sätestatud tingimustele. Võrreldava kvaliteeditaseme kindlustamiseks peaksid kõnealused nõuded olema samasugused nagu need, mis on direktiiviga 66/402/EMÜ kehtestatud sertifitseeritud seemne kohta. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks on asjakohane kehtestada tootmise ja turustamise erinõuded, mille kaudu tagada, et populatsioonide seemned vastaksid samadele nõuetele kõigis osalevates liikmesriikides. Kõnealused nõuded peaksid põhinema käesolevas otsuses sätestatud tingimustele. Võrreldava kvaliteeditaseme kindlustamiseks peaksid kõnealused nõuded olema samasugused nagu need, mis on direktiiviga 66/402/EMÜ kehtestatud sertifitseeritud seemne kohta.

| (10) | Arvestades käesoleva otsusega ettenähtud meetme katselist laadi, tuleks kindlaks määrata turustatavate populatsioonide maksimumhulk, võttes arvesse vajadust katsetada eri tüüpi populatsioone olemasolevaid vahendeid kasutades. Kõnealune hulk peaks olema nii suur, et oleks võimalik saada usaldusväärsed ja representatiivsed katsetulemused. See ei tohiks siiski ületada teatavat piiri, et hoiduda direktiivi 66/402/EMÜ kohaselt loodud turuga paralleelselt toimiva seemneturu tekitamisest. |
| --- | --- |

(10)

Arvestades käesoleva otsusega ettenähtud meetme katselist laadi, tuleks kindlaks määrata turustatavate populatsioonide maksimumhulk, võttes arvesse vajadust katsetada eri tüüpi populatsioone olemasolevaid vahendeid kasutades. Kõnealune hulk peaks olema nii suur, et oleks võimalik saada usaldusväärsed ja representatiivsed katsetulemused. See ei tohiks siiski ületada teatavat piiri, et hoiduda direktiivi 66/402/EMÜ kohaselt loodud turuga paralleelselt toimiva seemneturu tekitamisest.

| (11) | Läbipaistvuse tagamiseks ja selleks, et kõnealuste populatsioonide kasutajad saaksid teha teadlikke otsuseid ning et vältida pettusi, tuleks kehtestada konkreetsed märgistamistingimused, mida kasutatakse asjaomaste populatsioonide seemne turustamisel kõnealuse katse jooksul. Populatsioonide eripära tõttu peaksid kõnealused tingimused erinema direktiivi 66/402/EMÜ V lisa sätetest. Tuleks uurida, kas materjali kasutajale on tagatud piisav ja asjakohane teave, kui nõutakse, et populatsiooni nimi peab selgelt viitama sellele, et tegemist on populatsiooniga, ning et etiketil on märgitud tootmispiirkond. |
| --- | --- |

(11)

Läbipaistvuse tagamiseks ja selleks, et kõnealuste populatsioonide kasutajad saaksid teha teadlikke otsuseid ning et vältida pettusi, tuleks kehtestada konkreetsed märgistamistingimused, mida kasutatakse asjaomaste populatsioonide seemne turustamisel kõnealuse katse jooksul. Populatsioonide eripära tõttu peaksid kõnealused tingimused erinema direktiivi 66/402/EMÜ V lisa sätetest. Tuleks uurida, kas materjali kasutajale on tagatud piisav ja asjakohane teave, kui nõutakse, et populatsiooni nimi peab selgelt viitama sellele, et tegemist on populatsiooniga, ning et etiketil on märgitud tootmispiirkond.

