# Úřední věstník L 86/2014

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2014.086.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 86 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5721. března 2014 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2014.086.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 86

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5721. března 2014

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 282/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zavádí třetí program činnosti Unie v oblasti zdraví (2014-2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1350/2007/ES (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 283/2014 ze dne 11. března 2014 o hlavních směrech transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury a o zrušení rozhodnutí č. 1336/97/ES (
  1
  ) | 14 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 282/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zavádí třetí program činnosti Unie v oblasti zdraví (2014-2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1350/2007/ES (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 283/2014 ze dne 11. března 2014 o hlavních směrech transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury a o zrušení rozhodnutí č. 1336/97/ES (
  1
  )

1

14

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 284/2014 ze dne 21. března 2014, kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny | 27 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady 2014/151/SZBP ze dne 21. března 2014, kterým se provádí rozhodnutí 2014/145/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny | 30 |

II   Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 284/2014 ze dne 21. března 2014, kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

27

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Rady 2014/151/SZBP ze dne 21. března 2014, kterým se provádí rozhodnutí 2014/145/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 21.3.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 86/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 282/2014

ze dne 11. března 2014,

kterým se zavádí třetí program činnosti Unie v oblasti zdraví (2014-2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1350/2007/ES

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 168 odst. 5 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 168 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) je při vymezování a provádění všech politik a činností Unie třeba zajistit vysoký stupeň ochrany lidského zdraví. Unie má doplňovat a podporovat zdravotní politiky členských států, podněcovat spolupráci mezi členskými státy a podporovat koordinaci jejich programů a zároveň plně uznávat odpovědnost členských států za vymezení jejich zdravotních politik a za organizaci a poskytování zdravotních služeb a lékařské péče. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 168 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) je při vymezování a provádění všech politik a činností Unie třeba zajistit vysoký stupeň ochrany lidského zdraví. Unie má doplňovat a podporovat zdravotní politiky členských států, podněcovat spolupráci mezi členskými státy a podporovat koordinaci jejich programů a zároveň plně uznávat odpovědnost členských států za vymezení jejich zdravotních politik a za organizaci a poskytování zdravotních služeb a lékařské péče.

| (2) | Pro splnění požadavků stanovených v článku 168 Smlouvy o fungování EU je zapotřebí nepřetržité úsilí. Podpora dobrého zdraví na úrovni Unie je rovněž nedílnou součástí strategie „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“). Pokud budou lidé déle zdraví a aktivní a bude jim umožněno převzít aktivní úlohu při péči o své zdraví, bude to mít celkově kladné účinky na zdraví, včetně snížení nerovností v oblasti zdraví, i pozitivní vliv na kvalitu života, na produktivitu a na konkurenceschopnost a zároveň se sníží tlak na rozpočty členských států. Podpora a uznávání inovací s dopadem na zdravotnictví pomáhá řešit problematiku udržitelnosti ve zdravotnictví v souvislosti s demografickými změnami a činnost za účelem omezení nerovností v oblasti zdraví je důležitá pro dosažení „růstu podporujícího začlenění“. Z těchto důvodů je vhodné zavést Třetí program činnosti Unie v oblasti zdraví (2014–2020) (dále jen „program“). |
| --- | --- |

(2)

Pro splnění požadavků stanovených v článku 168 Smlouvy o fungování EU je zapotřebí nepřetržité úsilí. Podpora dobrého zdraví na úrovni Unie je rovněž nedílnou součástí strategie „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“). Pokud budou lidé déle zdraví a aktivní a bude jim umožněno převzít aktivní úlohu při péči o své zdraví, bude to mít celkově kladné účinky na zdraví, včetně snížení nerovností v oblasti zdraví, i pozitivní vliv na kvalitu života, na produktivitu a na konkurenceschopnost a zároveň se sníží tlak na rozpočty členských států. Podpora a uznávání inovací s dopadem na zdravotnictví pomáhá řešit problematiku udržitelnosti ve zdravotnictví v souvislosti s demografickými změnami a činnost za účelem omezení nerovností v oblasti zdraví je důležitá pro dosažení „růstu podporujícího začlenění“. Z těchto důvodů je vhodné zavést Třetí program činnosti Unie v oblasti zdraví (2014–2020) (dále jen „program“).

| (3) | Podle definice Světové zdravotnické organizace (WHO) „je zdraví stavem úplné tělesné, duševní a sociální pohody, a ne pouhou nepřítomností nemoci či vady“. Za účelem zlepšení zdraví obyvatelstva v Unii a snížení nerovností v oblasti zdraví se proto nelze soustředit pouze na fyzické zdraví. Podle WHO se problémy s duševním zdravím podílejí na téměř 40 % let prožitých se zdravotním postižením. Tyto problémy jsou nadto velmi rozmanité a dlouhotrvající, bývají zdrojem diskriminace a významně se podílejí na rozdílné úrovni zdraví. Kromě toho hospodářská krize ovlivňuje faktory, které jsou určující pro duševní zdraví, neboť oslabuje ochranné faktory a zvyšuje ty rizikové. |
| --- | --- |

(3)

Podle definice Světové zdravotnické organizace (WHO) „je zdraví stavem úplné tělesné, duševní a sociální pohody, a ne pouhou nepřítomností nemoci či vady“. Za účelem zlepšení zdraví obyvatelstva v Unii a snížení nerovností v oblasti zdraví se proto nelze soustředit pouze na fyzické zdraví. Podle WHO se problémy s duševním zdravím podílejí na téměř 40 % let prožitých se zdravotním postižením. Tyto problémy jsou nadto velmi rozmanité a dlouhotrvající, bývají zdrojem diskriminace a významně se podílejí na rozdílné úrovni zdraví. Kromě toho hospodářská krize ovlivňuje faktory, které jsou určující pro duševní zdraví, neboť oslabuje ochranné faktory a zvyšuje ty rizikové.

| (4) | Předchozí programy pro činnost Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003–2008) a v oblasti zdraví (2008–2013), přijaté postupně rozhodnutími Evropského parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES (4) a č. 1350/2007/ES (5) (dále jen „předchozí programy v oblasti zdraví“), byly hodnoceny kladně, neboť přinesly řadu důležitých vývojových tendencí a zlepšení. Program by měl navázat na úspěchy předchozích programů v oblasti zdraví. Měl by rovněž zohlednit doporučení externích auditů a provedených hodnocení, zejména pak doporučení Účetního dvora z jeho zvláštní zprávy č. 2/2009, podle nějž by pro období po roce 2013 měly Evropský parlament, Rada a Komise znovu zvážit rozsah činností Unie v oblasti veřejného zdraví a způsob financování této oblasti ze strany Unie. Přitom je třeba si uvědomit, jaké rozpočtové prostředky jsou k dispozici, a že jako prostředek, který napomáhá spolupráci a výměně informací mezi zainteresovanými subjekty v Evropě, existují i další mechanismy spolupráce. |
| --- | --- |

(4)

Předchozí programy pro činnost Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003–2008) a v oblasti zdraví (2008–2013), přijaté postupně rozhodnutími Evropského parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES (4) a č. 1350/2007/ES (5) (dále jen „předchozí programy v oblasti zdraví“), byly hodnoceny kladně, neboť přinesly řadu důležitých vývojových tendencí a zlepšení. Program by měl navázat na úspěchy předchozích programů v oblasti zdraví. Měl by rovněž zohlednit doporučení externích auditů a provedených hodnocení, zejména pak doporučení Účetního dvora z jeho zvláštní zprávy č. 2/2009, podle nějž by pro období po roce 2013 měly Evropský parlament, Rada a Komise znovu zvážit rozsah činností Unie v oblasti veřejného zdraví a způsob financování této oblasti ze strany Unie. Přitom je třeba si uvědomit, jaké rozpočtové prostředky jsou k dispozici, a že jako prostředek, který napomáhá spolupráci a výměně informací mezi zainteresovanými subjekty v Evropě, existují i další mechanismy spolupráce.

| (5) | V souladu s cíli strategie Evropa 2020 by se program měl zaměřit na soubor jasně vymezených cílů a akcí s jasnou, prokázanou přidanou hodnotou Unie a soustředit podporu na menší počet činností v prioritních oblastech. Důraz by měl být v souladu se zásadou subsidiarity kladen na ty oblasti, ve kterých jednoznačně existují aspekty přeshraniční povahy či aspekty týkající se vnitřního trhu nebo v nichž spolupráce na úrovni Unie přináší podstatné výhody a vyšší efektivitu. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s cíli strategie Evropa 2020 by se program měl zaměřit na soubor jasně vymezených cílů a akcí s jasnou, prokázanou přidanou hodnotou Unie a soustředit podporu na menší počet činností v prioritních oblastech. Důraz by měl být v souladu se zásadou subsidiarity kladen na ty oblasti, ve kterých jednoznačně existují aspekty přeshraniční povahy či aspekty týkající se vnitřního trhu nebo v nichž spolupráce na úrovni Unie přináší podstatné výhody a vyšší efektivitu.

| (6) | Program by měl být prostředkem propagujícím akce v oblastech s přidanou hodnotou Unie, kterou lze prokázat na základě těchto aspektů: výměna osvědčených postupů mezi členskými státy; podpora sítí pro sdílení poznatků a vzájemné učení; řešení přeshraničních hrozeb za účelem omezení rizik a zmírnění jejich následků; řešení některých otázek týkajících se vnitřního trhu, kde Unie disponuje pevnou legitimitou k zajištění vysoce kvalitních řešení napříč členskými státy; uvolňování potenciálu inovací v oblasti zdraví; akce, které mohou vést k vytvoření systému referenčních ukazatelů umožňujících informované rozhodování na úrovni Unie; zvyšování účinnosti díky zamezení plýtvání v důsledku duplicit a optimalizaci využívání finančních prostředků. |
| --- | --- |

(6)

Program by měl být prostředkem propagujícím akce v oblastech s přidanou hodnotou Unie, kterou lze prokázat na základě těchto aspektů: výměna osvědčených postupů mezi členskými státy; podpora sítí pro sdílení poznatků a vzájemné učení; řešení přeshraničních hrozeb za účelem omezení rizik a zmírnění jejich následků; řešení některých otázek týkajících se vnitřního trhu, kde Unie disponuje pevnou legitimitou k zajištění vysoce kvalitních řešení napříč členskými státy; uvolňování potenciálu inovací v oblasti zdraví; akce, které mohou vést k vytvoření systému referenčních ukazatelů umožňujících informované rozhodování na úrovni Unie; zvyšování účinnosti díky zamezení plýtvání v důsledku duplicit a optimalizaci využívání finančních prostředků.

| (7) | Při provádění programu by měla být uznávána odpovědnost členských států za vymezení své zdravotní politiky a za organizaci a poskytování zdravotních služeb a lékařské péče. |
| --- | --- |

(7)

Při provádění programu by měla být uznávána odpovědnost členských států za vymezení své zdravotní politiky a za organizaci a poskytování zdravotních služeb a lékařské péče.

| (8) | Zpráva WHO o zdraví v Evropě z roku 2009 vymezuje oblast pro zvýšení investic do veřejného zdraví a zdravotních systémů. V tomto ohledu se členské státy vyzývají, aby zlepšování zdraví stanovily ve vnitrostátních programech jako jednu z priorit a aby využívaly většího povědomí o možnostech financování oblasti zdraví z prostředků Unie. Program by měl proto usnadnit začleňování jeho výsledků do vnitrostátních zdravotních politik. |
| --- | --- |

(8)

Zpráva WHO o zdraví v Evropě z roku 2009 vymezuje oblast pro zvýšení investic do veřejného zdraví a zdravotních systémů. V tomto ohledu se členské státy vyzývají, aby zlepšování zdraví stanovily ve vnitrostátních programech jako jednu z priorit a aby využívaly většího povědomí o možnostech financování oblasti zdraví z prostředků Unie. Program by měl proto usnadnit začleňování jeho výsledků do vnitrostátních zdravotních politik.

| (9) | Inovace v oblasti zdraví by měly být chápány jako strategie v oblasti veřejného zdraví, která se neomezuje na technický pokrok, pokud jde o produkty a služby. Podpora inovací v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví, strategií prevence, řízení zdravotních systémů a organizace a poskytování zdravotních služeb a lékařské péče, včetně opatření na podporu zdraví a na předcházení nemocem, má potenciál zlepšit výstupy v oblasti veřejného zdraví, zvýšit kvalitu péče poskytované pacientům, reagovat na nenaplněné potřeby a zároveň podpořit konkurenceschopnost zainteresovaných subjektů a zlepšit nákladovou efektivitu i udržitelnost zdravotních služeb a lékařské péče. Program by měl proto usnadňovat dobrovolné zavádění inovací v oblasti zdraví, při zohlednění společných hodnot a zásad ve zdravotních systémech Evropské unie uvedených v závěrech Rady ze dne 2. června 2006 (6). |
| --- | --- |

(9)

Inovace v oblasti zdraví by měly být chápány jako strategie v oblasti veřejného zdraví, která se neomezuje na technický pokrok, pokud jde o produkty a služby. Podpora inovací v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví, strategií prevence, řízení zdravotních systémů a organizace a poskytování zdravotních služeb a lékařské péče, včetně opatření na podporu zdraví a na předcházení nemocem, má potenciál zlepšit výstupy v oblasti veřejného zdraví, zvýšit kvalitu péče poskytované pacientům, reagovat na nenaplněné potřeby a zároveň podpořit konkurenceschopnost zainteresovaných subjektů a zlepšit nákladovou efektivitu i udržitelnost zdravotních služeb a lékařské péče. Program by měl proto usnadňovat dobrovolné zavádění inovací v oblasti zdraví, při zohlednění společných hodnot a zásad ve zdravotních systémech Evropské unie uvedených v závěrech Rady ze dne 2. června 2006 (6).

| (10) | Program by měl zejména v souvislosti s hospodářskou krizí přispět k řešení nerovností v oblasti zdraví a podporovat rovnost a solidaritu prostřednictvím opatření k dosažení různých cílů a podporou a usnadňováním výměny osvědčených postupů. |
| --- | --- |

(10)

Program by měl zejména v souvislosti s hospodářskou krizí přispět k řešení nerovností v oblasti zdraví a podporovat rovnost a solidaritu prostřednictvím opatření k dosažení různých cílů a podporou a usnadňováním výměny osvědčených postupů.

| (11) | Podle článků 8 a 10 Smlouvy o fungování EU má Unie podporovat rovnost žen a mužů a snažit se o boj proti diskriminaci. Program by měl proto v rámci všech svých činností podporovat zohlednění cílů spočívajících v rovnosti žen a mužů a v zákazu diskriminace. |
| --- | --- |

(11)

Podle článků 8 a 10 Smlouvy o fungování EU má Unie podporovat rovnost žen a mužů a snažit se o boj proti diskriminaci. Program by měl proto v rámci všech svých činností podporovat zohlednění cílů spočívajících v rovnosti žen a mužů a v zákazu diskriminace.

| (12) | Pacientům musí být umožněno, mimo jiné zvyšováním zdravotní gramotnosti, starat se aktivněji o své zdraví a zdravotní péči, která je jim poskytována, předcházet špatnému zdravotnímu stavu a činit informovaná rozhodnutí. Měla by se optimalizovat transparentnost činností při poskytování zdravotní péče a systémů zdravotní péče a dostupnost důvěryhodných, nezávislých a uživatelsky vstřícných informací pro pacienty. Zdravotnická zařízení by měla dostávat informace formou zpětné vazby a komunikace s pacienty. Podpora členských států, organizací pacientů a zainteresovaných subjektů má zásadní význam a měla by být koordinována na úrovni Unie, aby bylo možné účinně pomáhat pacientům, zejména pacientům trpícími vzácnými onemocněními, využívat přeshraniční zdravotní péče. |
| --- | --- |

(12)

Pacientům musí být umožněno, mimo jiné zvyšováním zdravotní gramotnosti, starat se aktivněji o své zdraví a zdravotní péči, která je jim poskytována, předcházet špatnému zdravotnímu stavu a činit informovaná rozhodnutí. Měla by se optimalizovat transparentnost činností při poskytování zdravotní péče a systémů zdravotní péče a dostupnost důvěryhodných, nezávislých a uživatelsky vstřícných informací pro pacienty. Zdravotnická zařízení by měla dostávat informace formou zpětné vazby a komunikace s pacienty. Podpora členských států, organizací pacientů a zainteresovaných subjektů má zásadní význam a měla by být koordinována na úrovni Unie, aby bylo možné účinně pomáhat pacientům, zejména pacientům trpícími vzácnými onemocněními, využívat přeshraniční zdravotní péče.

| (13) | V zájmu efektivity zdravotních systémů a bezpečnosti pacientů je nezbytné snížit zatížení odolnými infekcemi a infekcemi spojenými s poskytováním zdravotní péče a zajistit dostupnost účinných antimikrobiálních látek. Program by měl podporovat trvalé úsilí o zlepšení metod analýzy prováděných za účelem odhalování a předcházení antimikrobiální odolnosti a o zlepšení propojení mezi všemi zúčastněnými stranami ve zdravotnictví, včetně subjektů z oblasti zdraví zvířat, pokud jde o antimikrobiální odolnost. |
| --- | --- |

(13)

V zájmu efektivity zdravotních systémů a bezpečnosti pacientů je nezbytné snížit zatížení odolnými infekcemi a infekcemi spojenými s poskytováním zdravotní péče a zajistit dostupnost účinných antimikrobiálních látek. Program by měl podporovat trvalé úsilí o zlepšení metod analýzy prováděných za účelem odhalování a předcházení antimikrobiální odolnosti a o zlepšení propojení mezi všemi zúčastněnými stranami ve zdravotnictví, včetně subjektů z oblasti zdraví zvířat, pokud jde o antimikrobiální odolnost.