| (12) | Selleks et teha kindlaks, milline majanduslik, agronoomiline ja keskkonnaalane väärtus on parematel alternatiividel, mida võiks kasutada eespool nimetatud direktiivi 66/402/EMÜ sätete suhtes, on tähtis tagada, et katse eri tegureid ja tulemusi põhjalikult hinnataks. Selleks peaksid liikmesriigid dokumenteerima asjakohase teabe – katse sihiks olevad liigid ja populatsioonide nimed, populatsioonide tüübid, populatsioonidele loa andmisega seotud üksikasjad ja kulud, katsetulemused, tootlikkusnäitajad, kaasatud ettevõtjate suurus, kasutajate tüübid ja nende kogemused. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et teha kindlaks, milline majanduslik, agronoomiline ja keskkonnaalane väärtus on parematel alternatiividel, mida võiks kasutada eespool nimetatud direktiivi 66/402/EMÜ sätete suhtes, on tähtis tagada, et katse eri tegureid ja tulemusi põhjalikult hinnataks. Selleks peaksid liikmesriigid dokumenteerima asjakohase teabe – katse sihiks olevad liigid ja populatsioonide nimed, populatsioonide tüübid, populatsioonidele loa andmisega seotud üksikasjad ja kulud, katsetulemused, tootlikkusnäitajad, kaasatud ettevõtjate suurus, kasutajate tüübid ja nende kogemused.

| (13) | Selleks et võimaldada liikmesriikidel kontrollida, kas populatsioonide seemne maksimumkogust ei ole ületatud, peaksid ettevõtjad, kes kavatsevad hakata selliseid populatsioone tootma, teatama asjaomastele liikmesriikidele kogused, mida nad kavatsevad toota. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et võimaldada liikmesriikidel kontrollida, kas populatsioonide seemne maksimumkogust ei ole ületatud, peaksid ettevõtjad, kes kavatsevad hakata selliseid populatsioone tootma, teatama asjaomastele liikmesriikidele kogused, mida nad kavatsevad toota.

| (14) | Selleks et ettevõtjail oleks võimalik toota ja turustada piisavas koguses seemet ning et pädevad asutused saaksid kõnealust materjali kontrollida ja aruande ettevalmistamiseks piisavat ja võrreldavat teavet koguda, peaks katse vältama vähemalt kolm turustushooaega. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et ettevõtjail oleks võimalik toota ja turustada piisavas koguses seemet ning et pädevad asutused saaksid kõnealust materjali kontrollida ja aruande ettevalmistamiseks piisavat ja võrreldavat teavet koguda, peaks katse vältama vähemalt kolm turustushooaega.

| (15) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   ELi tasandil korraldatakse ajutine katse, et hinnata, kas artiklis 2 osutatud ning liikidesse Avena spp., Hordeum spp., Triticum spp. ja Zea mays L. kuuluvate populatsioonide seemne turustamise eesmärgil tootmine ja turustamine võiks teatavatel tingimustel olla parem alternatiiv võrreldes sellise seemne turustamise takistamisega, mis ei vasta direktiivi 66/402/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktides E, F ja G sätestatud teatavate liikide seemnete sordiomaduste nõuetele ning artikli 3 lõike 1 nõuetele, mille kohaselt võib seemet turule viia siis, kui see on ametlikult sertifitseeritud kui sertifitseeritud seeme, esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme või teise põlvkonna sertifitseeritud seeme.

2.   Hinnatakse järgmisi aspekte:

| a) | kas nende liikide populatsioonide kindlakstegemisel võib aluseks võtta kõnealuste liikide aretus- ja tootmismeetodeid, ristamisel kasutatud sorte ja kõnealuste populatsioonide põhiomadusi käsitleva teabe ning |
| --- | --- |

a)

kas nende liikide populatsioonide kindlakstegemisel võib aluseks võtta kõnealuste liikide aretus- ja tootmismeetodeid, ristamisel kasutatud sorte ja kõnealuste populatsioonide põhiomadusi käsitleva teabe ning

| b) | kas kõnealustest populatsioonidest saadud turustatava seemne kindlakstegemisel võib aluseks võtta jälgitavuse nõuded ja kindlakstehtud tootmispiirkonna. |
| --- | --- |

b)

kas kõnealustest populatsioonidest saadud turustatava seemne kindlakstegemisel võib aluseks võtta jälgitavuse nõuded ja kindlakstehtud tootmispiirkonna.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesoleva otsusega on hõlmatud taimerühmad, mis vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | need põhinevad teataval genotüüpide kombinatsioonil; |
| --- | --- |

a)

need põhinevad teataval genotüüpide kombinatsioonil;

| b) | neid käsitatakse üksustena, arvestades nende sobilikkust muutumatul kujul paljundamiseks, kui need kasvavad konkreetses tootmispiirkonnas, kus on spetsiifilised agroklimaatilised tingimused; |
| --- | --- |

b)

neid käsitatakse üksustena, arvestades nende sobilikkust muutumatul kujul paljundamiseks, kui need kasvavad konkreetses tootmispiirkonnas, kus on spetsiifilised agroklimaatilised tingimused;

| c) | need on saadud, kasutades ühte järgmistest meetoditest:






  i) | ristates viit või enamat sorti kõigis kombinatsioonides, misjärel suurendatakse järglaskonna arvukust ning jäetakse seejärel valimi järgmised põlvkonnad loodusliku valiku hooleks; |
| --- | --- | --- |

c)

need on saadud, kasutades ühte järgmistest meetoditest:

i)

ristates viit või enamat sorti kõigis kombinatsioonides, misjärel suurendatakse järglaskonna arvukust ning jäetakse seejärel valimi järgmised põlvkonnad loodusliku valiku hooleks;

| ii) | kasvatades koos vähemalt viit valdavalt risttolmlevat liiki, suurendades järglaskonna arvukust, korduvalt uuesti külvates ning jättes valimi loodusliku valiku hooleks nii kauaks, kuni esialgsete sortide taimi enam ei esine; |
| --- | --- |

ii)

kasvatades koos vähemalt viit valdavalt risttolmlevat liiki, suurendades järglaskonna arvukust, korduvalt uuesti külvates ning jättes valimi loodusliku valiku hooleks nii kauaks, kuni esialgsete sortide taimi enam ei esine;

| iii) | sorte omavahel ristates, kasutades muid kui punktides i ja ii osutatud ristamisprotokolle, et aretada samamoodi mitmekesist populatsiooni, mis ei sisalda sorte. |
| --- | --- |

iii)

sorte omavahel ristates, kasutades muid kui punktides i ja ii osutatud ristamisprotokolle, et aretada samamoodi mitmekesist populatsiooni, mis ei sisalda sorte.

Edaspidi osutatakse sellistele taimerühmadele kui „populatsioonidele”.

Artikkel 3

Liikmesriikide osalemine

1.   Katses võivad osaleda kõik liikmesriigid. Osalemise alustamise viimane tähtaeg on 2017. aasta jaanuar.

2.   Liikmesriigid, kes otsustavad katses osaleda (edaspidi „osalevad liikmesriigid”) teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike oma osalemisest, märkides osalemisega hõlmatud liigid ja piirkonnad ning käesoleva otsuse alusel kohaldatavad meetmed.

3.   Osalevad liikmesriigid võivad katses osalemise lõpetada, millal soovivad, teavitades komisjoni oma otsusest.

Artikkel 4

Kohustustest vabastamine

Osalevad liikmesriigid vabastatakse direktiivi 66/402/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktides E, F ja G, artikli 3 lõikes 1 ning artiklis 10 sätestatud kohustustest, mis on seotud populatsioonide turustamise eesmärgil tootmise ja turustamisega.

Artikkel 5

Populatsioonide kindlakstegemine

Populatsioon tehakse kindlaks järgmiste andmete põhjal:

| a) | populatsiooni loomiseks ristamisel kasutatud sordid; |
| --- | --- |

a)

populatsiooni loomiseks ristamisel kasutatud sordid;

| b) | vastavates protokollides määratletud aretuskavad; |
| --- | --- |

b)

vastavates protokollides määratletud aretuskavad;

| c) | tootmispiirkond; |
| --- | --- |

c)

tootmispiirkond;

| d) | heterogeensuse määr, eelkõige isetolmlevate liikide puhul ning |
| --- | --- |

d)

heterogeensuse määr, eelkõige isetolmlevate liikide puhul ning

| e) | selle omadused, nagu on osutatud artikli 7 lõike 2 punktis f. |
| --- | --- |

e)

selle omadused, nagu on osutatud artikli 7 lõike 2 punktis f.