| (14) | V souvislosti se stárnutím společnosti mohou dobře cílené investice na podporu zdraví a prevenci nemocí prodloužit délku „života prožitého ve zdraví“, a umožnit tak starším lidem zdravý a aktivní život i v pozdějším věku. Chronické nemoci způsobují v Unii více než 80 % předčasných úmrtí. Program by měl určit, rozšiřovat a prosazovat využívání vědecky podložených a osvědčených postupů pro přijímání nákladově efektivních opatření na podporu zdraví a předcházení nemocem a zaměřených zejména na hlavní rizikové faktory, jako například užívání tabáku a drog, nadměrnou konzumaci alkoholu a nezdravé stravovací návyky, obezitu a nedostatek tělesné aktivity, jakož i HIV/AIDS, tuberkulózu a hepatitidu. Účinné předcházení nemocem by přispělo ke zvýšení finanční udržitelnosti systémů zdravotní péče. Program by měl přispět k předcházení nemocem ve všech aspektech prevence (primární, sekundární a terciární) a v průběhu celého životního cyklu občanů Unie, k podpoře zdraví a k vytváření prostředí příznivého pro zdravý životní styl, a to při zohlednění důležitých faktorů sociální a environmentální povahy, jakož i dopadu určitých forem postižení na zdraví, přičemž by měl zohledňovat rozdíly mezi ženami a muži. |
| --- | --- |

(14)

V souvislosti se stárnutím společnosti mohou dobře cílené investice na podporu zdraví a prevenci nemocí prodloužit délku „života prožitého ve zdraví“, a umožnit tak starším lidem zdravý a aktivní život i v pozdějším věku. Chronické nemoci způsobují v Unii více než 80 % předčasných úmrtí. Program by měl určit, rozšiřovat a prosazovat využívání vědecky podložených a osvědčených postupů pro přijímání nákladově efektivních opatření na podporu zdraví a předcházení nemocem a zaměřených zejména na hlavní rizikové faktory, jako například užívání tabáku a drog, nadměrnou konzumaci alkoholu a nezdravé stravovací návyky, obezitu a nedostatek tělesné aktivity, jakož i HIV/AIDS, tuberkulózu a hepatitidu. Účinné předcházení nemocem by přispělo ke zvýšení finanční udržitelnosti systémů zdravotní péče. Program by měl přispět k předcházení nemocem ve všech aspektech prevence (primární, sekundární a terciární) a v průběhu celého životního cyklu občanů Unie, k podpoře zdraví a k vytváření prostředí příznivého pro zdravý životní styl, a to při zohlednění důležitých faktorů sociální a environmentální povahy, jakož i dopadu určitých forem postižení na zdraví, přičemž by měl zohledňovat rozdíly mezi ženami a muži.

| (15) | Za účelem minimalizace důsledků, které mají pro veřejné zdraví přeshraniční zdravotní hrozby uvedené v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU (7), jež mohou sahat od hromadné kontaminace způsobené únikem chemických látek až po pandemie podobné těm, které nedávno způsobily například E. coli, chřipkový kmen H1N1 nebo SARS (těžký akutní respirační syndrom), nebo dopadů na zdraví vyplývající z rostoucí intenzity pohybu obyvatelstva, je zapotřebí v rámci programu napomáhat k vytváření a fungování stabilních mechanismů a nástrojů pro detekci, posuzování a řízení hlavních přeshraničních zdravotních hrozeb. Vzhledem k povaze těchto hrozeb by měl program podporovat koordinovaná opatření v oblasti veřejného zdraví na úrovni Unie, která se zaměří na různé aspekty přeshraničních zdravotních hrozeb a budou vycházet z plánování připravenosti a reakce, důkladného a spolehlivého posouzení rizik a pevného rámce řízení krizí a rizik. V této souvislosti je důležité, aby program využíval toho, že se doplňuje s pracovním programem Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 (8) při potírání přenosných nemocí a s činnostmi podporovanými v rámci programů Unie pro výzkum a inovace. Je třeba vyvinout zvláštní úsilí k zajištění soudržnosti a součinnosti mezi programem a globální činností v oblasti zdraví v rámci jiných programů a nástrojů Unie, které se zaměřují zejména na chřipku, HIV/AIDS, tuberkulózu a další přeshraniční zdravotní hrozby ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(15)

Za účelem minimalizace důsledků, které mají pro veřejné zdraví přeshraniční zdravotní hrozby uvedené v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU (7), jež mohou sahat od hromadné kontaminace způsobené únikem chemických látek až po pandemie podobné těm, které nedávno způsobily například E. coli, chřipkový kmen H1N1 nebo SARS (těžký akutní respirační syndrom), nebo dopadů na zdraví vyplývající z rostoucí intenzity pohybu obyvatelstva, je zapotřebí v rámci programu napomáhat k vytváření a fungování stabilních mechanismů a nástrojů pro detekci, posuzování a řízení hlavních přeshraničních zdravotních hrozeb. Vzhledem k povaze těchto hrozeb by měl program podporovat koordinovaná opatření v oblasti veřejného zdraví na úrovni Unie, která se zaměří na různé aspekty přeshraničních zdravotních hrozeb a budou vycházet z plánování připravenosti a reakce, důkladného a spolehlivého posouzení rizik a pevného rámce řízení krizí a rizik. V této souvislosti je důležité, aby program využíval toho, že se doplňuje s pracovním programem Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 (8) při potírání přenosných nemocí a s činnostmi podporovanými v rámci programů Unie pro výzkum a inovace. Je třeba vyvinout zvláštní úsilí k zajištění soudržnosti a součinnosti mezi programem a globální činností v oblasti zdraví v rámci jiných programů a nástrojů Unie, které se zaměřují zejména na chřipku, HIV/AIDS, tuberkulózu a další přeshraniční zdravotní hrozby ve třetích zemích.

| (16) | Akce v rámci tohoto programu by mohly rovněž zahrnovat i přeshraniční zdravotní hrozby zapříčiněné biologickými nebo chemickými incidenty, životním prostředím a změnou klimatu. Jak se uvádí ve sdělení Komise „Rozpočet – Evropa 2020“, Komise se zavázala, že začlení aspekt změny klimatu do všech výdajových programů Unie a že alespoň 20 % prostředků z rozpočtu Unie bude věnováno na cíle související s životním prostředím. Výdaje na program v rámci specifického cíle týkajícího se přeshraničních zdravotních hrozeb by měly celkově přispět k plnění tohoto cíle tím, že budou věnovány na potírání zdravotních hrozeb souvisejících se změnou klimatu. Komise by měla poskytnou informace o výdajích týkajících se změny klimatu v rámci programu. |
| --- | --- |

(16)

Akce v rámci tohoto programu by mohly rovněž zahrnovat i přeshraniční zdravotní hrozby zapříčiněné biologickými nebo chemickými incidenty, životním prostředím a změnou klimatu. Jak se uvádí ve sdělení Komise „Rozpočet – Evropa 2020“, Komise se zavázala, že začlení aspekt změny klimatu do všech výdajových programů Unie a že alespoň 20 % prostředků z rozpočtu Unie bude věnováno na cíle související s životním prostředím. Výdaje na program v rámci specifického cíle týkajícího se přeshraničních zdravotních hrozeb by měly celkově přispět k plnění tohoto cíle tím, že budou věnovány na potírání zdravotních hrozeb souvisejících se změnou klimatu. Komise by měla poskytnou informace o výdajích týkajících se změny klimatu v rámci programu.

| (17) | V souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování EU je třeba v právních předpisech Unie, jejichž účelem je vytvoření a fungování vnitřního trhu, zajistit vysokou úroveň ochrany zdraví. V souladu s tímto cílem by mělo být v rámci programu vynakládáno zvláštní úsilí na podporu činností vyžadovaných cíli právních předpisů Unie v oblasti přenosných nemocí a dalších zdravotních hrozeb, lidských tkání a buněk, krve, lidských orgánů, zdravotnických prostředků, léčivých přípravků, práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči a tabákových výrobků a reklamy na ně, nebo přispívajících k plnění těchto cílů. |
| --- | --- |

(17)

V souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování EU je třeba v právních předpisech Unie, jejichž účelem je vytvoření a fungování vnitřního trhu, zajistit vysokou úroveň ochrany zdraví. V souladu s tímto cílem by mělo být v rámci programu vynakládáno zvláštní úsilí na podporu činností vyžadovaných cíli právních předpisů Unie v oblasti přenosných nemocí a dalších zdravotních hrozeb, lidských tkání a buněk, krve, lidských orgánů, zdravotnických prostředků, léčivých přípravků, práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči a tabákových výrobků a reklamy na ně, nebo přispívajících k plnění těchto cílů.

| (18) | Program by měl posilováním systému informací a poznatků týkajících se zdraví napomáhat při rozhodování na základě vědeckých poznatků, při zohlednění příslušných činností mezinárodních organizací, jako jsou WHO a Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD). Tento systém by měl mimo jiné spočívat ve využívání stávajících nástrojů a případně v dalším rozvoji standardizovaného systému informací týkajících se zdraví a nástrojů pro monitorování zdraví, shromažďování a analýzy údajů týkajících se zdraví, podpoře vědeckých výborů zřízených v souladu s rozhodnutím Komise 2008/721/ES (9) a účast na rozsáhlém šíření výsledků programu. |
| --- | --- |

(18)

Program by měl posilováním systému informací a poznatků týkajících se zdraví napomáhat při rozhodování na základě vědeckých poznatků, při zohlednění příslušných činností mezinárodních organizací, jako jsou WHO a Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD). Tento systém by měl mimo jiné spočívat ve využívání stávajících nástrojů a případně v dalším rozvoji standardizovaného systému informací týkajících se zdraví a nástrojů pro monitorování zdraví, shromažďování a analýzy údajů týkajících se zdraví, podpoře vědeckých výborů zřízených v souladu s rozhodnutím Komise 2008/721/ES (9) a účast na rozsáhlém šíření výsledků programu.

| (19) | Cílem politiky Unie v oblasti zdraví je doplňovat a podporovat vnitrostátní zdravotní politiky, podněcovat spolupráci mezi členskými státy a podporovat koordinaci jejich programů. Výměna osvědčených postupů je klíčovým nástrojem této politiky. Tato výměna by měla vnitrostátním orgánům umožnit využívat účinná řešení vyvinutá v jiných členských státech, omezit zdvojení úsilí a zvýšit efektivnost nákladů podporou inovativních řešení v oblasti zdraví. Tento program by se proto měl soustředit zejména na spolupráci s příslušnými orgány členských států odpovědnými za oblast zdravotnictví a motivovat všechny členské státy k širší účasti, jak bylo doporučeno v hodnoceních předchozích programů v oblasti zdraví. Zejména je třeba aktivně pobízet členské státy, jejichž hrubý národní důchod (HND) na obyvatele je nižší než 90 % unijního průměru, aby se účastnily akcí spolufinancovaných příslušnými orgány členských států odpovědnými za veřejné zdraví nebo subjekty pověřenými těmito příslušnými orgány. Tyto akce by měly být považovány za mimořádně prospěšné a měly by být zejména v souladu s cílem usnadnit účast členských států, jejichž HND na obyvatele je nižší než 90 % unijního průměru, a tuto účast rozšířit. Měla by být zvážena také další, nefinanční podpora účasti těchto členských států na takových akcích, například pokud jde o proces uplatnění, předávání vědomostí a využívání odborných znalostí. |
| --- | --- |

(19)

Cílem politiky Unie v oblasti zdraví je doplňovat a podporovat vnitrostátní zdravotní politiky, podněcovat spolupráci mezi členskými státy a podporovat koordinaci jejich programů. Výměna osvědčených postupů je klíčovým nástrojem této politiky. Tato výměna by měla vnitrostátním orgánům umožnit využívat účinná řešení vyvinutá v jiných členských státech, omezit zdvojení úsilí a zvýšit efektivnost nákladů podporou inovativních řešení v oblasti zdraví. Tento program by se proto měl soustředit zejména na spolupráci s příslušnými orgány členských států odpovědnými za oblast zdravotnictví a motivovat všechny členské státy k širší účasti, jak bylo doporučeno v hodnoceních předchozích programů v oblasti zdraví. Zejména je třeba aktivně pobízet členské státy, jejichž hrubý národní důchod (HND) na obyvatele je nižší než 90 % unijního průměru, aby se účastnily akcí spolufinancovaných příslušnými orgány členských států odpovědnými za veřejné zdraví nebo subjekty pověřenými těmito příslušnými orgány. Tyto akce by měly být považovány za mimořádně prospěšné a měly by být zejména v souladu s cílem usnadnit účast členských států, jejichž HND na obyvatele je nižší než 90 % unijního průměru, a tuto účast rozšířit. Měla by být zvážena také další, nefinanční podpora účasti těchto členských států na takových akcích, například pokud jde o proces uplatnění, předávání vědomostí a využívání odborných znalostí.

| (20) | Nevládní subjekty a zainteresované strany v oblasti zdraví, zejména organizace pacientů a odborná zdravotnická sdružení poskytují Komisi důležité informace a rady nezbytné pro provádění programu. Při plnění této úlohy se může stát, že budou na své fungování vyžadovat příspěvky z programu. Proto by program měl být přístupný pro nevládní organizace a organizace pacientů činné v oblasti veřejného zdraví, které hrají důležitou úlohu v občanském dialogu na úrovni Unie, například se účastní poradních skupin, a přispívají tak k naplňování specifických cílů programu. |
| --- | --- |

(20)

Nevládní subjekty a zainteresované strany v oblasti zdraví, zejména organizace pacientů a odborná zdravotnická sdružení poskytují Komisi důležité informace a rady nezbytné pro provádění programu. Při plnění této úlohy se může stát, že budou na své fungování vyžadovat příspěvky z programu. Proto by program měl být přístupný pro nevládní organizace a organizace pacientů činné v oblasti veřejného zdraví, které hrají důležitou úlohu v občanském dialogu na úrovni Unie, například se účastní poradních skupin, a přispívají tak k naplňování specifických cílů programu.

| (21) | Program by měl případným prosazováním využívání inovativních vědeckých objevů vyplývající z výzkumu v odvětví zdravotnictví podporovat součinnost se souvisejícími programy a akcemi Unie, ale zároveň se s nimi nepřekrývat. Je třeba vhodným způsobem využívat další fondy a programy Unie, zejména rámcový program pro výzkum a inovace 2014-2020 (Horizont 2020) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (10) a jeho výstupy, strukturální fondy, program pro zaměstnanost a sociální inovace zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 (11), Fond solidarity Evropské unie, zřízený nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 (12),
  strategii Unie v oblasti ochrany zdraví a bezpečnosti při práci (2007-2012), program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1287/2013 (13), program pro životní prostředí a opatření týkající se klimatu (LIFE), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1293/2013 (14), program týkající se spotřebitelů, program Spravedlnost zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1382/2013 (15), program Asistované žití v domácím prostředí, program pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport (Erasmus+), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (16), evropský statistický program zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 (17) a evropské inovativní partnerství pro aktivní a zdravé stárnutí, v rámci jejich příslušných činností. |
| --- | --- |

(21)

Program by měl případným prosazováním využívání inovativních vědeckých objevů vyplývající z výzkumu v odvětví zdravotnictví podporovat součinnost se souvisejícími programy a akcemi Unie, ale zároveň se s nimi nepřekrývat. Je třeba vhodným způsobem využívat další fondy a programy Unie, zejména rámcový program pro výzkum a inovace 2014-2020 (Horizont 2020) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (10) a jeho výstupy, strukturální fondy, program pro zaměstnanost a sociální inovace zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 (11), Fond solidarity Evropské unie, zřízený nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 (12),

strategii Unie v oblasti ochrany zdraví a bezpečnosti při práci (2007-2012), program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1287/2013 (13), program pro životní prostředí a opatření týkající se klimatu (LIFE), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1293/2013 (14), program týkající se spotřebitelů, program Spravedlnost zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1382/2013 (15), program Asistované žití v domácím prostředí, program pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport (Erasmus+), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (16), evropský statistický program zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 (17) a evropské inovativní partnerství pro aktivní a zdravé stárnutí, v rámci jejich příslušných činností.

| (22) | Podle čl. 168 odst. 3 Smlouvy o fungování EU mají Unie a členské státy podporovat spolupráci se třetími zeměmi a s příslušnými mezinárodními organizacemi v oblasti veřejného zdraví. Program by měl být proto přístupný i pro třetí země, zejména přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáty využívající předvstupní strategie, země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO)/Evropského hospodářského prostoru (EHP), sousední země a země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, a další země v souladu s podmínkami příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohod. |
| --- | --- |

(22)

Podle čl. 168 odst. 3 Smlouvy o fungování EU mají Unie a členské státy podporovat spolupráci se třetími zeměmi a s příslušnými mezinárodními organizacemi v oblasti veřejného zdraví. Program by měl být proto přístupný i pro třetí země, zejména přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáty využívající předvstupní strategie, země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO)/Evropského hospodářského prostoru (EHP), sousední země a země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, a další země v souladu s podmínkami příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohod.

| (23) | V zájmu dosažení cílů programu je třeba usnadňovat odpovídající vztahy se třetími zeměmi, které se programu neúčastní, a to s ohledem na veškeré relevantní dohody mezi těmito zeměmi a Unií. To by mohlo zahrnovat akce v oblasti zdraví organizované Unií nebo činnost třetích zemí, která bude doplňovat činnosti financované v rámci programu v oblastech společného zájmu, ale součástí by neměl být finanční příspěvek z programu. |
| --- | --- |

(23)

V zájmu dosažení cílů programu je třeba usnadňovat odpovídající vztahy se třetími zeměmi, které se programu neúčastní, a to s ohledem na veškeré relevantní dohody mezi těmito zeměmi a Unií. To by mohlo zahrnovat akce v oblasti zdraví organizované Unií nebo činnost třetích zemí, která bude doplňovat činnosti financované v rámci programu v oblastech společného zájmu, ale součástí by neměl být finanční příspěvek z programu.

| (24) | Za účelem co nejvyšší efektivity a účelnosti akcí na úrovni Unie i na mezinárodní úrovni a za účelem provádění programu by měla být rozvíjena spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi, například s Organizací spojených národů a jejími specializovanými agenturami, především s WHO, jakož i s Radou Evropy a OECD. |
| --- | --- |