Artikkel 6

Populatsioonide seemne tootmise ja turustamise tingimused

Käesoleva katse raames tagavad liikmesriigid, et populatsioonide seemet võib toota turustamise eesmärgil ning turustada, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | seeme kuulub loa saanud populatsiooni; |
| --- | --- |

a)

seeme kuulub loa saanud populatsiooni;

| b) | seeme vastab artiklile 9; |
| --- | --- |

b)

seeme vastab artiklile 9;

| c) | populatsiooni nimi vastab artiklile 8; |
| --- | --- |

c)

populatsiooni nimi vastab artiklile 8;

| d) | populatsiooni on aretanud ja seemne on tootnud isikud, kes on registreeritud vastavalt artiklile 10. |
| --- | --- |

d)

populatsiooni on aretanud ja seemne on tootnud isikud, kes on registreeritud vastavalt artiklile 10.

Artikkel 7

Populatsioonile loa andmine

1.   Liikmesriigid annavad populatsioonidele loa kooskõlas lõigetega 2, 3 ja 4.

2.   Loa taotlus esitatakse seemnesertifitseerimisasutusele. Taotlus sisaldab järgmist:

| a) | taotleja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

taotleja nimi ja aadress;

| b) | populatsiooni liigid ja nimi; |
| --- | --- |

b)

populatsiooni liigid ja nimi;

| c) | populatsiooni saamiseks kasutatud meetodi kirjeldus, vajaduse korral viitega artikli 2 punkti c alapunktidele i, ii või iii; |
| --- | --- |

c)

populatsiooni saamiseks kasutatud meetodi kirjeldus, vajaduse korral viitega artikli 2 punkti c alapunktidele i, ii või iii;

| d) | aretuskava eesmärgid; |
| --- | --- |

d)

aretuskava eesmärgid;

| e) | aretus- ja tootmismeetod: vastavate protokollidega kindlaksmääratud aretuskava, aretuseks ja populatsiooni saamiseks kasutatud sordid, ning asjaomase ettevõtja kasutatav enda tootmise kontrolliprogramm; |
| --- | --- |

e)

aretus- ja tootmismeetod: vastavate protokollidega kindlaksmääratud aretuskava, aretuseks ja populatsiooni saamiseks kasutatud sordid, ning asjaomase ettevõtja kasutatav enda tootmise kontrolliprogramm;

| f) | kõnealuse meetodi omaduste kirjeldus:






  i) | dokumentatsioon meetodi selliste omaduste kohta, mis on taotleja arvates olulised saagikuse, kvaliteedi, tulemuslikkuse, madala intensiivsusega süsteemides kasutatavuse, haigustele vastupidavuse, saagikuse stabiilsuse, maitse ja värvi seisukohast; |
| --- | --- | --- |

f)

kõnealuse meetodi omaduste kirjeldus:

i)

dokumentatsioon meetodi selliste omaduste kohta, mis on taotleja arvates olulised saagikuse, kvaliteedi, tulemuslikkuse, madala intensiivsusega süsteemides kasutatavuse, haigustele vastupidavuse, saagikuse stabiilsuse, maitse ja värvi seisukohast;

| ii) | punktis i osutatud omadusi käsitleva eksperimentaalkatse tulemused; |
| --- | --- |

ii)

punktis i osutatud omadusi käsitleva eksperimentaalkatse tulemused;

| g) | tootmispiirkond; |
| --- | --- |

g)

tootmispiirkond;

| h) | taotleja deklaratsioon artikli 5 lõikes 1 osutatud aspektide tõesuse kohta; |
| --- | --- |

h)

taotleja deklaratsioon artikli 5 lõikes 1 osutatud aspektide tõesuse kohta;

| i) | populatsiooni representatiivne valim; |
| --- | --- |

i)

populatsiooni representatiivne valim;

| j) | aretamise, tootmise ja säilitamise eest vastutava isiku nimi ja aadress. |
| --- | --- |

j)

aretamise, tootmise ja säilitamise eest vastutava isiku nimi ja aadress.

3.   Seemnesertifitseerimisasutus kontrollib järgmisi aspekte:

| a) | taotluse vastavust lõikele 2 ning |
| --- | --- |

a)

taotluse vastavust lõikele 2 ning

| b) | populatsiooni vastavust artiklis 5 sätestatud kindlakstegemisnõuetele. |
| --- | --- |

b)

populatsiooni vastavust artiklis 5 sätestatud kindlakstegemisnõuetele.