(24)

Za účelem co nejvyšší efektivity a účelnosti akcí na úrovni Unie i na mezinárodní úrovni a za účelem provádění programu by měla být rozvíjena spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi, například s Organizací spojených národů a jejími specializovanými agenturami, především s WHO, jakož i s Radou Evropy a OECD.

| (25) | Program by měl trvat sedm let, tak aby probíhal souběžně s víceletým finančním rámcem vymezeným v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (18). Toto nařízení stanoví finanční krytí na celou dobu trvání programu, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (19) |
| --- | --- |

(25)

Program by měl trvat sedm let, tak aby probíhal souběžně s víceletým finančním rámcem vymezeným v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (18). Toto nařízení stanoví finanční krytí na celou dobu trvání programu, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (19)

| (26) | V souladu s článkem 54 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (20) stanoví toto nařízení právní základ pro činnost a pro provádění programu. |
| --- | --- |

(26)

V souladu s článkem 54 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (20) stanoví toto nařízení právní základ pro činnost a pro provádění programu.

| (27) | V zájmu zajištění nepřerušeného poskytování finanční podpory určené na fungování subjektů v rámci programu by Komise měla mít v ročním pracovním programu pro rok 2014 možnost považovat náklady, které jsou přímo spojeny s prováděním podporovaných činností, za způsobilé pro financování, a to i v případech, kdy tyto náklady příjemci vznikly před podáním žádosti o financování. |
| --- | --- |

(27)

V zájmu zajištění nepřerušeného poskytování finanční podpory určené na fungování subjektů v rámci programu by Komise měla mít v ročním pracovním programu pro rok 2014 možnost považovat náklady, které jsou přímo spojeny s prováděním podporovaných činností, za způsobilé pro financování, a to i v případech, kdy tyto náklady příjemci vznikly před podáním žádosti o financování.

| (28) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o roční pracovní programy. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (21). |
| --- | --- |

(28)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o roční pracovní programy. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (21).

| (29) | Při provádění programu by měla být plně dodržována zásada transparentnosti. Rozdělování rozpočtových prostředků mezi jednotlivé cíle programu by mělo po celou dobu trvání programu a s přihlédnutím k předpokládanému prospěchu, pokud jde o podporu zdraví, probíhat vyváženým způsobem. V rámci programu by měly být vybrány a financovány vhodné akce, které jsou součástí jeho specifických cílů a přinášejí jasnou přidanou hodnotu Unie. Roční pracovní programy by měly zejména stanovit základní kritéria pro výběr potenciálních příjemců, v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, s cílem zajistit, že tito potenciální příjemci mají finanční a provozní kapacitu umožňující provádění akcí financovaných z programu, a je-li to žádoucí, jsou schopni prokázat svoji nezávislost. |
| --- | --- |

(29)

Při provádění programu by měla být plně dodržována zásada transparentnosti. Rozdělování rozpočtových prostředků mezi jednotlivé cíle programu by mělo po celou dobu trvání programu a s přihlédnutím k předpokládanému prospěchu, pokud jde o podporu zdraví, probíhat vyváženým způsobem. V rámci programu by měly být vybrány a financovány vhodné akce, které jsou součástí jeho specifických cílů a přinášejí jasnou přidanou hodnotu Unie. Roční pracovní programy by měly zejména stanovit základní kritéria pro výběr potenciálních příjemců, v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, s cílem zajistit, že tito potenciální příjemci mají finanční a provozní kapacitu umožňující provádění akcí financovaných z programu, a je-li to žádoucí, jsou schopni prokázat svoji nezávislost.

| (30) | Přínosy a dopady programu by měly být pravidelně sledovány a hodnoceny. Při tomto hodnocení je třeba vzít v úvahu, že dosažení cílů programu by si mohlo vyžádat více času, než je doba trvání programu. V polovině doby trvání programu, nejpozději však do 30. června 2017, by měla být vypracována hodnotící zpráva v polovině období, v níž bude posouzen aktuální stav provádění tematických priorit programu. |
| --- | --- |

(30)

Přínosy a dopady programu by měly být pravidelně sledovány a hodnoceny. Při tomto hodnocení je třeba vzít v úvahu, že dosažení cílů programu by si mohlo vyžádat více času, než je doba trvání programu. V polovině doby trvání programu, nejpozději však do 30. června 2017, by měla být vypracována hodnotící zpráva v polovině období, v níž bude posouzen aktuální stav provádění tematických priorit programu.

| (31) | Za účelem zajištění plného využití přínosů, které plynou ze závěrů uvedených v hodnotící zprávě v polovině období ohledně provádění programu, a za účelem umožnění případných úprav potřebných pro dosažení cílů programu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU určené ke zrušení tematických priorit stanovených v tomto nařízení nebo k doplnění dalších tematických priorit do tohoto nařízení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(31)

Za účelem zajištění plného využití přínosů, které plynou ze závěrů uvedených v hodnotící zprávě v polovině období ohledně provádění programu, a za účelem umožnění případných úprav potřebných pro dosažení cílů programu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU určené ke zrušení tematických priorit stanovených v tomto nařízení nebo k doplnění dalších tematických priorit do tohoto nařízení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.

| (32) | Spolupráce vnitrostátních orgánů je zásadní pro výměnu informací s potenciálními žadateli s cílem umožnit spravedlivou účast v programu a pro výměnu poznatků, které program přinese, s různými zainteresovanými zástupci odvětví zdravotnictví jednotlivých členských států. Za účelem podpory daných činností by proto členské státy měly určit národní kontaktní místa. |
| --- | --- |

(32)

Spolupráce vnitrostátních orgánů je zásadní pro výměnu informací s potenciálními žadateli s cílem umožnit spravedlivou účast v programu a pro výměnu poznatků, které program přinese, s různými zainteresovanými zástupci odvětví zdravotnictví jednotlivých členských států. Za účelem podpory daných činností by proto členské státy měly určit národní kontaktní místa.

| (33) | Při uplatňování nařízení by Komise měla konzultovat příslušné odborníky, mimo jiné i národní kontaktní místa. |
| --- | --- |

(33)

Při uplatňování nařízení by Komise měla konzultovat příslušné odborníky, mimo jiné i národní kontaktní místa.

| (34) | Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a šetření nesrovnalostí, vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí. |
| --- | --- |

(34)

Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a šetření nesrovnalostí, vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.

| (35) | Je třeba zajistit přechod mezi tímto programem a předchozím programem, který nahrazuje, zejména pokud jde o pokračování víceletých ujednání týkajících se jeho řízení, jako je financování technické a správní pomoci. Výdaje spojené s řízením akcí, které nebudou dokončeny do konce roku 2020, by měly být v případě potřeby ode dne 1. ledna 2021 kryty prostředky určenými na technickou a správní pomoc. |
| --- | --- |

(35)

Je třeba zajistit přechod mezi tímto programem a předchozím programem, který nahrazuje, zejména pokud jde o pokračování víceletých ujednání týkajících se jeho řízení, jako je financování technické a správní pomoci. Výdaje spojené s řízením akcí, které nebudou dokončeny do konce roku 2020, by měly být v případě potřeby ode dne 1. ledna 2021 kryty prostředky určenými na technickou a správní pomoc.

| (36) | Jelikož obecných cílů tohoto nařízení, totiž doplňovat, podporovat a zhodnocovat politiky členských států pro zlepšení zdraví obyvatelstva Unie a snížení nerovností v oblasti zdraví podporou zdraví, podněcováním inovací v oblasti zdraví, zvyšováním udržitelnosti zdravotních systémů a ochranou občanů Unie před vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jich může být, z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení, lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(36)

Jelikož obecných cílů tohoto nařízení, totiž doplňovat, podporovat a zhodnocovat politiky členských států pro zlepšení zdraví obyvatelstva Unie a snížení nerovností v oblasti zdraví podporou zdraví, podněcováním inovací v oblasti zdraví, zvyšováním udržitelnosti zdravotních systémů a ochranou občanů Unie před vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jich může být, z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení, lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (37) | Tímto nařízením se nahrazuje rozhodnutí č. 1350/2007/ES. Uvedené rozhodnutí by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(37)

Tímto nařízením se nahrazuje rozhodnutí č. 1350/2007/ES. Uvedené rozhodnutí by proto mělo být zrušeno.

| (38) | Je třeba zajistit hladký a plynulý přechod mezi předchozím programem v oblasti zdraví (2008–2013) a programem, jakož i soulad doby trvání programu s dobou použitelnosti nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013. Program by se tedy měl použít od 1. ledna 2014, |
| --- | --- |

(38)

Je třeba zajistit hladký a plynulý přechod mezi předchozím programem v oblasti zdraví (2008–2013) a programem, jakož i soulad doby trvání programu s dobou použitelnosti nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013. Program by se tedy měl použít od 1. ledna 2014,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Zavedení programu

Tímto nařízením se zavádí třetí víceletý program činnosti Unie v oblasti zdraví na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 (dále jen „program“).

Článek 2

Obecné cíle

Obecnými cíli programu je doplňovat, podporovat a zhodnocovat politiky členských států pro zlepšení zdraví občanů Unie a snižovat nerovnosti v oblasti zdraví podporou zdraví, podněcováním inovací v oblasti zdraví, zvyšováním udržitelnosti zdravotních systémů a ochranou občanů Unie před vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami.

KAPITOLA II

CÍLE A AKCE

Článek 3

Specifické cíle a ukazatele

Plnění obecných cílů uvedených v článku 2 se uskutečňují prostřednictvím těchto specifických cílů:

| 1) | Za účelem podpory zdraví, předcházení nemocem a vytváření prostředí příznivého pro zdravý životní styl: určit, rozšiřovat a prosazovat využívání osvědčených a vědecky podložených postupů pro přijímání nákladově efektivních opatření na podporu zdraví a předcházení nemocem a zabývat se při tom zejména hlavními rizikovými faktory souvisejícími s životním stylem se zaměřením na přidanou hodnotu Unie.
  Ukazatelem plnění tohoto cíle je zejména nárůst počtu členských států zapojených do podpory zdraví a předcházení nemocem, které využívají osvědčené postupy založené na důkazech prostřednictvím opatření a akcí přijímaných a prováděných na vhodné vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

1)

Za účelem podpory zdraví, předcházení nemocem a vytváření prostředí příznivého pro zdravý životní styl: určit, rozšiřovat a prosazovat využívání osvědčených a vědecky podložených postupů pro přijímání nákladově efektivních opatření na podporu zdraví a předcházení nemocem a zabývat se při tom zejména hlavními rizikovými faktory souvisejícími s životním stylem se zaměřením na přidanou hodnotu Unie.

Ukazatelem plnění tohoto cíle je zejména nárůst počtu členských států zapojených do podpory zdraví a předcházení nemocem, které využívají osvědčené postupy založené na důkazech prostřednictvím opatření a akcí přijímaných a prováděných na vhodné vnitrostátní úrovni.

| 2) | Za účelem ochrany občanů Unie před vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami: určit a vyvinout soudržné přístupy a prosazovat jejich provádění v zájmu lepší připravenosti a koordinace při mimořádných situacích v oblasti zdraví.
  Ukazatelem plnění tohoto cíle je zejména nárůst počtu členských států, které začlení tyto soudržné přístupy do svých plánů připravenosti. |
| --- | --- |

2)

Za účelem ochrany občanů Unie před vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami: určit a vyvinout soudržné přístupy a prosazovat jejich provádění v zájmu lepší připravenosti a koordinace při mimořádných situacích v oblasti zdraví.

Ukazatelem plnění tohoto cíle je zejména nárůst počtu členských států, které začlení tyto soudržné přístupy do svých plánů připravenosti.

| 3) | Za účelem podpory budování kapacit v oblasti veřejného zdraví a přispění k vytváření inovativních, efektivních a udržitelných zdravotních systémů: určit a vyvinout na úrovni Unie nástroje a mechanismy pro řešení nedostatku zdrojů, jak lidských, tak i finančních, a usnadnit dobrovolné zavádění inovací v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví a strategií prevence.
  Ukazatelem plnění tohoto cíle je zejména nárůst poskytnutého poradenství a počtu členských států využívajících určené nástroje a mechanismy s cílem přispět k efektivním výsledkům v jejich zdravotních systémech. |
| --- | --- |

3)

Za účelem podpory budování kapacit v oblasti veřejného zdraví a přispění k vytváření inovativních, efektivních a udržitelných zdravotních systémů: určit a vyvinout na úrovni Unie nástroje a mechanismy pro řešení nedostatku zdrojů, jak lidských, tak i finančních, a usnadnit dobrovolné zavádění inovací v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví a strategií prevence.

Ukazatelem plnění tohoto cíle je zejména nárůst poskytnutého poradenství a počtu členských států využívajících určené nástroje a mechanismy s cílem přispět k efektivním výsledkům v jejich zdravotních systémech.

| 4) | Za účelem usnadnění dostupnosti lepší a bezpečnější zdravotní péče pro občany Unie: rozšířit přístup k odborným lékařským poznatkům a informacím pro zvláštní případy za hranice států, usnadňovat využívání výsledků výzkumu a vyvinout nástroje ke zlepšení kvality zdravotní péče a zvýšení bezpečnosti pacientů, mimo jiné prostřednictvím akcí přispívajících ke zlepšení zdravotní gramotnosti.
  Ukazatelem plnění tohoto cíle je zejména nárůst počtu evropských referenčních sítí vytvořených v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU (22) (dále jen „evropské referenční sítě“), nárůst počtu poskytovatelů zdravotní péče a odborných středisek v evropských referenčních sítích a nárůst počtu členských států využívajících vyvinuté nástroje. |
| --- | --- |

4)

Za účelem usnadnění dostupnosti lepší a bezpečnější zdravotní péče pro občany Unie: rozšířit přístup k odborným lékařským poznatkům a informacím pro zvláštní případy za hranice států, usnadňovat využívání výsledků výzkumu a vyvinout nástroje ke zlepšení kvality zdravotní péče a zvýšení bezpečnosti pacientů, mimo jiné prostřednictvím akcí přispívajících ke zlepšení zdravotní gramotnosti.

Ukazatelem plnění tohoto cíle je zejména nárůst počtu evropských referenčních sítí vytvořených v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU (22) (dále jen „evropské referenční sítě“), nárůst počtu poskytovatelů zdravotní péče a odborných středisek v evropských referenčních sítích a nárůst počtu členských států využívajících vyvinuté nástroje.

Článek 4

Způsobilé akce

Specifické cíle programu jsou plněny prostřednictvím akcí, které jsou v souladu s tematickými prioritami uvedenými v příloze I, a prováděny pomocí ročních pracovních programů uvedených v článku 11.

KAPITOLA III

FINANČNÍ USTANOVENÍ

Článek 5

Financování

Finanční krytí na provádění programu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 činí 449 394 000 EUR v běžných cenách.

Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.

Článek 6

Účast třetích zemí

Programu se na základě nákladů mohou účastnit třetí země, zejména pak:

| a) | přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti využívající předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a všeobecnými podmínkami jejich účasti v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách; |
| --- | --- |

a)

přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti využívající předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a všeobecnými podmínkami jejich účasti v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;

| b) | země ESVO/EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP; |
| --- | --- |

b)

země ESVO/EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;

| c) | sousední země a země, na něž se v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách vztahuje evropská politika sousedství; |
| --- | --- |

c)

sousední země a země, na něž se v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách vztahuje evropská politika sousedství;

| d) | jiné země v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách. |
| --- | --- |

d)

jiné země v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách.

Článek 7

Druhy podpory

1.   V souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 mají finanční příspěvky Unie podobu grantu či veřejné zakázky nebo jakékoli jiné podpory nezbytné pro dosažení cílů programu;

2.   Granty mohou být přiděleny na financování:

| a) | akcí s jasnou přidanou hodnotou Unie spolufinancovaných příslušnými orgány odpovědnými za zdraví v členských státech nebo ve třetích zemích účastnících se programu na základě článku 6 anebo subjekty veřejného sektoru a nevládními subjekty uvedenými v čl. 8 odst. 1, jednajícími jednotlivě nebo jako síť, pověřenými těmito příslušnými orgány; |
| --- | --- |

a)

akcí s jasnou přidanou hodnotou Unie spolufinancovaných příslušnými orgány odpovědnými za zdraví v členských státech nebo ve třetích zemích účastnících se programu na základě článku 6 anebo subjekty veřejného sektoru a nevládními subjekty uvedenými v čl. 8 odst. 1, jednajícími jednotlivě nebo jako síť, pověřenými těmito příslušnými orgány;

| b) | akcí s jasnou přidanou hodnotou Unie, výslovně uvedených a řádně odůvodněných v ročních pracovních programech, jež jsou spolufinancovány jinými veřejnými, nevládními nebo soukromými subjekty uvedenými v čl. 8 odst. 1, včetně mezinárodních organizací činných v oblasti zdraví, a pokud jde o posledně jmenované, případně i bez předchozích výzev k předkládání návrhů; |
| --- | --- |

b)

akcí s jasnou přidanou hodnotou Unie, výslovně uvedených a řádně odůvodněných v ročních pracovních programech, jež jsou spolufinancovány jinými veřejnými, nevládními nebo soukromými subjekty uvedenými v čl. 8 odst. 1, včetně mezinárodních organizací činných v oblasti zdraví, a pokud jde o posledně jmenované, případně i bez předchozích výzev k předkládání návrhů;

| c) | činnosti nevládních organizací uvedených v čl. 8 odst. 2, je-li finanční podpora nezbytná pro plnění jednoho či více specifických cílů programu. |
| --- | --- |

c)

činnosti nevládních organizací uvedených v čl. 8 odst. 2, je-li finanční podpora nezbytná pro plnění jednoho či více specifických cílů programu.

3.   Granty Unie nepřekročí 60 % způsobilých nákladů na akci související s cílem programu nebo na činnost nevládního subjektu. V případech výjimečné prospěšnosti může příspěvek Unie dosahovat až 80 % způsobilých nákladů.

Pokud jde o akce uvedené v odst. 2 písm. a), dosáhne se výjimečné prospěšnosti mimo jiné, pokud:

| a) | alespoň 30 % rozpočtu navrhované akce je přiděleno členským státům, jejichž HND na obyvatele je nižší než 90 % unijního průměru; a |
| --- | --- |

a)

alespoň 30 % rozpočtu navrhované akce je přiděleno členským státům, jejichž HND na obyvatele je nižší než 90 % unijního průměru; a

| b) | akce se účastní subjekty z alespoň 14 zúčastněných zemí, z nichž přinejmenším čtyři jsou země, jejichž HND na obyvatele je nižší než 90 % unijního průměru. |
| --- | --- |

b)

akce se účastní subjekty z alespoň 14 zúčastněných zemí, z nichž přinejmenším čtyři jsou země, jejichž HND na obyvatele je nižší než 90 % unijního průměru.

4.   Odchylně od čl. 130 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 může Komise v rámci ročního pracovního programu pro rok 2014 v řádně odůvodněných případech považovat náklady, které jsou přímo spojeny s prováděním podporovaných akcí, za způsobilé pro financování od 1. ledna 2014, a to i v případech, kdy tyto náklady příjemci vznikly před předložením žádosti o grant.

Článek 8

Příjemci způsobilí pro získání grantu

1.   Granty na akce uvedené v čl. 7 odst. 2 písm. a) a b) mohou být přiděleny organizacím založeným v souladu s právními předpisy, veřejným orgánům, subjektům veřejného sektoru, zejména výzkumným a zdravotním institucím, univerzitám a institucím vysokoškolského vzdělávání.

2.   Granty na činnost subjektů uvedených v čl. 7 odst. 2 písm. c) mohou být přiděleny subjektům, které splňují všechna následující kritéria:

| a) | jsou nevládní, neziskové a nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských či jiných protichůdných zájmech; |
| --- | --- |

a)

jsou nevládní, neziskové a nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských či jiných protichůdných zájmech;

| b) | jsou činné v oblasti veřejného zdraví, hrají důležitou úlohu v občanském dialogu na úrovni Unie a sledují alespoň jeden ze specifických cílů programu; |
| --- | --- |

b)

jsou činné v oblasti veřejného zdraví, hrají důležitou úlohu v občanském dialogu na úrovni Unie a sledují alespoň jeden ze specifických cílů programu;

| c) | působí na úrovni Unie a alespoň v polovině členských států a rovnoměrně po celé Unii. |
| --- | --- |

c)

působí na úrovni Unie a alespoň v polovině členských států a rovnoměrně po celé Unii.

Článek 9

Správní a technická pomoc

Finanční krytí přidělené na program může rovněž zahrnovat výdaje na činnosti v rámci přípravy, monitorování, kontroly, auditu a hodnocení bezprostředně potřebné pro řízení programu a plnění jeho cílů, zejména na studie, schůze, informační a komunikační činnosti, včetně horizontální komunikace týkající se politických priorit Unie, pokud souvisí s všeobecnými cíli tohoto programu, výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na výměnu informací, jakož i všechny další výdaje na technickou a správní pomoc, které vzniknou Komisi v souvislosti s řízením programu.

KAPITOLA IV

PROVÁDĚNÍ

Článek 10

Způsoby provádění

Komise je zodpovědná za provádění programu v souladu se způsoby řízení stanovenými v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.

Článek 11

Roční pracovní programy

1.   Komise program provádí zavedením ročních pracovních programů v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a kritérii stanovenými v příloze II tohoto nařízení.

2.   Komise přijímá prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní programy, které stanoví zejména akce, které mají být provedeny, včetně předběžně přidělených finančních zdrojů Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 17 odst. 2.

3.   Při provádění programu Komise spolu s členskými státy zajistí dodržování všech příslušných právních předpisů týkajících se ochrany osobních údajů a případně zajistí zavedení mechanismů k zajištění důvěrnosti a bezpečnosti těchto údajů.

Článek 12

Soudržnost a doplňkovost s dalšími politikami

Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkovou soudržnost a doplňkovost programu a dalších politik, nástrojů a opatření Unie, včetně politik, nástrojů a opatření příslušných agentur Unie.

Článek 13

Monitorování, hodnocení a šíření výsledků

1.   Komise v úzké spolupráci s členskými státy monitoruje provádění akcí v rámci programu s ohledem na jeho cíle a ukazatele, včetně dostupných informací o výši výdajů souvisejících s klimatem. O tomto provádění podá zprávu výboru zmíněnému v čl. 17 odst. 1 a průběžně informuje Evropský parlament a Radu.

2.   Na žádost Komise poskytnou členské státy dostupné informace o provádění a dopadu tohoto programu. Tyto žádosti o informace jsou přiměřené a pokud možno nevedou ke zbytečnému nárůstu administrativní zátěže pro členské státy.

3.   V polovině doby trvání programu, nejpozději však do 30. června 2017, Komise vypracuje a předloží Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu v polovině období, v níž bude posouzeno plnění cílů programu, aktuální stav provádění tematických priorit uvedených v příloze I a efektivita využívání zdrojů a přidaná hodnota programu na úrovni Unie, a to za účelem rozhodnutí o obnovení, změnách nebo pozastavení tematických priorit. Součástí hodnotící zprávy v polovině období je i otázka, zda existuje prostor pro zjednodušení, jaká je vnitřní a vnější soudržnost programu, zda jsou všechny cíle i nadále relevantní a také to, do jaké míry akce přispívají k plnění cílů stanovených v článku 168 Smlouvy o fungování EU. Přitom se přihlédne i k výsledkům hodnocení dlouhodobého dopadu předchozího programu.

V hodnotící zprávě v polovině období Komise uvede zejména tyto informace:

| a) | zda jednu či více tematických priorit uvedených v příloze I nelze provést a splnit v souladu s cíli programu a v rámci zbývající doby trvání programu; |
| --- | --- |

a)

zda jednu či více tematických priorit uvedených v příloze I nelze provést a splnit v souladu s cíli programu a v rámci zbývající doby trvání programu;

| b) | zda byla v rámci hodnocení určena jedna či více konkrétních, významných tematických priorit, které nejsou uvedeny v příloze I, avšak staly se nezbytnými pro dosažení obecných a specifických cílů programu; |
| --- | --- |

b)

zda byla v rámci hodnocení určena jedna či více konkrétních, významných tematických priorit, které nejsou uvedeny v příloze I, avšak staly se nezbytnými pro dosažení obecných a specifických cílů programu;

| c) | důvody zjištění uvedených v písmenech a) a b). |
| --- | --- |

c)

důvody zjištění uvedených v písmenech a) a b).

Hodnocení dlouhodobých dopadů a udržitelnosti účinků programu by mělo sloužit jako podklad pro rozhodnutí o případném obnovení, změně nebo pozastavení následujícího programu.

4.   Komise zpřístupní výsledky akcí uskutečněných na základě tohoto nařízení veřejnosti a zajistí jejich rozsáhlé šíření s cílem přispět ke zlepšení zdraví v Unii.

Článek 14

Činnosti navazující na hodnotící zprávu v polovině období

1.   Pokud bylo v hodnotící zprávě v polovině období zjištěno, že jednu či více tematických priorit nelze provést a splnit v souladu s cíli programu a v rámci doby trvání programu, je Komise zmocněna přijmout do 31. srpna 2017 akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 18 za účelem vyřazení dotčené tematické priority nebo dotčených tematických priorit z přílohy I. Za dobu trvání programu smí vstoupit v platnost pouze jeden akt v přenesené pravomoci podle článku 18, kterým se tematická priorita nebo tematické priority vyřazují.

2.   Pokud byla v hodnotící zprávě v polovině období určena jedna či více konkrétních, významných tematických priorit, které nejsou uvedeny v příloze I, avšak staly se nezbytnými pro dosažení obecných a specifických cílů programu, je Komise zmocněna přijmout do 31. srpna 2017 akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 18 za účelem doplnění dotčené tematické priority nebo dotčených tematických priorit do přílohy I. Tematická priorita musí být dosažitelná v rámci doby trvání programu. Za dobu trvání programu smí vstoupit v platnost pouze jeden akt v přenesené pravomoci podle článku 18, kterým se tematická priorita nebo tematické priority doplňují.

3.   Jakékoli vyřazení či doplnění tematických priorit musí být v souladu s obecnými cíli a s příslušnými specifickými cíli programu.

Článek 15

Národní kontaktní místa

Členské státy určí národní kontaktní místa, která jsou Komisi nápomocna při propagaci programu, a případně při šíření jeho výsledků a dostupných informací o jeho dopadech, jak je uvedeno v čl. 13 odst. 2.

Článek 16

Ochrana finančních zájmů Unie

1.   Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby při provádění akcí financovaných v rámci tohoto nařízení byly finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami a v případě zjištění nesrovnalostí odrazujícími správními a finančními sankcemi.

2.   Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekcí na místě audit u všech příjemců grantu, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie podle tohoto nařízení.

3.   Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (23) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (24) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou či rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanými podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci či jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.

4.   Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a šetření v souladu s jejich pravomocemi.

KAPITOLA V

PROCESNÍ USTANOVENÍ

Článek 17

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

3.   Pokud výbor nezaujme žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 18

Výkon přenesení pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 14 odst. 1 a 2 je svěřena Komisi na dobu trvání programu.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedená v čl. 14 odst. 1 a 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 14 odst. 1 a 2 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

KAPITOLA VI

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 19

Přechodná ustanovení

1.   Finanční krytí přidělené na program může zahrnovat rovněž výdaje na technickou a správní pomoc nezbytnou k zajištění přechodu mezi tímto programem a opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1350/2007/ES.

2.   S cílem umožnit řízení akcí, které nebudou dokončeny do 31. prosince 2020, mohou být v případě potřeby zapsány rozpočtové položky na krytí výdajů uvedených v článku 9 do rozpočtu po roce 2020.

Článek 20

Zrušení

Rozhodnutí č. 1350/2007/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.

Článek 21

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2014.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 11. března 2014.

Za Evropský parlament

předseda

M. SCHULZ

Za Radu

předseda

D. KOURKOULAS

---

(1)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 102.

1

(2)  Úř. věst. C 225, 27.7.2012, s. 223.

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 26. února 2014 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 11. března 2014.

3

(4)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES ze dne 23. září 2002, kterým se přijímá akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003–2008) (Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s. 1.).

4

(5)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES ze dne 23. října 2007, kterým se zavádí druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2008–2013) (Úř. věst. L 301, 20.11.2007, s. 3).

5

(6)  Závěry Rady o společných hodnotách a zásadách zdravotních systémů Evropské unie (Úř. věst. C 146, 22.6.2006, s. 1).

6

(7)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU ze dne 22. října 2013 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí č. 2119/98/ES (Úř. věst. L 293, 5.11.2013, s. 1).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (Úř. věst. L 142, 30.4.2004, s. 1).

8

(9)  Rozhodnutí Komise 2008/721/ES ze dne 5. srpna 2008 o zřízení poradní struktury vědeckých výborů a odborníků v oblasti bezpečnosti spotřebitele, veřejného zdraví a životního prostředí a o zrušení rozhodnutí 2004/210/ES (Úř. věst. L 241, 10.9.2008, s. 21).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 104).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 ze dne 11. prosince 2013 o programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace ( „EaSI“ ) a o změně rozhodnutí č. 283/2010/EU, kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 238).

11

(12)  Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3).

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1287/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1639/2006/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 33).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1293/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (ES) č. 614/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 185).

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1382/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se zavádí program Spravedlnost na období 2014 až 2020 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 73).

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program „Erasmus+“: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport a zrušují rozhodnutí č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 50).

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 ze dne 15. ledna 2013 o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017 (Úř. věst. L 39, 9.2.2013, s. 12).

17

(18)  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

18

(19)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013. s. 1..

19

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).

20

(21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

21

(22)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU ze dne 9. března 2011 o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči (Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 45).

22

(23)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

23

(24)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

24

---

PŘÍLOHA I

TEMATICKÉ PRIORITY

1.   Podpora zdraví, předcházení nemocem a vytváření prostředí příznivého pro zdravý životní styl s dodržením zásady zohlednění otázky zdraví ve všech oblastech politiky.

| 1.1. | Nákladově účinná opatření na podporu zdraví a předcházení nemocem, v souladu zejména se strategiemi Unie týkajícími se alkoholu a výživy, včetně akcí na podporu výměny osvědčených a vědecky podložených postupů za účelem řešení rizikových faktorů, k nimž patří užívání tabáku a pasivní kouření, nadměrná konzumace alkoholu, nezdravé stravovací návyky a nedostatek tělesné aktivity, při zohlednění aspektů hlavních faktorů v oblasti veřejného zdraví, jako jsou faktory sociální a environmentální povahy, se zaměřením na přidanou hodnotu Unie. |
| --- | --- |

1.1.

Nákladově účinná opatření na podporu zdraví a předcházení nemocem, v souladu zejména se strategiemi Unie týkajícími se alkoholu a výživy, včetně akcí na podporu výměny osvědčených a vědecky podložených postupů za účelem řešení rizikových faktorů, k nimž patří užívání tabáku a pasivní kouření, nadměrná konzumace alkoholu, nezdravé stravovací návyky a nedostatek tělesné aktivity, při zohlednění aspektů hlavních faktorů v oblasti veřejného zdraví, jako jsou faktory sociální a environmentální povahy, se zaměřením na přidanou hodnotu Unie.

| 1.2. | Opatření na doplnění činnosti členských států zaměřené na snižování škodlivých účinků drog na zdraví, včetně poskytování informací a prevence. |
| --- | --- |

1.2.

Opatření na doplnění činnosti členských států zaměřené na snižování škodlivých účinků drog na zdraví, včetně poskytování informací a prevence.

| 1.3. | Podporovat účinnou reakci na přenosné nemoci, jako jsou HIV/AIDS, tuberkulóza a hepatitida, určením, šířením a prosazováním využívání vědecky podložených a osvědčených postupů pro zajištění nákladové účinnosti v oblasti prevence, diagnostiky, léčby a péče. |
| --- | --- |

1.3.

Podporovat účinnou reakci na přenosné nemoci, jako jsou HIV/AIDS, tuberkulóza a hepatitida, určením, šířením a prosazováním využívání vědecky podložených a osvědčených postupů pro zajištění nákladové účinnosti v oblasti prevence, diagnostiky, léčby a péče.

| 1.4. | Podporovat v Unii spolupráci a vytváření sítí ve vztahu k předcházení chronickým nemocem a zlepšování reakce na ně, včetně nádorových onemocnění, onemocnění souvisejících s věkem a neurodegenerativních onemocnění, prostřednictvím sdílení poznatků, osvědčených postupů a vyvíjení společných aktivit za účelem prevence, včasného odhalování a řízení (včetně zdravotní gramotnosti a soběstačnosti). Navázat na již přijatá opatření týkající se nádorových onemocnění včetně konkrétních opatření navržených Evropským partnerstvím pro boj proti nádorovým onemocněním. |
| --- | --- |

1.4.

Podporovat v Unii spolupráci a vytváření sítí ve vztahu k předcházení chronickým nemocem a zlepšování reakce na ně, včetně nádorových onemocnění, onemocnění souvisejících s věkem a neurodegenerativních onemocnění, prostřednictvím sdílení poznatků, osvědčených postupů a vyvíjení společných aktivit za účelem prevence, včasného odhalování a řízení (včetně zdravotní gramotnosti a soběstačnosti). Navázat na již přijatá opatření týkající se nádorových onemocnění včetně konkrétních opatření navržených Evropským partnerstvím pro boj proti nádorovým onemocněním.

| 1.5. | Činnosti požadované právními předpisy Unie nebo přispívající k provádění těchto předpisů v oblasti tabákových výrobků, reklamy na ně a jejich uvádění na trh. Tyto činnosti mohou zahrnovat činnosti zaměřené na zajištění provádění, uplatňování, monitorování a přezkumu těchto právních předpisů. |
| --- | --- |

1.5.

Činnosti požadované právními předpisy Unie nebo přispívající k provádění těchto předpisů v oblasti tabákových výrobků, reklamy na ně a jejich uvádění na trh. Tyto činnosti mohou zahrnovat činnosti zaměřené na zajištění provádění, uplatňování, monitorování a přezkumu těchto právních předpisů.

| 1.6. | Podpora systému informací a poznatků týkajících se zdraví s cílem přispívat k rozhodování založenému na důkazech, včetně používání stávajících nástrojů a případně dalšího rozvoje standardizovaných informací týkajících se zdraví a nástrojů pro monitorování zdraví, shromažďování a analýzy údajů týkajících se zdraví a rozsáhlého šíření výsledků programu. |
| --- | --- |

1.6.

Podpora systému informací a poznatků týkajících se zdraví s cílem přispívat k rozhodování založenému na důkazech, včetně používání stávajících nástrojů a případně dalšího rozvoje standardizovaných informací týkajících se zdraví a nástrojů pro monitorování zdraví, shromažďování a analýzy údajů týkajících se zdraví a rozsáhlého šíření výsledků programu.

2.   Ochrana občanů Unie před vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami.

| 2.1. | Zlepšovat posuzování rizik a eliminovat mezery ve schopnostech v této oblasti prostřednictvím zajištění dodatečných kapacit pro odborné posudky a mapovat stávající posouzení. |
| --- | --- |

2.1.