Artiklis 5 sätestatud kindlakstegemisnõuetele vastavuse üle tuleb otsustada esitatud dokumentide ja populatsiooni tootmiseks kasutatud valduste kontrollimiste alusel.

4.   Populatsioonile loa andmisest ja lõikes 2 esitatud aspektidest teavitatakse teisi liikmesriike ja komisjoni.

Artikkel 8

Populatsioonide nimed

1.   Populatsioonil peab olema nimi. Populatsioonide nimede suhtes kohaldatakse nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ (2) artikli 9 lõikes 6 sätestatud sordinimesid käsitlevaid eeskirju.

2.   Iga nime lõppu lisatakse sõna „populatsioon”.

Artikkel 9

Põllukultuure, seemet ning partiide ja proovide kaalu käsitlevad nõuded

1.   Kohaldatakse direktiivi 66/402/EMÜ I lisa punkte 1 ja 6.

2.   Populatsioonidesse kuuluva seemne tootmise ja turustamise jooksul peab seeme vastama direktiivi 66/402/EMÜ II lisa punktidele 2 ja 3 – kui tegemist on populatsioonide Avena nuda L., Avena sativa L., Avena strigosa Schreb., Hordeum vulgare L., Triticum aestivum L., Triticum durum L. ja Triticum spelta L. puhul teise põlvkonna sertifitseeritud seemnega ning Zea mays L. populatsioonide puhul sertifitseeritud seemnega.

3.   Populatsioonidesse kuuluva seemne tootmise ja turustamise jooksul peab partiide ja proovide kaal vastama direktiivi 66/402/EMÜ III lisale, ning Zea mays L. puhul kõnealuse lisa sätetele, milles käsitletakse kõnealuste liikide sertifitseeritud seemet.

Artikkel 10

Aretajate, tootjate ja populatsioonide säilitamise eest vastutatavate isikute registreerimine

1.   Kui isikud, kes aretavad populatsioone või toodavad või säilitavad populatsioonide seemet, vastavad lõikes 2 sätestatud nõuetele, kannab iga liikmesriik need oma territooriumil registrisse.

2.   Sordiaretajad, tootjad ja populatsioonide säilitamise eest vastutavad isikud esitavad seemnesertifitseerimisasutusele registrisse kandmise taotluse. Taotlus peab sisaldama järgmist:

| a) | nimi, aadress ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

a)

nimi, aadress ja kontaktandmed;

| b) | asjaomase populatsiooni nimi. |
| --- | --- |

b)

asjaomase populatsiooni nimi.

3.   Register peab sisaldama järgmisi andmeid:

| a) | nimi, aadress ja kontaktandmed, nagu on sätestatud lõike 2 punktis a; |
| --- | --- |

a)

nimi, aadress ja kontaktandmed, nagu on sätestatud lõike 2 punktis a;

| b) | lõike 2 punktis b osutatud toodetava või säilitatava populatsiooni nimi. |
| --- | --- |

b)

lõike 2 punktis b osutatud toodetava või säilitatava populatsiooni nimi.

Artikkel 11

Märgistamine

Seemnepakenditel ja -mahutitel peab olema etikett, mille on kinnitatud tootja. Kõnealune etikett peab sisaldama I lisas sätestatud teavet.

Artikkel 12

Koguselised piirangud

1.   Iga liigi loa saanud populatsiooni turustatava seemne kogused iga osaleva liikmesriigi kohta aastas ei tohi ületada 0,1 % sama liigi seemnest, mis on osalevas liikmesriigis kõnealusel aastal toodetud.

2.   Iga tootja peab seemnesertifitseerimisasutusele deklareerima iga aasta kohta iga populatsiooni koguse, mida ta kavatseb toota.

3.   Osalev liikmesriik võib keelata teatava populatsiooni seemne turuleviimise, kui ta leiab, et katse eesmärki silmas pidades ei ole asjakohane viia turule asjaomase populatsiooni seemne lisakoguseid. Osalev liikmesriik teatab sellest viivitamata asjaomasele tootjale või asjaomastele tootjatele.