Zlepšovat posuzování rizik a eliminovat mezery ve schopnostech v této oblasti prostřednictvím zajištění dodatečných kapacit pro odborné posudky a mapovat stávající posouzení.

| 2.2. | Podporovat budování kapacit pro boj proti zdravotním hrozbám v členských státech, případně i ve spolupráci se sousedními zeměmi: rozvíjet plánování připravenosti a reakce při zohlednění globálních iniciativ a v koordinaci s nimi, prvků plánování obecné a specifické připravenosti, koordinace reakce v oblasti veřejného zdraví a nezávazných přístupů k očkování; řešit rostoucí počet zdravotních hrozeb vyplývajících z pohybu obyvatelstva ve světě; vypracovat pokyny pro ochranná opatření v mimořádných situacích, pokyny pro informování a příručky osvědčených postupů; přispět ke zřízení rámce pro dobrovolné mechanismy, včetně zavedení optimální proočkovanosti s cílem efektivně bojovat proti opětovnému výskytu infekčních onemocnění, a pro společné zajištění zdravotních protiopatření; rozvíjet soudržné komunikační strategie. |
| --- | --- |

2.2.

Podporovat budování kapacit pro boj proti zdravotním hrozbám v členských státech, případně i ve spolupráci se sousedními zeměmi: rozvíjet plánování připravenosti a reakce při zohlednění globálních iniciativ a v koordinaci s nimi, prvků plánování obecné a specifické připravenosti, koordinace reakce v oblasti veřejného zdraví a nezávazných přístupů k očkování; řešit rostoucí počet zdravotních hrozeb vyplývajících z pohybu obyvatelstva ve světě; vypracovat pokyny pro ochranná opatření v mimořádných situacích, pokyny pro informování a příručky osvědčených postupů; přispět ke zřízení rámce pro dobrovolné mechanismy, včetně zavedení optimální proočkovanosti s cílem efektivně bojovat proti opětovnému výskytu infekčních onemocnění, a pro společné zajištění zdravotních protiopatření; rozvíjet soudržné komunikační strategie.

| 2.3. | Činnosti požadované právními předpisy Unie v oblasti přenosných nemocí a dalších zdravotních hrozeb, včetně hrozeb způsobených biologickými a chemickými incidenty, životním prostředím nebo změnou klimatu, nebo činnosti přispívající k provádění těchto předpisů. Toto opatření může zahrnovat činnosti zaměřené na usnadnění provádění, uplatňování, monitorování a přezkumu těchto právních předpisů. |
| --- | --- |

2.3.

Činnosti požadované právními předpisy Unie v oblasti přenosných nemocí a dalších zdravotních hrozeb, včetně hrozeb způsobených biologickými a chemickými incidenty, životním prostředím nebo změnou klimatu, nebo činnosti přispívající k provádění těchto předpisů. Toto opatření může zahrnovat činnosti zaměřené na usnadnění provádění, uplatňování, monitorování a přezkumu těchto právních předpisů.

| 2.4. | Podpora systému informací a poznatků týkajících se zdraví s cílem přispívat k rozhodování založenému na vědeckých poznatcích, včetně používání stávajících nástrojů a případně dalšího rozvoje standardizovaných informací týkajících se zdraví a nástrojů pro monitorování zdraví, shromažďování a analýzu údajů týkajících se zdraví a rozsáhlého šíření výsledků programu. |
| --- | --- |

2.4.

Podpora systému informací a poznatků týkajících se zdraví s cílem přispívat k rozhodování založenému na vědeckých poznatcích, včetně používání stávajících nástrojů a případně dalšího rozvoje standardizovaných informací týkajících se zdraví a nástrojů pro monitorování zdraví, shromažďování a analýzu údajů týkajících se zdraví a rozsáhlého šíření výsledků programu.

3.   Přispívání k inovativním, efektivním a udržitelným zdravotním systémům.

| 3.1. | Podporovat dobrovolnou spolupráci mezi členskými státy v oblasti hodnocení zdravotnických technologií v rámci sítě pro hodnocení zdravotnických technologií zřízené směrnicí 2011/24/EU. Usnadňovat využívání výsledků výzkumných projektů podporovaných v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013), přijatého rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (1) a v dlouhodobějším měřítku též aktivit, které budou vyvinuty v rámci rámcového programu pro výzkum a inovace (Horizont 2020). |
| --- | --- |

3.1.

Podporovat dobrovolnou spolupráci mezi členskými státy v oblasti hodnocení zdravotnických technologií v rámci sítě pro hodnocení zdravotnických technologií zřízené směrnicí 2011/24/EU. Usnadňovat využívání výsledků výzkumných projektů podporovaných v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013), přijatého rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (1) a v dlouhodobějším měřítku též aktivit, které budou vyvinuty v rámci rámcového programu pro výzkum a inovace (Horizont 2020).

| 3.2. | Podporovat dobrovolné využívání inovací v oblasti zdraví a elektronického zdravotnictví prostřednictvím zvýšení interoperability registrů pacientů a jiných aplikací elektronického zdravotnictví; podporovat v Unii spolupráci v oblasti elektronického zdravotnictví, zejména co se týče registrů a využívání ze strany příslušníků zdravotnických profesí. Podpoří se tím práce dobrovolné sítě pro elektronické zdravotnictví zřízené směrnicí 2011/24/EU. |
| --- | --- |

3.2.

Podporovat dobrovolné využívání inovací v oblasti zdraví a elektronického zdravotnictví prostřednictvím zvýšení interoperability registrů pacientů a jiných aplikací elektronického zdravotnictví; podporovat v Unii spolupráci v oblasti elektronického zdravotnictví, zejména co se týče registrů a využívání ze strany příslušníků zdravotnických profesí. Podpoří se tím práce dobrovolné sítě pro elektronické zdravotnictví zřízené směrnicí 2011/24/EU.

| 3.3. | Podporovat udržitelnost pracovních sil ve zdravotnictví vypracováním jejich účinného odhadu a plánování, pokud jde o počet, rovnost pohlaví, rozsah praktických zkušeností a soulad mezi odborným vzděláním a požadovanými dovednostmi, včetně schopnosti využívat nové informační systémy a další pokročilé technologie, monitorovat mobilitu (v rámci Unie) a migraci těchto pracovních sil, posílit vývoj účinných strategií pro nábor a udržení pracovních sil a rozvíjení kapacity, a to při řádném zohlednění otázek závislosti a stárnutí populace. |
| --- | --- |

3.3.

Podporovat udržitelnost pracovních sil ve zdravotnictví vypracováním jejich účinného odhadu a plánování, pokud jde o počet, rovnost pohlaví, rozsah praktických zkušeností a soulad mezi odborným vzděláním a požadovanými dovednostmi, včetně schopnosti využívat nové informační systémy a další pokročilé technologie, monitorovat mobilitu (v rámci Unie) a migraci těchto pracovních sil, posílit vývoj účinných strategií pro nábor a udržení pracovních sil a rozvíjení kapacity, a to při řádném zohlednění otázek závislosti a stárnutí populace.

| 3.4. | Poskytovat odborné poradenství a sdílet osvědčené postupy s cílem pomoci členským státům, které uskutečňují reformy zdravotních systémů, vytvořením mechanismu pro sdružování odborných poznatků na úrovni Unie s cílem zajistit solidní a vědecky podložená doporučení ohledně efektivních a účinných investic a inovací v oblasti veřejného zdraví a zdravotních systémů. Usnadňovat využívání výsledků výzkumných projektů podporovaných v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) a v dlouhodobějším měřítku též aktivit, které budou vyvinuty v rámci rámcového programu pro výzkum a inovace (Horizont 2020); |
| --- | --- |

3.4.

Poskytovat odborné poradenství a sdílet osvědčené postupy s cílem pomoci členským státům, které uskutečňují reformy zdravotních systémů, vytvořením mechanismu pro sdružování odborných poznatků na úrovni Unie s cílem zajistit solidní a vědecky podložená doporučení ohledně efektivních a účinných investic a inovací v oblasti veřejného zdraví a zdravotních systémů. Usnadňovat využívání výsledků výzkumných projektů podporovaných v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) a v dlouhodobějším měřítku též aktivit, které budou vyvinuty v rámci rámcového programu pro výzkum a inovace (Horizont 2020);

| 3.5. | Podporovat činnosti, které se zabývají otázkami zdraví ve stárnoucí společnosti, včetně příslušných činností navržených v rámci evropského inovačního partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí v jeho třech hlavních tématech: nové postupy, pokud jde o zvyšování povědomí, předcházení nemocem a včasnou diagnostiku; nové postupy v léčbě a péči a nové postupy v oblasti aktivního stárnutí a samostatného života. |
| --- | --- |

3.5.

Podporovat činnosti, které se zabývají otázkami zdraví ve stárnoucí společnosti, včetně příslušných činností navržených v rámci evropského inovačního partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí v jeho třech hlavních tématech: nové postupy, pokud jde o zvyšování povědomí, předcházení nemocem a včasnou diagnostiku; nové postupy v léčbě a péči a nové postupy v oblasti aktivního stárnutí a samostatného života.

| 3.6. | Činnosti vyžadované právními předpisy Unie v oblasti zdravotnických prostředků, léčivých přípravků a přeshraniční zdravotní péče nebo přispívající k provádění těchto předpisů. Tyto činnosti mohou zahrnovat činnosti zaměřené na usnadnění provádění, uplatňování, monitorování a přezkumu těchto právních předpisů. |
| --- | --- |

3.6.

Činnosti vyžadované právními předpisy Unie v oblasti zdravotnických prostředků, léčivých přípravků a přeshraniční zdravotní péče nebo přispívající k provádění těchto předpisů. Tyto činnosti mohou zahrnovat činnosti zaměřené na usnadnění provádění, uplatňování, monitorování a přezkumu těchto právních předpisů.

| 3.7. | Podpora systému informací a poznatků týkajících se zdraví s cílem přispívat k rozhodování založenému na důkazech, včetně používání stávajících nástrojů, případného dalšího rozvoje standardizovaných informací týkajících se zdraví a nástrojů pro monitorování zdraví, shromažďování a analýzy údajů týkajících se zdraví a rozsáhlého šíření výsledků programu a podpory vědeckých výborů zřízených v souladu s rozhodnutím 2008/721/ES. |
| --- | --- |

3.7.

Podpora systému informací a poznatků týkajících se zdraví s cílem přispívat k rozhodování založenému na důkazech, včetně používání stávajících nástrojů, případného dalšího rozvoje standardizovaných informací týkajících se zdraví a nástrojů pro monitorování zdraví, shromažďování a analýzy údajů týkajících se zdraví a rozsáhlého šíření výsledků programu a podpory vědeckých výborů zřízených v souladu s rozhodnutím 2008/721/ES.

4.   Zvyšování dostupnosti lepší a bezpečnější zdravotní péče pro občany Unie

| 4.1. | Podporovat vytvoření systému evropských referenčních sítí pro pacienty, jejichž stav vyžaduje vysoce specializovanou péči a výjimečné soustředění zdrojů nebo odborných poznatků, jako v případě vzácných onemocnění, a to na základě kritérií stanovených na základě směrnice 2011/24/EU. |
| --- | --- |

4.1.

Podporovat vytvoření systému evropských referenčních sítí pro pacienty, jejichž stav vyžaduje vysoce specializovanou péči a výjimečné soustředění zdrojů nebo odborných poznatků, jako v případě vzácných onemocnění, a to na základě kritérií stanovených na základě směrnice 2011/24/EU.

| 4.2. | Podporovat členské státy, organizace pacientů a zainteresované strany prostřednictvím koordinované činnosti na úrovni Unie s cílem účinně pomáhat pacientům trpícím vzácnými onemocněními. To zahrnuje vytvoření referenčních sítí (v souladu s bodem 4.1), databází s informacemi v rámci celé Unie a registrů pro vzácná onemocnění na základě společných kritérií. |
| --- | --- |

4.2.

Podporovat členské státy, organizace pacientů a zainteresované strany prostřednictvím koordinované činnosti na úrovni Unie s cílem účinně pomáhat pacientům trpícím vzácnými onemocněními. To zahrnuje vytvoření referenčních sítí (v souladu s bodem 4.1), databází s informacemi v rámci celé Unie a registrů pro vzácná onemocnění na základě společných kritérií.

| 4.3. | Posílit spolupráci v oblasti bezpečnosti pacientů a kvality zdravotní péče, mimo jiné prostřednictvím provádění doporučení Rady ze dne 9. června 2009 o bezpečnosti pacientů, včetně prevence a kontroly infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče (2); provádět výměnu osvědčených postupů ohledně systémů pro zajištění kvality; vytvářet pokyny a nástroje na podporu kvality zdravotní péče a bezpečnosti pacientů; zvyšovat pro pacienty dostupnost informací o bezpečnosti a kvalitě zdravotní péče; zlepšit zpětnou vazbu a vzájemnou komunikaci mezi poskytovateli zdravotní péče a pacienty. |
| --- | --- |

4.3.

Posílit spolupráci v oblasti bezpečnosti pacientů a kvality zdravotní péče, mimo jiné prostřednictvím provádění doporučení Rady ze dne 9. června 2009 o bezpečnosti pacientů, včetně prevence a kontroly infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče (2); provádět výměnu osvědčených postupů ohledně systémů pro zajištění kvality; vytvářet pokyny a nástroje na podporu kvality zdravotní péče a bezpečnosti pacientů; zvyšovat pro pacienty dostupnost informací o bezpečnosti a kvalitě zdravotní péče; zlepšit zpětnou vazbu a vzájemnou komunikaci mezi poskytovateli zdravotní péče a pacienty.

| 4.4. | V souladu s akčním plánem proti rostoucím hrozbám antimikrobiální rezistence zlepšit uvážlivé používání antimikrobiálních látek a omezit praktiky, které zvyšují antimikrobiální odolnost, a to zejména v nemocnicích; prosazovat účinnou prevenci a hygienická opatření pro předcházení infekcím a jejich kontrolu; snížit zatížení odolnými infekcemi a infekcemi spojenými s poskytováním zdravotní péče a zajistit dostupnost účinných antimikrobiálních látek. |
| --- | --- |

4.4.

V souladu s akčním plánem proti rostoucím hrozbám antimikrobiální rezistence zlepšit uvážlivé používání antimikrobiálních látek a omezit praktiky, které zvyšují antimikrobiální odolnost, a to zejména v nemocnicích; prosazovat účinnou prevenci a hygienická opatření pro předcházení infekcím a jejich kontrolu; snížit zatížení odolnými infekcemi a infekcemi spojenými s poskytováním zdravotní péče a zajistit dostupnost účinných antimikrobiálních látek.

| 4.5. | Činnosti vyžadované právními předpisy Unie v oblasti lidských tkání a buněk, krve, lidských orgánů, zdravotnických prostředků, léčivých přípravků a práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči nebo přispívající k provádění těchto předpisů při plném respektování pravomocí a etických rozhodnutí přijatých v těchto oblastech jednotlivými členskými státy. Tyto činnosti mohou zahrnovat činnosti zaměřené na usnadnění provádění, uplatňování, monitorování a přezkumu těchto právních předpisů. |
| --- | --- |

4.5.

Činnosti vyžadované právními předpisy Unie v oblasti lidských tkání a buněk, krve, lidských orgánů, zdravotnických prostředků, léčivých přípravků a práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči nebo přispívající k provádění těchto předpisů při plném respektování pravomocí a etických rozhodnutí přijatých v těchto oblastech jednotlivými členskými státy. Tyto činnosti mohou zahrnovat činnosti zaměřené na usnadnění provádění, uplatňování, monitorování a přezkumu těchto právních předpisů.

| 4.6. | Podpora systému informací a poznatků týkajících se zdraví s cílem přispívat k rozhodování založenému na vědeckých poznatcích, včetně používání stávajících nástrojů a případně dalšího rozvoje standardizovaných informací týkajících se zdraví a nástrojů pro monitorování zdraví, shromažďování a analýzu údajů týkajících se zdraví a rozsáhlého šíření výsledků programu. |
| --- | --- |

4.6.

Podpora systému informací a poznatků týkajících se zdraví s cílem přispívat k rozhodování založenému na vědeckých poznatcích, včetně používání stávajících nástrojů a případně dalšího rozvoje standardizovaných informací týkajících se zdraví a nástrojů pro monitorování zdraví, shromažďování a analýzu údajů týkajících se zdraví a rozsáhlého šíření výsledků programu.

---

(1)  Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1).

(2)  Úř. věst. C 151, 3.7.2009, s. 1.

---

PŘÍLOHA II

KRITÉRIA ZAVÁDĚNÍ ROČNÍCH PRACOVNÍCH PROGRAMŮ

Roční pracovní programy se stanoví na dobu trvání programu v souladu s těmito kritérii:

| — | přínos navrhovaných akcí k plnění cílů uvedených v článcích 2 a 3, tematických priorit uvedených v příloze I a strategie EU v oblasti zdraví nazvané „Společně pro zdraví“; |
| --- | --- |

—

přínos navrhovaných akcí k plnění cílů uvedených v článcích 2 a 3, tematických priorit uvedených v příloze I a strategie EU v oblasti zdraví nazvané „Společně pro zdraví“;

| — | přidaná hodnota Unie u navrhovaných akcí v souladu s tematickými prioritami podle přílohy I; |
| --- | --- |

—

přidaná hodnota Unie u navrhovaných akcí v souladu s tematickými prioritami podle přílohy I;

| — | význam navrhovaných akcí z hlediska veřejného zdraví, pokud jde o podporu zdraví a předcházení nemocem, ochranu občanů Unie před zdravotními hrozbami a zlepšování výkonnosti systémů zdravotní péče; |
| --- | --- |

—

význam navrhovaných akcí z hlediska veřejného zdraví, pokud jde o podporu zdraví a předcházení nemocem, ochranu občanů Unie před zdravotními hrozbami a zlepšování výkonnosti systémů zdravotní péče;

| — | přínos navrhovaných akcí k podpoře provádění právních předpisů Unie v oblasti zdraví; |
| --- | --- |

—

přínos navrhovaných akcí k podpoře provádění právních předpisů Unie v oblasti zdraví;

| — | vhodnost zeměpisného rozložení navrhovaných činností; |
| --- | --- |

—

vhodnost zeměpisného rozložení navrhovaných činností;

| — | rovnoměrné rozdělení rozpočtu mezi různé cíle programu s přihlédnutím k pravděpodobným výhodám pro podporu zdraví; |
| --- | --- |

—

rovnoměrné rozdělení rozpočtu mezi různé cíle programu s přihlédnutím k pravděpodobným výhodám pro podporu zdraví;

| — | odpovídající pokrytí tematických priorit uvedených v příloze I. |
| --- | --- |

—

odpovídající pokrytí tematických priorit uvedených v příloze I.

---

| 21.3.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 86/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 86/14

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 283/2014

ze dne 11. března 2014

o hlavních směrech transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury a o zrušení rozhodnutí č. 1336/97/ES

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanoviska Výboru regionů (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Telekomunikační sítě a služby jsou rostoucí měrou založeny na internetových infrastrukturách, kde jsou úzce propojeny širokopásmové sítě s digitálními službami. Internet se stává dominantní platformou pro komunikaci, služby, vzdělávání, účast na společenském a politickém životě, kulturní obsah a podnikání. Transevropská dostupnost široce rozšířeného, vysokorychlostního a bezpečného přístupu k internetu a digitálních služeb ve veřejném zájmu je proto důležitá pro sociální a ekonomický růst, konkurenceschopnost, sociální začleňování a vnitřní trh. |
| --- | --- |

(1)

Telekomunikační sítě a služby jsou rostoucí měrou založeny na internetových infrastrukturách, kde jsou úzce propojeny širokopásmové sítě s digitálními službami. Internet se stává dominantní platformou pro komunikaci, služby, vzdělávání, účast na společenském a politickém životě, kulturní obsah a podnikání. Transevropská dostupnost široce rozšířeného, vysokorychlostního a bezpečného přístupu k internetu a digitálních služeb ve veřejném zájmu je proto důležitá pro sociální a ekonomický růst, konkurenceschopnost, sociální začleňování a vnitřní trh.

| (2) | Dne 17. června 2010 Evropská rada podpořila sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 o Digitální agendě pro Evropu, jejímž cílem je stanovit postup pro maximální využití sociálních a ekonomických možností informačních a komunikačních technologií. Účelem je stimulovat nabídku a poptávku, pokud jde o konkurenceschopnou infrastrukturu vysokorychlostního internetu a digitální služby založené na internetu, a učinit tak další krok k vytvoření skutečně jednotného digitálního trhu, který je nezbytný pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. |
| --- | --- |

(2)

Dne 17. června 2010 Evropská rada podpořila sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 o Digitální agendě pro Evropu, jejímž cílem je stanovit postup pro maximální využití sociálních a ekonomických možností informačních a komunikačních technologií. Účelem je stimulovat nabídku a poptávku, pokud jde o konkurenceschopnou infrastrukturu vysokorychlostního internetu a digitální služby založené na internetu, a učinit tak další krok k vytvoření skutečně jednotného digitálního trhu, který je nezbytný pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.

| (3) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (4) stanoví podmínky, metody a postupy pro poskytování finanční pomoci Unie pro transevropské sítě v oblasti dopravy, digitálních komunikací a energetiky. Vzhledem k tomu, že podobné výzvy a příležitosti jsou i v odvětvích, na která se vztahuje nástroj pro propojení Evropy, existuje významný prostor pro využití součinností, mj. kombinováním finančních zdrojů v rámci nástroje pro propojení Evropy s jinými zdroji financování. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (4) stanoví podmínky, metody a postupy pro poskytování finanční pomoci Unie pro transevropské sítě v oblasti dopravy, digitálních komunikací a energetiky. Vzhledem k tomu, že podobné výzvy a příležitosti jsou i v odvětvích, na která se vztahuje nástroj pro propojení Evropy, existuje významný prostor pro využití součinností, mj. kombinováním finančních zdrojů v rámci nástroje pro propojení Evropy s jinými zdroji financování.

| (4) | Existuje velké množství přeshraničních digitálních služeb, které v rámci podpory politik Unie zajišťují komunikaci mezi evropskými orgány veřejné správy. Je důležité, aby nová řešení vycházela z těch stávajících, která již byla provedena v souvislosti s dalšími evropskými iniciativami, aby nedocházelo ke zdvojování práce, a aby byla zajištěna koordinace a sladění přístupů a řešení v rámci různých iniciativ a politik, jako je například program ISA zřízený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 922/2009 (5), program Fiscalis zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1286/2013 (6) a program Horizont 2020 zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7). Je také důležité, aby řešení splňovala dohodnuté mezinárodní nebo evropské normy či otevřené specifikace pro interoperabilitu, zejména specifikace určené Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (8), a další příslušné specifikace a směry, jako je Evropský rámec interoperability evropských veřejných služeb (dále jen „evropský rámec interoperability“). |
| --- | --- |

(4)

Existuje velké množství přeshraničních digitálních služeb, které v rámci podpory politik Unie zajišťují komunikaci mezi evropskými orgány veřejné správy. Je důležité, aby nová řešení vycházela z těch stávajících, která již byla provedena v souvislosti s dalšími evropskými iniciativami, aby nedocházelo ke zdvojování práce, a aby byla zajištěna koordinace a sladění přístupů a řešení v rámci různých iniciativ a politik, jako je například program ISA zřízený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 922/2009 (5), program Fiscalis zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1286/2013 (6) a program Horizont 2020 zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7). Je také důležité, aby řešení splňovala dohodnuté mezinárodní nebo evropské normy či otevřené specifikace pro interoperabilitu, zejména specifikace určené Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (8), a další příslušné specifikace a směry, jako je Evropský rámec interoperability evropských veřejných služeb (dále jen „evropský rámec interoperability“).

| (5) | Rozvoj vysokorychlostních širokopásmových sítí se bude opírat o evropské technické normy. Pokud má hrát Unie v odvětví telekomunikací hlavní úlohu, musí se v jejím rámci zavést programy výzkumu a vývoje a zintenzivnit monitorování normalizačních postupů. |
| --- | --- |

(5)

Rozvoj vysokorychlostních širokopásmových sítí se bude opírat o evropské technické normy. Pokud má hrát Unie v odvětví telekomunikací hlavní úlohu, musí se v jejím rámci zavést programy výzkumu a vývoje a zintenzivnit monitorování normalizačních postupů.

| (6) | U rozsáhlých pilotních projektů prováděných mezi členskými státy a spolufinancovaných v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace (9), jako je PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX nebo SPOCS, byly na vnitřním trhu prověřeny hlavní přeshraniční digitální služby založené na společných stavebních prvcích, jejichž konsolidace probíhá prostřednictvím projektu eSENS. Tyto pilotní projekty již dosáhly nebo v blízké budoucnosti dosáhnou zralosti, která je pro zavedení do praxe požadována. U stávajících projektů společného zájmu se již ukázalo, že postup na úrovni EU má jednoznačnou přidanou hodnotu, např. v oblasti kulturního dědictví (Europeana), ochrany dítěte (Bezpečnější internet), sociálního zabezpečení (EESSI), přičemž byly navrženy další projekty, jako např. v oblasti ochrany spotřebitele (řešení sporů on-line). |
| --- | --- |

(6)

U rozsáhlých pilotních projektů prováděných mezi členskými státy a spolufinancovaných v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace (9), jako je PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX nebo SPOCS, byly na vnitřním trhu prověřeny hlavní přeshraniční digitální služby založené na společných stavebních prvcích, jejichž konsolidace probíhá prostřednictvím projektu eSENS. Tyto pilotní projekty již dosáhly nebo v blízké budoucnosti dosáhnou zralosti, která je pro zavedení do praxe požadována. U stávajících projektů společného zájmu se již ukázalo, že postup na úrovni EU má jednoznačnou přidanou hodnotu, např. v oblasti kulturního dědictví (Europeana), ochrany dítěte (Bezpečnější internet), sociálního zabezpečení (EESSI), přičemž byly navrženy další projekty, jako např. v oblasti ochrany spotřebitele (řešení sporů on-line).

| (7) | Pokud jde o infrastruktury digitálních služeb, měly by mít stavební prvky přednost před jinými infrastrukturami digitálních služeb, neboť jsou pro vytvoření těchto infrastruktur předpokladem. Infrastruktury digitálních služeb by mimo jiné měly vytvářet evropskou přidanou hodnotu a pokrývat skutečně prokázané potřeby. Aby mohly být zavedeny do praxe, měly by být z technického i provozního hlediska dostatečně vyspělé, což musí být prokázáno zejména úspěšnou realizací pilotních projektů. Měly by být založeny na konkrétním plánu udržitelnosti s cílem zajistit střednědobý až dlouhodobý provoz platforem hlavních služeb nad rámec nástroje pro propojení Evropy. Z toho důvodu by finanční pomoc podle tohoto nařízení měla být pokud možno v průběhu času postupně ukončována a v případě potřeby by měly být uvolněny finanční prostředky z jiných zdrojů než z nástroje pro propojení Evropy. |
| --- | --- |

(7)

Pokud jde o infrastruktury digitálních služeb, měly by mít stavební prvky přednost před jinými infrastrukturami digitálních služeb, neboť jsou pro vytvoření těchto infrastruktur předpokladem. Infrastruktury digitálních služeb by mimo jiné měly vytvářet evropskou přidanou hodnotu a pokrývat skutečně prokázané potřeby. Aby mohly být zavedeny do praxe, měly by být z technického i provozního hlediska dostatečně vyspělé, což musí být prokázáno zejména úspěšnou realizací pilotních projektů. Měly by být založeny na konkrétním plánu udržitelnosti s cílem zajistit střednědobý až dlouhodobý provoz platforem hlavních služeb nad rámec nástroje pro propojení Evropy. Z toho důvodu by finanční pomoc podle tohoto nařízení měla být pokud možno v průběhu času postupně ukončována a v případě potřeby by měly být uvolněny finanční prostředky z jiných zdrojů než z nástroje pro propojení Evropy.

| (8) | Je důležité poskytnout financování pro infrastruktury digitálních služeb, které jsou nezbytné pro splnění právních závazků vyplývajících z práva Unie nebo které vyvíjejí nebo zajišťují stavební prvky, s možným významným dopadem na rozvoj celoevropských veřejných služeb, v zájmu podpory mnohočetných infrastruktur digitálních služeb a postupného vybudování evropského ekosystému interoperability. V této souvislosti se právními závazky rozumí zvláštní ustanovení, která vyžadují buď vytvoření, nebo využití infrastruktur digitálních služeb, nebo požadují výsledky, kterých lze dosáhnout pouze prostřednictvím evropských infrastruktur digitálních služeb. |
| --- | --- |

(8)

Je důležité poskytnout financování pro infrastruktury digitálních služeb, které jsou nezbytné pro splnění právních závazků vyplývajících z práva Unie nebo které vyvíjejí nebo zajišťují stavební prvky, s možným významným dopadem na rozvoj celoevropských veřejných služeb, v zájmu podpory mnohočetných infrastruktur digitálních služeb a postupného vybudování evropského ekosystému interoperability. V této souvislosti se právními závazky rozumí zvláštní ustanovení, která vyžadují buď vytvoření, nebo využití infrastruktur digitálních služeb, nebo požadují výsledky, kterých lze dosáhnout pouze prostřednictvím evropských infrastruktur digitálních služeb.

| (9) | Jakožto již zavedené infrastruktury digitálních služeb by Europeana a Bezpečnější internet pro děti měly mít z hlediska financování přednost. V prvních letech příštího víceletého finančního rámce na období 2014-2020 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (10) by zejména měla být zajištěna kontinuita financování poskytovaného Unií pro nástroj pro propojení Evropy z jiných programů Unie, aby bylo umožněno nepřerušené a úspěšné poskytování služeb na téže úrovni, která je zajištěna v rámci stávajícího režimu financování. Dne 10. května 2012 Rada zdůraznila, že je nezbytné zajistit dlouhodobou životaschopnost Europeany, a to i z hlediska správy a financování (11). |
| --- | --- |

(9)

Jakožto již zavedené infrastruktury digitálních služeb by Europeana a Bezpečnější internet pro děti měly mít z hlediska financování přednost. V prvních letech příštího víceletého finančního rámce na období 2014-2020 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (10) by zejména měla být zajištěna kontinuita financování poskytovaného Unií pro nástroj pro propojení Evropy z jiných programů Unie, aby bylo umožněno nepřerušené a úspěšné poskytování služeb na téže úrovni, která je zajištěna v rámci stávajícího režimu financování. Dne 10. května 2012 Rada zdůraznila, že je nezbytné zajistit dlouhodobou životaschopnost Europeany, a to i z hlediska správy a financování (11).

| (10) | Je třeba zajistit bezpečné, inkluzivní a pozitivní online prostředí pro děti a mladé lidi. Z hlediska ochrany a podpory práv dětí v online prostředí je klíčové zajistit po roce 2014fungování programu Bezpečnější internet. Prováděním tohoto nařízení je třeba zajistit finanční podporu Evropské strategie pro internet lépe uzpůsobený dětem na úrovni Unie i členských států, a to především pokud jde o centra pro bezpečnější internet v členských státech. Činnosti center pro bezpečnější internet, mimo jiné jejich funkce osvětových center, a další činnosti vedoucí ke zvyšování povědomí, provozování linek pomoci pro děti, rodiče a vychovatele poskytujících informace o tom, jak nejlépe mají děti internet používat, jakož i tísňových linek pro hlášení obsahu na internetu týkajícího se pohlavního zneužívání dětí, představují klíčový prvek a základní předpoklad pro úspěch této strategie. |
| --- | --- |

(10)

Je třeba zajistit bezpečné, inkluzivní a pozitivní online prostředí pro děti a mladé lidi. Z hlediska ochrany a podpory práv dětí v online prostředí je klíčové zajistit po roce 2014fungování programu Bezpečnější internet. Prováděním tohoto nařízení je třeba zajistit finanční podporu Evropské strategie pro internet lépe uzpůsobený dětem na úrovni Unie i členských států, a to především pokud jde o centra pro bezpečnější internet v členských státech. Činnosti center pro bezpečnější internet, mimo jiné jejich funkce osvětových center, a další činnosti vedoucí ke zvyšování povědomí, provozování linek pomoci pro děti, rodiče a vychovatele poskytujících informace o tom, jak nejlépe mají děti internet používat, jakož i tísňových linek pro hlášení obsahu na internetu týkajícího se pohlavního zneužívání dětí, představují klíčový prvek a základní předpoklad pro úspěch této strategie.

| (11) | Budoucí právní akt Unie o elektronické identifikaci a důvěryhodných službách pro elektronické transakce na vnitřním trhu má stanovit podrobné požadavky a podmínky pro vzájemné uznávání klíčových předpokladů, které jsou zde označovány za stavební prvky infrastruktur digitálních služeb. Uvedený právní akt bude zahrnovat některé z nejdůležitějších stavebních prvků, například elektronickou identifikaci a elektronický podpis jakožto součásti projektů společného zájmu uvedených v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(11)

Budoucí právní akt Unie o elektronické identifikaci a důvěryhodných službách pro elektronické transakce na vnitřním trhu má stanovit podrobné požadavky a podmínky pro vzájemné uznávání klíčových předpokladů, které jsou zde označovány za stavební prvky infrastruktur digitálních služeb. Uvedený právní akt bude zahrnovat některé z nejdůležitějších stavebních prvků, například elektronickou identifikaci a elektronický podpis jakožto součásti projektů společného zájmu uvedených v příloze tohoto nařízení.

| (12) | Infrastruktury digitálních služeb realizované v souladu s rozhodnutím 922/2009/ES usnadní elektronickou interakci mezi evropskými orgány veřejné správy v různých zemích a odvětvích. To pak umožní poskytování základních služeb, mimo jiné v oblastech, jako je elektronická identifikace a ověřování pravosti a zadávání veřejných zakázek, přeshraniční propojení obchodních rejstříků, interoperabilní elektronické přeshraniční zdravotnické služby, jakož i přeshraniční spolupráce týkající se kybernetické bezpečnosti, a přispěje tak k vytvoření jednotného digitálního trhu. Této interakce mezi správními orgány bude dosaženo vytvořením nebo rozšířením interoperabilních platforem hlavních služeb, a to na základě stávajících společných stavebních prvků, nebo zajištěním dalších stavebních prvků nezbytných pro rozvoj dalších platforem hlavních služeb, a prostřednictvím souvisejících obecných služeb pro propojení vnitrostátních infrastruktur s platformami hlavních služeb, aby mohly být poskytovány přeshraniční digitální služby. |
| --- | --- |

(12)

Infrastruktury digitálních služeb realizované v souladu s rozhodnutím 922/2009/ES usnadní elektronickou interakci mezi evropskými orgány veřejné správy v různých zemích a odvětvích. To pak umožní poskytování základních služeb, mimo jiné v oblastech, jako je elektronická identifikace a ověřování pravosti a zadávání veřejných zakázek, přeshraniční propojení obchodních rejstříků, interoperabilní elektronické přeshraniční zdravotnické služby, jakož i přeshraniční spolupráce týkající se kybernetické bezpečnosti, a přispěje tak k vytvoření jednotného digitálního trhu. Této interakce mezi správními orgány bude dosaženo vytvořením nebo rozšířením interoperabilních platforem hlavních služeb, a to na základě stávajících společných stavebních prvků, nebo zajištěním dalších stavebních prvků nezbytných pro rozvoj dalších platforem hlavních služeb, a prostřednictvím souvisejících obecných služeb pro propojení vnitrostátních infrastruktur s platformami hlavních služeb, aby mohly být poskytovány přeshraniční digitální služby.

| (13) | Členské státy by měly podporovat místní a regionální orgány v tom, aby se plně a účinně zapojily do správy infrastruktur digitálních služeb, a měly by zajistit, aby projekty společného zájmu, které se týkají přeshraničního poskytování služeb elektronické veřejné správy, braly v úvahu doporučení evropského rámce interoperability. |
| --- | --- |

(13)

Členské státy by měly podporovat místní a regionální orgány v tom, aby se plně a účinně zapojily do správy infrastruktur digitálních služeb, a měly by zajistit, aby projekty společného zájmu, které se týkají přeshraničního poskytování služeb elektronické veřejné správy, braly v úvahu doporučení evropského rámce interoperability.