Artikkel 13

Jälgitavus

1.   Populatsioonide seemet turustavad isikud tagavad kõnealuste seemne jälgitavuse.

2.   Populatsioonide seemet turustav isik säilitab teavet, mis võimaldab teha kindlaks need isikud, kes on neile ja kellele on nemad populatsioonide seemet tarninud.

3.   Kõnealune teave tuleb esitada, kui seemnesertifitseerimisasutus seda nõuab.

Artikkel 14

Ametlikud kontrollid

Osalevate liikmesriikide seemnesertifitseerimisasutused peavad ametlikult kontrollima populatsioonide seemne tootmist ja turustamist. Ametlikud kontrollid peavad hõlmama vähemalt:

| a) | põldtunnustamist, populatsioonidest proovide võtmist ja nende kontrolli, nagu on sätestatud II lisa punktis 1; |
| --- | --- |

a)

põldtunnustamist, populatsioonidest proovide võtmist ja nende kontrolli, nagu on sätestatud II lisa punktis 1;

| b) | sel eesmärgil tehtavate võrdlevate välikatsete korraldamise järelevalvet, nagu on sätestatud II lisa punktis 2; |
| --- | --- |

b)

sel eesmärgil tehtavate võrdlevate välikatsete korraldamise järelevalvet, nagu on sätestatud II lisa punktis 2;

| c) | toodetud ja turustatud koguseid; |
| --- | --- |

c)

toodetud ja turustatud koguseid;

| d) | tootja ja iga käesoleva otsuse alusel seemet turustava isiku nõuetekohasust. |
| --- | --- |

d)

tootja ja iga käesoleva otsuse alusel seemet turustava isiku nõuetekohasust.

Punktis d osutatud kontrolli tehakse vähemalt kord aastas. See hõlmab asjaomaste isikute valduste ning populatsioonide tootmiseks kasutatavate põldude kontrollimist.

Artikkel 15

Populatsioonide säilitamine

1.   Populatsiooni säilitamise eest vastutav isik peab katse kestuse ajal populatsiooni säilitama.

Säilitamine peab olema kooskõlas asjaomaste liikide suhtes rakendatavate tunnustatud tavadega.

2.   Populatsiooni säilitamise eest vastutav isik peab pidama arvestust populatsioonide säilitamise kohta ja lubama vastutaval ametiasutusel neid andmeid igal ajal kontrollida.

3.   Vastutav ametiasutus kontrollib, mil viisil on populatsioone säilitatud ja võib sel eesmärgil võtta asjaomaste populatsioonide seemne proove.

Artikkel 16

Tootjate teatamiskohustus

Igal aastal teatavad tootjad seemnesertifitseerimisasutustele III lisa punktides a, b, c, f, g, h ja i sätestatud teabe.

Artikkel 17

Teabe dokumenteerimine

Osalevad liikmesriigid on kohustatud dokumenteerima III lisas osutatud teabe populatsioonide tootmise ja turustamise kohta. Taotluse korral aitavad nad üksteist kõnealuse teabe dokumenteerimisel.

Artikkel 18

Aruandluskohustus

1.   Osalevad liikmesriigid esitavad iga aasta kohta komisjonile ja teistele liikmesriikidele järgneva aasta 31. märtsiks aastaaruande, mis sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | teave katse raames toodetud ja turustatud loa saanud populatsioonide laadi ja hulga kohta liikide kaupa ning |
| --- | --- |

a)

teave katse raames toodetud ja turustatud loa saanud populatsioonide laadi ja hulga kohta liikide kaupa ning

| b) | toodetud ja turustatud kogused populatsioonide ja liikide kaupa, ning vajaduse korral liikmesriik, kelle jaoks seeme oli ette nähtud. |
| --- | --- |

b)

toodetud ja turustatud kogused populatsioonide ja liikide kaupa, ning vajaduse korral liikmesriik, kelle jaoks seeme oli ette nähtud.

Osalevad liikmesriigid võivad aurandesse lisada ka muud asjakohast teavet.