| (14) | Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 6. července 2011 nazvaném Evropské širokopásmové sítě: investice do digitálního růstu (12) zdůraznil, že širokopásmové služby jsou klíčem ke konkurenceschopnosti průmyslu Unie a velkou měrou přispívají k hospodářskému růstu, sociální soudržnosti a vytváření kvalitních pracovních příležitostí v Unii. Má-li být Unie zdrojem inovací, znalostí a služeb, je nezbytné investovat do nejmodernějších technologií, jež obstojí i v budoucnosti. |
| --- | --- |

(14)

Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 6. července 2011 nazvaném Evropské širokopásmové sítě: investice do digitálního růstu (12) zdůraznil, že širokopásmové služby jsou klíčem ke konkurenceschopnosti průmyslu Unie a velkou měrou přispívají k hospodářskému růstu, sociální soudržnosti a vytváření kvalitních pracovních příležitostí v Unii. Má-li být Unie zdrojem inovací, znalostí a služeb, je nezbytné investovat do nejmodernějších technologií, jež obstojí i v budoucnosti.

| (15) | Evropský trh s téměř 500 miliony obyvatel s vysokorychlostním širokopásmovým připojením by byl klíčovým faktorem pro rozvoj vnitřního trhu, vedl by k vytvoření celosvětově jedinečné skupiny uživatelů dostatečně rozsáhlé pro to, aby se všem regionům poskytly nové možnosti, každému jednotlivému uživateli další výhody a Unii jako takové kapacita stát se hlavní znalostní ekonomikou ve světovém měřítku. Rychlé zavádění vysokorychlostních širokopásmových sítí je zásadní pro rozvoj produktivity Unie a pro vznik nových a malých podniků, které mohou zastávat vedoucí postavení v různých odvětvích, například ve zdravotnictví, výrobním průmyslu a ve službách. |
| --- | --- |

(15)

Evropský trh s téměř 500 miliony obyvatel s vysokorychlostním širokopásmovým připojením by byl klíčovým faktorem pro rozvoj vnitřního trhu, vedl by k vytvoření celosvětově jedinečné skupiny uživatelů dostatečně rozsáhlé pro to, aby se všem regionům poskytly nové možnosti, každému jednotlivému uživateli další výhody a Unii jako takové kapacita stát se hlavní znalostní ekonomikou ve světovém měřítku. Rychlé zavádění vysokorychlostních širokopásmových sítí je zásadní pro rozvoj produktivity Unie a pro vznik nových a malých podniků, které mohou zastávat vedoucí postavení v různých odvětvích, například ve zdravotnictví, výrobním průmyslu a ve službách.

| (16) | Spojení nových příležitostí v infrastruktuře a nových, inovativních a interoperabilních služeb by mělo uvést v pohyb účinný cyklus pomocí stimulace zvyšující se poptávky po vysokorychlostním širokopásmovém připojení, na niž by bylo vhodné z komerčního hlediska reagovat. |
| --- | --- |

(16)

Spojení nových příležitostí v infrastruktuře a nových, inovativních a interoperabilních služeb by mělo uvést v pohyb účinný cyklus pomocí stimulace zvyšující se poptávky po vysokorychlostním širokopásmovém připojení, na niž by bylo vhodné z komerčního hlediska reagovat.

| (17) | Digitální agenda pro Evropu stanoví, že do roku 2020 by měli mít všichni Evropané přístup k internetu o rychlosti vyšší než 30 Mb/s a polovina nebo více evropských domácností by měla mít předplacené internetové připojení o rychlosti vyšší než 100 Mb/s. |
| --- | --- |

(17)

Digitální agenda pro Evropu stanoví, že do roku 2020 by měli mít všichni Evropané přístup k internetu o rychlosti vyšší než 30 Mb/s a polovina nebo více evropských domácností by měla mít předplacené internetové připojení o rychlosti vyšší než 100 Mb/s.

| (18) | Vzhledem k rychlému rozvoji digitálních služeb a aplikací vyžadujících stále rychlejší internetová připojení a urychlený vývoj nejmodernějších technologií, které to umožní, je vhodné v rámci hodnocení Digitální agendy pro Evropu zvážit revizi cílů v oblasti širokopásmového připojení pro rok 2020, aby se zajistilo, že Evropa bude mít k dispozici konkurenceschopné rychlosti širokopásmového připojení v porovnání s jinými světovými ekonomikami. |
| --- | --- |

(18)

Vzhledem k rychlému rozvoji digitálních služeb a aplikací vyžadujících stále rychlejší internetová připojení a urychlený vývoj nejmodernějších technologií, které to umožní, je vhodné v rámci hodnocení Digitální agendy pro Evropu zvážit revizi cílů v oblasti širokopásmového připojení pro rok 2020, aby se zajistilo, že Evropa bude mít k dispozici konkurenceschopné rychlosti širokopásmového připojení v porovnání s jinými světovými ekonomikami.

| (19) | Část projektů v oblasti širokopásmového připojení by se měla vyznačovat vyššími ambicemi a usilovat o vyšší rychlosti, a měla by tak sloužit jako pilotní projekty pro rychlejší připojení a modely s potenciálem pro replikovatelnost. |
| --- | --- |

(19)

Část projektů v oblasti širokopásmového připojení by se měla vyznačovat vyššími ambicemi a usilovat o vyšší rychlosti, a měla by tak sloužit jako pilotní projekty pro rychlejší připojení a modely s potenciálem pro replikovatelnost.

| (20) | Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 12. září 2013 nazvaném Digitální agenda pro růst, mobilitu a zaměstnanost: čas přeřadit na vyšší rychlost zdůraznil, že cílem revidované a na budoucnost orientované Digitální agendy pro Evropu pro rok 2020 je propojení všech domácností v Unii širokopásmovým připojením o rychlosti 100 Mb/s, přičemž polovina domácností by měla předplacené připojení o rychlosti 1 Gb/s nebo vyšší. |
| --- | --- |

(20)

Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 12. září 2013 nazvaném Digitální agenda pro růst, mobilitu a zaměstnanost: čas přeřadit na vyšší rychlost zdůraznil, že cílem revidované a na budoucnost orientované Digitální agendy pro Evropu pro rok 2020 je propojení všech domácností v Unii širokopásmovým připojením o rychlosti 100 Mb/s, přičemž polovina domácností by měla předplacené připojení o rychlosti 1 Gb/s nebo vyšší.

| (21) | Vedoucí úlohu při zavádění a modernizaci širokopásmových sítí by měl hrát soukromý sektor, přičemž by se měl opírat o regulační rámec podporující hospodářskou soutěž a investice. V případě, kdy objem soukromých investic není dostatečný, měly by členské státy provést nezbytné kroky k dosažení cílů Digitální agendy pro Evropu. Veřejná finanční podpora pro širokopásmové sítě by měla být omezena na programy nebo iniciativy zaměřené na projekty, které nemohou být financovány pouze soukromým sektorem, což musí být doloženo předběžným hodnocením, kterým se zjistí selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (13). |
| --- | --- |

(21)

Vedoucí úlohu při zavádění a modernizaci širokopásmových sítí by měl hrát soukromý sektor, přičemž by se měl opírat o regulační rámec podporující hospodářskou soutěž a investice. V případě, kdy objem soukromých investic není dostatečný, měly by členské státy provést nezbytné kroky k dosažení cílů Digitální agendy pro Evropu. Veřejná finanční podpora pro širokopásmové sítě by měla být omezena na programy nebo iniciativy zaměřené na projekty, které nemohou být financovány pouze soukromým sektorem, což musí být doloženo předběžným hodnocením, kterým se zjistí selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (13).

| (22) | Finanční nástroj či nástroje pro širokopásmové sítě nemají vést k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže a k vytěsnění soukromých investic nebo vytvářet překážky, které soukromé investory odradí. Mají být zejména v souladu s články 101, 102, 106 a 107 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a ve vhodných případech s pokyny EU k použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí. |
| --- | --- |

(22)

Finanční nástroj či nástroje pro širokopásmové sítě nemají vést k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže a k vytěsnění soukromých investic nebo vytvářet překážky, které soukromé investory odradí. Mají být zejména v souladu s články 101, 102, 106 a 107 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a ve vhodných případech s pokyny EU k použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí.

| (23) | Prostředky z veřejných zdrojů na širokopásmové sítě mají být vydávány pouze na infrastruktury, jež jsou v souladu s platnými právními předpisy, zejména předpisy v oblasti hospodářské soutěže, a s nařízeným přístupem podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES (14). |
| --- | --- |

(23)

Prostředky z veřejných zdrojů na širokopásmové sítě mají být vydávány pouze na infrastruktury, jež jsou v souladu s platnými právními předpisy, zejména předpisy v oblasti hospodářské soutěže, a s nařízeným přístupem podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES (14).

| (24) | Vzhledem k tomu, že finanční zdroje, které jsou k dispozici v rámci nástroje pro propojení Evropy, jsou omezené, měla by se finanční pomoc zaměřit na vytvoření finančních mechanismů na úrovni Unie, které přilákají další investice, podpoří multiplikační efekt, a usnadní tak efektivní využívání soukromých a jiných veřejných investičních zdrojů. Díky tomuto přístupu vzniknou příznivé podmínky pro finanční příspěvky podniků a institucionálních subjektů, jejichž výše může výrazně překročit úroveň přímo způsobilého financování v rámci nástroje pro propojení Evropy. |
| --- | --- |

(24)

Vzhledem k tomu, že finanční zdroje, které jsou k dispozici v rámci nástroje pro propojení Evropy, jsou omezené, měla by se finanční pomoc zaměřit na vytvoření finančních mechanismů na úrovni Unie, které přilákají další investice, podpoří multiplikační efekt, a usnadní tak efektivní využívání soukromých a jiných veřejných investičních zdrojů. Díky tomuto přístupu vzniknou příznivé podmínky pro finanční příspěvky podniků a institucionálních subjektů, jejichž výše může výrazně překročit úroveň přímo způsobilého financování v rámci nástroje pro propojení Evropy.

| (25) | Vzhledem k omezeným finančním zdrojům v rámci nástroje pro propojení Evropy a v zájmu zajištění vhodného financování pro infrastruktury digitálních služeb by celková výše rozpočtových prostředků určených na širokopásmové připojení neměla překročit minimální částku nezbytnou k zajištění nákladově efektivní intervence, kterou je třeba stanovit prostřednictvím předběžného hodnocení a zohlednit přitom mimo jiné druh zamýšlených finančních nástrojů, potenciální pákový efekt pro minimální velikost projektového portfolia umožňující jeho účinné fungování a tržní podmínky. |
| --- | --- |

(25)

Vzhledem k omezeným finančním zdrojům v rámci nástroje pro propojení Evropy a v zájmu zajištění vhodného financování pro infrastruktury digitálních služeb by celková výše rozpočtových prostředků určených na širokopásmové připojení neměla překročit minimální částku nezbytnou k zajištění nákladově efektivní intervence, kterou je třeba stanovit prostřednictvím předběžného hodnocení a zohlednit přitom mimo jiné druh zamýšlených finančních nástrojů, potenciální pákový efekt pro minimální velikost projektového portfolia umožňující jeho účinné fungování a tržní podmínky.

| (26) | Podpora zavádění širokopásmových sítí poskytovaná v rámci nástroje pro propojení Evropy by měla doplňovat pomoc poskytovanou podle jiných unijních programů a iniciativ, včetně evropských strukturálních a investičních fondů, v případech, kdy je v rámci předběžného hodnocení zjištěno selhání trhu či nepříznivá investiční situace a kdy tak rozhodnou řídící orgány. Finanční pomoc pro zavádění širokopásmových sítí poskytovaná v rámci nástroje pro propojení Evropy by měla přispět k úsilí členských států, a to jak přímo, tak tím, že zajistí investiční nástroje pro dobrovolné, účelově vázané příspěvky z jiných zdrojů, včetně evropských strukturálních a investičních fondů, v důsledku čehož budou moci členské státy využít know-how a úspory z rozsahu, které skýtají nástroje řízené Unií, s cílem zlepšit efektivní využití veřejných prostředků. |
| --- | --- |

(26)

Podpora zavádění širokopásmových sítí poskytovaná v rámci nástroje pro propojení Evropy by měla doplňovat pomoc poskytovanou podle jiných unijních programů a iniciativ, včetně evropských strukturálních a investičních fondů, v případech, kdy je v rámci předběžného hodnocení zjištěno selhání trhu či nepříznivá investiční situace a kdy tak rozhodnou řídící orgány. Finanční pomoc pro zavádění širokopásmových sítí poskytovaná v rámci nástroje pro propojení Evropy by měla přispět k úsilí členských států, a to jak přímo, tak tím, že zajistí investiční nástroje pro dobrovolné, účelově vázané příspěvky z jiných zdrojů, včetně evropských strukturálních a investičních fondů, v důsledku čehož budou moci členské státy využít know-how a úspory z rozsahu, které skýtají nástroje řízené Unií, s cílem zlepšit efektivní využití veřejných prostředků.

| (27) | Financování v rámci nástroje pro propojení Evropy by v zájmu zajištění hospodářsky nejvýhodnějšího řešení a v důsledku omezených zdrojů mělo být poskytnuto na projekty, jež využívají z hlediska daného projektu nejvhodnější technologie, mohou podnítit inovativní obchodní modely a vykazují vysoký potenciál, pokud jde o replikaci. Pokud jsou projekty financovány prostřednictvím dobrovolných příspěvků v rámci nástroje pro propojení Evropy, například prostřednictvím evropských strukturálních a investičních fondů nebo vnitrostátních či regionálních finančních prostředků, měla by být kritéria způsobilosti pružnější a zohledňovat konkrétní situaci a podmínky v oblastech, kterým tyto finanční prostředky mají posloužit. |
| --- | --- |

(27)

Financování v rámci nástroje pro propojení Evropy by v zájmu zajištění hospodářsky nejvýhodnějšího řešení a v důsledku omezených zdrojů mělo být poskytnuto na projekty, jež využívají z hlediska daného projektu nejvhodnější technologie, mohou podnítit inovativní obchodní modely a vykazují vysoký potenciál, pokud jde o replikaci. Pokud jsou projekty financovány prostřednictvím dobrovolných příspěvků v rámci nástroje pro propojení Evropy, například prostřednictvím evropských strukturálních a investičních fondů nebo vnitrostátních či regionálních finančních prostředků, měla by být kritéria způsobilosti pružnější a zohledňovat konkrétní situaci a podmínky v oblastech, kterým tyto finanční prostředky mají posloužit.

| (28) | Unie může podpořit zavádění širokopásmových sítí, které přispívají k dosažení cílů Digitální agendy pro Evropu ve všech možných oblastech. Důležitými cíli Digitální agendy pro Evropu jsou zmenšení digitální propasti a zvýšení digitálního začleňování. Všechna opatření Unie v oblasti širokopásmového připojení by tak měla být zaměřena na zvláštní potřeby příměstských, venkovských, a zejména řídce osídlených a méně rozvinutých regionů, v nichž je nutné zavést připojení. To zahrnuje zavádění širokopásmových sítí za účelem propojení ostrovních, uzavřených, horských, odlehlých a okrajových regionů, včetně ostrovních členských států, s ústředními regiony Unie nebo opatření ke zlepšení spolehlivosti nebo kvality spojení mezi těmito regiony a ústředními regiony Unie. |
| --- | --- |

(28)

Unie může podpořit zavádění širokopásmových sítí, které přispívají k dosažení cílů Digitální agendy pro Evropu ve všech možných oblastech. Důležitými cíli Digitální agendy pro Evropu jsou zmenšení digitální propasti a zvýšení digitálního začleňování. Všechna opatření Unie v oblasti širokopásmového připojení by tak měla být zaměřena na zvláštní potřeby příměstských, venkovských, a zejména řídce osídlených a méně rozvinutých regionů, v nichž je nutné zavést připojení. To zahrnuje zavádění širokopásmových sítí za účelem propojení ostrovních, uzavřených, horských, odlehlých a okrajových regionů, včetně ostrovních členských států, s ústředními regiony Unie nebo opatření ke zlepšení spolehlivosti nebo kvality spojení mezi těmito regiony a ústředními regiony Unie.

| (29) | Pro dotvoření jednotného digitálního trhu je třeba podpořit slučitelnost programu týkajícího se nástroje pro propojení Evropy s vnitrostátními a regionálními činnostmi v oblasti širokopásmového připojení. |
| --- | --- |

(29)

Pro dotvoření jednotného digitálního trhu je třeba podpořit slučitelnost programu týkajícího se nástroje pro propojení Evropy s vnitrostátními a regionálními činnostmi v oblasti širokopásmového připojení.

| (30) | Při provádění tohoto nařízení by měla být forma finanční pomoci sladěna s povahou dotčených opatření. Platformy hlavních služeb, které nemohou být financovány z jiných zdrojů, by proto v oblasti infrastruktur digitálních služeb měly být upřednostněny pro financování, a to formou zadávání veřejných zakázek, nebo ve výjimečných případech formou grantů, zatímco na obecné služby by měla být poskytnuta pouze omezená finanční pomoc z nástroje pro propojení Evropy. Navíc by jakákoliv finanční pomoc z nástroje pro propojení Evropy měla být zaměřena na účinné využívání fondů Unie, a proto by širokopásmové sítě měly být podporovány finančními nástroji, které přinášejí větší pákový efekt než granty. |
| --- | --- |

(30)

Při provádění tohoto nařízení by měla být forma finanční pomoci sladěna s povahou dotčených opatření. Platformy hlavních služeb, které nemohou být financovány z jiných zdrojů, by proto v oblasti infrastruktur digitálních služeb měly být upřednostněny pro financování, a to formou zadávání veřejných zakázek, nebo ve výjimečných případech formou grantů, zatímco na obecné služby by měla být poskytnuta pouze omezená finanční pomoc z nástroje pro propojení Evropy. Navíc by jakákoliv finanční pomoc z nástroje pro propojení Evropy měla být zaměřena na účinné využívání fondů Unie, a proto by širokopásmové sítě měly být podporovány finančními nástroji, které přinášejí větší pákový efekt než granty.