2.   Osalevad liikmesriigid esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele hiljemalt 31. märtsiks 2018 aruande, mis sisaldab III lisas osutatud teavet. Kõnealuses aruandes esitatakse hinnang katse tingimuste kohta, ning osutatakse – vajaduse korral iga liigi kohta – kas on huvi katse kestust pikendada. Kõnealune aruanne võib sisaldada muud teavet, mida osalevad liikmesriigid peavad katse eesmärgi seisukohalt asjakohaseks.

3.   Enne 31. detsembrit 2017 osalemise lõpetanud liikmesriik esitab oma aruande osalemise lõppemisele järgneva aasta 31. märtsiks.

Artikkel 19

Kehtivusaeg

Katse algab 1. märtsil 2014 ning lõpeb 31. detsembril 2018.

Artikkel 20

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. märts 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 2002/53/EÜ, 13. juuni 2002, ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1).

2

---

I LISA

ARTIKLIS 11 SÄTESTATUD TEAVE, MIS TULEB ESITADA ETIKETIL

Seemneid sisaldavate pakendite või mahutite etiketil peavad olema järgmised andmed:

| (1) | sõnad „ELi eeskirjade ja standardite kohane ajutine katse”; |
| --- | --- |

(1)

sõnad „ELi eeskirjade ja standardite kohane ajutine katse”;

| (2) | seemnesertifitseerimisasutus ja liikmesriik või nende lühendid; |
| --- | --- |

(2)

seemnesertifitseerimisasutus ja liikmesriik või nende lühendid;

| (3) | pakenditele etikettide kinnitamise eest vastutava tootja nimi ja aadress või tema registreerimiskood; |
| --- | --- |

(3)

pakenditele etikettide kinnitamise eest vastutava tootja nimi ja aadress või tema registreerimiskood;

| (4) | tootmispiirkond; |
| --- | --- |

(4)

tootmispiirkond;

| (5) | partii viitenumber; |
| --- | --- |

(5)

partii viitenumber;

| (6) | pitseerimise kuu ja aasta järgmisel viisil: „pitseeritud ...” (kuu ja aasta) või kontrollimise eesmärgil tehtud viimase ametliku proovivõtmise kuu ja aasta järgmisel viisil: „proov on võetud ...” (kuu ja aasta); |
| --- | --- |

(6)

pitseerimise kuu ja aasta järgmisel viisil: „pitseeritud ...” (kuu ja aasta) või kontrollimise eesmärgil tehtud viimase ametliku proovivõtmise kuu ja aasta järgmisel viisil: „proov on võetud ...” (kuu ja aasta);

| (7) | liik, märgitud ladina tähtedega vähemalt botaanilise nimena (soovi korral lühendatud kujul ja ilma autorite nimedeta); |
| --- | --- |

(7)

liik, märgitud ladina tähtedega vähemalt botaanilise nimena (soovi korral lühendatud kujul ja ilma autorite nimedeta);

| (8) | populatsiooni nimi; |
| --- | --- |

(8)

populatsiooni nimi;

| (9) | tootjaliikmesriik, kui see erineb punktis 2 märgitust; |
| --- | --- |

(9)

tootjaliikmesriik, kui see erineb punktis 2 märgitust;

| (10) | deklareeritud neto- või brutomass, või seemnete deklareeritud arv; |
| --- | --- |

(10)

deklareeritud neto- või brutomass, või seemnete deklareeritud arv;

| (11) | juhul, kui on märgitud mass ning on kasutatud granuleeritud pestitsiide, puhtimisaineid või muid tahkeid lisandeid, lisandi laad ning ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogumassi suhe; |
| --- | --- |

(11)

juhul, kui on märgitud mass ning on kasutatud granuleeritud pestitsiide, puhtimisaineid või muid tahkeid lisandeid, lisandi laad ning ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogumassi suhe;

| (12) | kui vähemalt idanevust on uuesti kontrollitud, siis idanemistaseme kinnitus etiketil. Kõnealuse teabe võib esitada etiketile kinnitatud kleebisel. |
| --- | --- |

(12)

kui vähemalt idanevust on uuesti kontrollitud, siis idanemistaseme kinnitus etiketil. Kõnealuse teabe võib esitada etiketile kinnitatud kleebisel.

---

II LISA

ARTIKLIS 14 OSUTATUD PROOVIDE VÕTMINE JA KONTROLLID

Võetakse järgmisi proove ja tehakse järgmisi kontrolle:

| (1) | ametlikud seemneproovide võtjad kontrollivad igal aastal tootmispõlde ja võtavad pisteliselt proove vähemalt 5 % kõigist populatsioonide seemnepartiidest ja katsega hõlmatud tootmispõldudest.
  Ajutise katse jooksul kontrollitakse iga tootmispõldu ametlikult vähemalt kaks korda.
  Neid proove kasutatakse selleks, et kontrollida, kas seeme vastab artiklis 5 osutatud kindlakstegemisnõudele ja artiklis 9 osutatud kvaliteedinõudele. |
| --- | --- |

(1)

ametlikud seemneproovide võtjad kontrollivad igal aastal tootmispõlde ja võtavad pisteliselt proove vähemalt 5 % kõigist populatsioonide seemnepartiidest ja katsega hõlmatud tootmispõldudest.

Ajutise katse jooksul kontrollitakse iga tootmispõldu ametlikult vähemalt kaks korda.

Neid proove kasutatakse selleks, et kontrollida, kas seeme vastab artiklis 5 osutatud kindlakstegemisnõudele ja artiklis 9 osutatud kvaliteedinõudele.

| (2) | Võrdlevaid välikatseid tehakse iga sellise loa saanud populatsiooni suhtes, mida katse raames turustatakse.
  Välikatseid teevad pädevad asutused, teadusasutused, sordiaretajad ja tootjad. Kui välikatseid teevad sordiaretajad ja tootjad, siis teostab liikmesriik järelevalvet kõnealuste katsete üle. |
| --- | --- |

(2)

Võrdlevaid välikatseid tehakse iga sellise loa saanud populatsiooni suhtes, mida katse raames turustatakse.

Välikatseid teevad pädevad asutused, teadusasutused, sordiaretajad ja tootjad. Kui välikatseid teevad sordiaretajad ja tootjad, siis teostab liikmesriik järelevalvet kõnealuste katsete üle.

---

III LISA

ARTIKLIS 17 OSUTATUD TEABE DOKUMENTEERIMINE

Dokumenteeritakse järgmine teave:

| a) | liigi nimi ja iga katsega hõlmatud lubatud populatsiooni nimi; |
| --- | --- |

a)

liigi nimi ja iga katsega hõlmatud lubatud populatsiooni nimi;

| b) | artikli 2 punktis c osutatud populatsiooni tüüp; |
| --- | --- |

b)

artikli 2 punktis c osutatud populatsiooni tüüp;

| c) | toodetud ja turustatud kogused populatsiooni ja liikide kohta ja liikmesriik, kelle jaoks seeme oli ette nähtud; |
| --- | --- |

c)

toodetud ja turustatud kogused populatsiooni ja liikide kohta ja liikmesriik, kelle jaoks seeme oli ette nähtud;

| d) | liikmesriikide poolt populatsioonidele loa andmisega seotud üksikasjad ja taotleja kulud; |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide poolt populatsioonidele loa andmisega seotud üksikasjad ja taotleja kulud;

| e) | II lisa punkti 1 kohaselt tehtud kontrollide kirjeldus ja tulemused; |
| --- | --- |

e)

II lisa punkti 1 kohaselt tehtud kontrollide kirjeldus ja tulemused;

| f) | II lisa punktis 2 osutatud võrdlevate välikatsete tulemused; |
| --- | --- |

f)

II lisa punktis 2 osutatud võrdlevate välikatsete tulemused;

| g) | osalevate sordiaretajate ja tootjate suurus: mikroettevõtja, väikeettevõtja, keskmise suurusega ettevõtja või suurettevõtja; |
| --- | --- |

g)

osalevate sordiaretajate ja tootjate suurus: mikroettevõtja, väikeettevõtja, keskmise suurusega ettevõtja või suurettevõtja;

| h) | populatsiooni hindamine kasutajate poolt artikli 7 lõike 2 punkti f kohaste omaduste seisukohast. |
| --- | --- |

h)

populatsiooni hindamine kasutajate poolt artikli 7 lõike 2 punkti f kohaste omaduste seisukohast.

---