| (31) | Intervence podle tohoto nařízení by měla být zaměřena na dosažení součinností a interoperability mezi různými projekty společného zájmu popsanými v příloze, jakož i s jinými infrastrukturami, včetně dopravních a energetických infrastruktur podporovaných v rámci nástroje pro propojení Evropy, příslušnými výzkumnými infrastrukturami podporovanými mimo jiné prostřednictvím programu Horizont 2020 a příslušnými infrastrukturami podporovanými z evropských strukturálních a investičních fondů, a zároveň by nemělo docházet ke zdvojování činností a nepřiměřenému administrativnímu zatížení. |
| --- | --- |

(31)

Intervence podle tohoto nařízení by měla být zaměřena na dosažení součinností a interoperability mezi různými projekty společného zájmu popsanými v příloze, jakož i s jinými infrastrukturami, včetně dopravních a energetických infrastruktur podporovaných v rámci nástroje pro propojení Evropy, příslušnými výzkumnými infrastrukturami podporovanými mimo jiné prostřednictvím programu Horizont 2020 a příslušnými infrastrukturami podporovanými z evropských strukturálních a investičních fondů, a zároveň by nemělo docházet ke zdvojování činností a nepřiměřenému administrativnímu zatížení.

| (32) | Finanční pomoc pro projekty společného zájmu by měla být doplněna horizontálními opatřeními, včetně technické pomoci, opatření na povzbuzení poptávky a koordinace, přičemž cílem by měl být co největší dopad intervence Unie. |
| --- | --- |

(32)

Finanční pomoc pro projekty společného zájmu by měla být doplněna horizontálními opatřeními, včetně technické pomoci, opatření na povzbuzení poptávky a koordinace, přičemž cílem by měl být co největší dopad intervence Unie.

| (33) | Při vyčleňování prostředků na intervenci v oblasti širokopásmových sítí by Komise měla vzít v úvahu výsledky hodnocení stávajících finančních nástrojů Unie. |
| --- | --- |

(33)

Při vyčleňování prostředků na intervenci v oblasti širokopásmových sítí by Komise měla vzít v úvahu výsledky hodnocení stávajících finančních nástrojů Unie.

| (34) | Komisi by měla být nápomocna odborná skupina složená ze zástupců všech členských států za účelem konzultací a podpory mimo jiné při monitorování provádění tohoto nařízení, plánování, hodnocení a řešení problémů s prováděním. |
| --- | --- |

(34)

Komisi by měla být nápomocna odborná skupina složená ze zástupců všech členských států za účelem konzultací a podpory mimo jiné při monitorování provádění tohoto nařízení, plánování, hodnocení a řešení problémů s prováděním.

| (35) | Odborná skupina by měla rovněž spolupracovat se subjekty podílejícími se na provádění tohoto nařízení, například s místními a regionálními orgány, poskytovateli přístupu k internetu, administrátory veřejných sítí a výrobci součástí, jakož i s vnitrostátními regulačními orgány a se Sdružením evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC), zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1211/2009 (15). |
| --- | --- |

(35)

Odborná skupina by měla rovněž spolupracovat se subjekty podílejícími se na provádění tohoto nařízení, například s místními a regionálními orgány, poskytovateli přístupu k internetu, administrátory veřejných sítí a výrobci součástí, jakož i s vnitrostátními regulačními orgány a se Sdružením evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC), zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1211/2009 (15).

| (36) | Nařízením (EU) č. 1316/2013 se zřizuje koordinační výbor pro nástroj pro propojení Evropy, který je rovněž výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (16). Nařízení (EU) č. 1316/2013 na Komisi dále přenáší pravomoci přijímat v souladu s přezkumným postupem roční a víceleté pracovní programy, mimo jiné pro odvětví telekomunikací, které je předmětem tohoto nařízení. V tomto ohledu je důležité upřesnit, že členské státy by při projednávání otázek souvisejících s tímto nařízením, zejména návrhů ročních a víceletých pracovních programů, měli v koordinačním výboru pro nástroj pro propojení Evropy zastupovat odborníci z odvětví telekomunikační infrastruktury. |
| --- | --- |

(36)

Nařízením (EU) č. 1316/2013 se zřizuje koordinační výbor pro nástroj pro propojení Evropy, který je rovněž výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (16). Nařízení (EU) č. 1316/2013 na Komisi dále přenáší pravomoci přijímat v souladu s přezkumným postupem roční a víceleté pracovní programy, mimo jiné pro odvětví telekomunikací, které je předmětem tohoto nařízení. V tomto ohledu je důležité upřesnit, že členské státy by při projednávání otázek souvisejících s tímto nařízením, zejména návrhů ročních a víceletých pracovních programů, měli v koordinačním výboru pro nástroj pro propojení Evropy zastupovat odborníci z odvětví telekomunikační infrastruktury.

| (37) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž koordinovaného rozvoje transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jich, z důvodu přeshraniční povahy podporovaných infrastruktur a dopadů na celé území Unie, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(37)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž koordinovaného rozvoje transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jich, z důvodu přeshraniční povahy podporovaných infrastruktur a dopadů na celé území Unie, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (38) | Za účelem podpory projektů společného zájmu v odvětví dopravy, telekomunikačních infrastruktur a energie stanoví nařízení (EU) č. 1316/2013 podmínky, metody a postupy pro poskytování finanční pomoci Unie na transevropské sítě. Stanoví také rozčlenění zdrojů, které mají být k dispozici podle nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 ve všech třech odvětvích. Nařízení (EU) č. 1316/2013 je použitelné od 1. ledna 2014. Je tedy vhodné sladit uplatňování tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1316/2013 a nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 Toto nařízení by se tedy mělo použít od 1. ledna 2014. |
| --- | --- |

(38)

Za účelem podpory projektů společného zájmu v odvětví dopravy, telekomunikačních infrastruktur a energie stanoví nařízení (EU) č. 1316/2013 podmínky, metody a postupy pro poskytování finanční pomoci Unie na transevropské sítě. Stanoví také rozčlenění zdrojů, které mají být k dispozici podle nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 ve všech třech odvětvích. Nařízení (EU) č. 1316/2013 je použitelné od 1. ledna 2014. Je tedy vhodné sladit uplatňování tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1316/2013 a nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 Toto nařízení by se tedy mělo použít od 1. ledna 2014.

| (39) | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1336/97/ES (17) by mělo být zrušeno, |
| --- | --- |

(39)

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1336/97/ES (17) by mělo být zrušeno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

1.   Tímto nařízením se stanoví hlavní směry pro včasné zavedení a interoperabilitu projektů společného zájmu v oblasti transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury.

2.   Toto nařízení stanoví zejména:

| a) | cíle a operační priority projektů společného zájmu; |
| --- | --- |

a)

cíle a operační priority projektů společného zájmu;

| b) | určení projektů společného zájmu; |
| --- | --- |

b)

určení projektů společného zájmu;

| c) | kritéria, podle kterých jsou opatření přispívající k projektům společného zájmu způsobilá pro finanční pomoc Unie v souladu s nařízením (EU) č. 1316/2013 pro účely rozvoje, realizace, zavádění, vzájemného propojení a interoperability těchto projektů; |
| --- | --- |

c)

kritéria, podle kterých jsou opatření přispívající k projektům společného zájmu způsobilá pro finanční pomoc Unie v souladu s nařízením (EU) č. 1316/2013 pro účely rozvoje, realizace, zavádění, vzájemného propojení a interoperability těchto projektů;

| d) | priority z hlediska financování poskytovaného pro projekty společného zájmu. |
| --- | --- |

d)

priority z hlediska financování poskytovaného pro projekty společného zájmu.

Článek 2

Definice

1.   Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 1316/2013.

2.   Pro účely tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1316/2013 se dále rozumí:

| a) | „telekomunikační infrastrukturou“ širokopásmové sítě a infrastruktury digitálních služeb; |
| --- | --- |

a)

„telekomunikační infrastrukturou“ širokopásmové sítě a infrastruktury digitálních služeb;

| b) | „infrastrukturami digitálních služeb“ infrastruktury, které umožňují elektronické poskytování síťových služeb, zpravidla po internetu, které zajišťují transevropské interoperabilní služby společného zájmu pro občany, podniky nebo veřejné orgány a které jsou tvořeny platformami hlavních služeb a obecnými službami; |
| --- | --- |

b)

„infrastrukturami digitálních služeb“ infrastruktury, které umožňují elektronické poskytování síťových služeb, zpravidla po internetu, které zajišťují transevropské interoperabilní služby společného zájmu pro občany, podniky nebo veřejné orgány a které jsou tvořeny platformami hlavních služeb a obecnými službami;

| c) | „stavebními prvky“ základní infrastruktury digitálních služeb, které jsou základním předpokladem pro opětovné využití ve složitějších infrastrukturách digitálních služeb; |
| --- | --- |

c)

„stavebními prvky“ základní infrastruktury digitálních služeb, které jsou základním předpokladem pro opětovné využití ve složitějších infrastrukturách digitálních služeb;

| d) | „platformami hlavních služeb“ ústřední uzly infrastruktur digitálních služeb, jejichž účelem je zajišťovat transevropské propojení, přístup a interoperabilitu a které jsou otevřené členským státům a mohou být otevřené i jiným subjektům; |
| --- | --- |

d)

„platformami hlavních služeb“ ústřední uzly infrastruktur digitálních služeb, jejichž účelem je zajišťovat transevropské propojení, přístup a interoperabilitu a které jsou otevřené členským státům a mohou být otevřené i jiným subjektům;

| e) | „obecnými službami“ vstupní služby spojující jednu či více vnitrostátních infrastruktur s platformou nebo platformami hlavních služeb; |
| --- | --- |

e)

„obecnými službami“ vstupní služby spojující jednu či více vnitrostátních infrastruktur s platformou nebo platformami hlavních služeb;

| f) | „širokopásmovými sítěmi“ pevné a bezdrátové přístupové sítě, pomocná infrastruktura a hlavní sítě schopné zajistit spojení o velmi vysokých rychlostech; |
| --- | --- |

f)

„širokopásmovými sítěmi“ pevné a bezdrátové přístupové sítě, pomocná infrastruktura a hlavní sítě schopné zajistit spojení o velmi vysokých rychlostech;

| g) | „horizontálními opatřeními“ studie ve smyslu čl. 2 bodu 6 nařízení (EU) č. 1316/2013, a podpůrná opatření programu ve smyslu čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 1316/2013. |
| --- | --- |

g)

„horizontálními opatřeními“ studie ve smyslu čl. 2 bodu 6 nařízení (EU) č. 1316/2013, a podpůrná opatření programu ve smyslu čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 1316/2013.

Článek 3

Cíle

1.   Projekty společného zájmu přispívají k dosažení obecných cílů uvedených v článku 3 nařízení (EU) č. 1316/2013.

2.   Kromě obecných cílů sledují projekty společného zájmu jeden nebo několik těchto specifických cílů:

| a) | hospodářský růst a podpora dokončení a fungování vnitřního trhu, což povede ke zvýšení konkurenceschopnosti evropského hospodářství, včetně malých a středních podniků; |
| --- | --- |

a)

hospodářský růst a podpora dokončení a fungování vnitřního trhu, což povede ke zvýšení konkurenceschopnosti evropského hospodářství, včetně malých a středních podniků;

| b) | zlepšení každodenního života občanů, podniků a veřejných orgánů, na všech úrovních, podporou širokopásmových sítí, propojení a interoperability vnitrostátních, regionálních a místních širokopásmových sítí, nediskriminačního přístupu k těmto sítím a digitálního začlenění. |
| --- | --- |

b)

zlepšení každodenního života občanů, podniků a veřejných orgánů, na všech úrovních, podporou širokopásmových sítí, propojení a interoperability vnitrostátních, regionálních a místních širokopásmových sítí, nediskriminačního přístupu k těmto sítím a digitálního začlenění.

3.   K dosažení cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 přispívají tyto operační priority:

| a) | interoperabilita, propojení, udržitelné zavádění, provoz a modernizace transevropských infrastruktur digitálních služeb, jakož i koordinace na evropské úrovni; |
| --- | --- |

a)

interoperabilita, propojení, udržitelné zavádění, provoz a modernizace transevropských infrastruktur digitálních služeb, jakož i koordinace na evropské úrovni;

| b) | efektivní tok investic soukromého a veřejného sektoru s cílem stimulovat zavádění a modernizaci širokopásmových sítí, a přispět tak k dosažení cílů širokopásmového připojení stanovených v Digitální agendě pro Evropu. |
| --- | --- |

b)

efektivní tok investic soukromého a veřejného sektoru s cílem stimulovat zavádění a modernizaci širokopásmových sítí, a přispět tak k dosažení cílů širokopásmového připojení stanovených v Digitální agendě pro Evropu.

Článek 4

Projekty společného zájmu

1.   Účelem projektů společného zájmu je zejména:

| a) | vytvořit nebo rozšířit interoperabilní a pokud možno mezinárodně slučitelné platformy hlavních služeb, spolu s obecnými službami pro infrastruktury digitálních služeb; |
| --- | --- |

a)

vytvořit nebo rozšířit interoperabilní a pokud možno mezinárodně slučitelné platformy hlavních služeb, spolu s obecnými službami pro infrastruktury digitálních služeb;

| b) | zajistit efektivní investiční nástroje pro širokopásmové sítě, přilákat nové kategorie investorů a navrhovatelů projektů a podpořit replikovatelnost inovačních projektů a obchodních modelů. |
| --- | --- |

b)

zajistit efektivní investiční nástroje pro širokopásmové sítě, přilákat nové kategorie investorů a navrhovatelů projektů a podpořit replikovatelnost inovačních projektů a obchodních modelů.

2.   Projekty společného zájmu mohou zahrnovat celý cyklus, včetně studií proveditelnosti, provádění, nepřetržité činnosti a modernizace, koordinace a hodnocení.

3.   Projekty společného zájmu mohou být podporovány prostřednictvím horizontálních opatření.

4.   Projekty společného zájmu a opatření, která k nim přispívají, jsou podrobněji popsány v příloze.

Článek 5

Metody intervence

1.   V oblasti infrastruktur digitálních služeb realizuje platformy hlavních služeb v prvé řadě Unie, zatímco obecné služby realizují strany, které vytváří napojení na příslušnou platformu hlavních služeb. Investice do širokopásmových sítí poskytuje převážně soukromý sektor, který se opírá o regulační rámec podporující hospodářskou soutěž a investice. Veřejná podpora pro širokopásmové sítě je poskytována pouze v případě selhání trhu či nepříznivé investiční situace.

2.   Členské státy a jiné subjekty, které jsou pověřeny prováděním projektů společného zájmu nebo k nim přispívají, se vybízejí, aby přijaly opatření nezbytná k usnadnění provádění projektů společného zájmu. Konečné rozhodnutí o provádění projektu společného zájmu, který se vztahuje na území některého členského státu, se přijme až poté, co je tento členský stát schválí.

3.   Opatření přispívající k projektům společného zájmu splňujícím kritéria uvedená v článku 6 tohoto nařízení jsou způsobilá pro finanční pomoc Unie na základě podmínek a nástrojů, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1316/2013. Finanční podpora je poskytována v souladu s příslušnými pravidly a postupy přijatými Unií, prioritami financování stanovenými v článku 6 tohoto nařízení a dostupností zdrojů, přičemž se přihlíží ke zvláštním potřebám příjemců:

4.   opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktur digitálních služeb jsou podpořena:

| a) | zadáváním veřejných zakázek; nebo |
| --- | --- |

a)

zadáváním veřejných zakázek; nebo

| b) | granty. |
| --- | --- |

b)

granty.

5.   opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti širokopásmových sítí jsou podpořena:

| a) | finančními nástroji vymezenými v nařízení (EU) č. 1316/2013, které mohou být doplněny dalšími příspěvky z jiných odvětví nástroje pro propojení Evropy, jiných nástrojů, programů a rozpočtových položek v rozpočtu Unie, od členských států, včetně regionálních a místních orgánů a jiných investorů, včetně soukromých investorů, v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1316/2013; nebo |
| --- | --- |

a)

finančními nástroji vymezenými v nařízení (EU) č. 1316/2013, které mohou být doplněny dalšími příspěvky z jiných odvětví nástroje pro propojení Evropy, jiných nástrojů, programů a rozpočtových položek v rozpočtu Unie, od členských států, včetně regionálních a místních orgánů a jiných investorů, včetně soukromých investorů, v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1316/2013; nebo

| b) | kombinací finančních nástrojů a grantů z veřejných zdrojů jiných než nástroj pro propojení Evropy, ať už jsou to veřejné zdroje na úrovni Unie, nebo na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

b)

kombinací finančních nástrojů a grantů z veřejných zdrojů jiných než nástroj pro propojení Evropy, ať už jsou to veřejné zdroje na úrovni Unie, nebo na vnitrostátní úrovni;

6.   horizontální opatření jsou podpořena:

| a) | zadáváním veřejných zakázek; nebo |
| --- | --- |

a)

zadáváním veřejných zakázek; nebo

| b) | granty. |
| --- | --- |

b)

granty.

7.   Celková částka rozpočtových prostředků přidělených na finanční nástroje pro širokopásmové sítě nepřekročí minimální částku nezbytnou k zajištění nákladově efektivních intervencí, které se stanoví na základě předběžného hodnocení uvedeného v čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1316/2013.

Tato částka představuje 15 % z finančního krytí určeného pro odvětví telekomunikací uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1316/2013.

8.   Nejméně třetina projektů širokopásmového připojení, které získávají finanční pomoc podle tohoto nařízení, je zaměřena na dosažení rychlosti širokopásmového připojení vyšší než 100 Mb/s.

9.   Evropský parlament a Rada mohou na návrh Komise a v návaznosti na zprávu uvedenou v čl. 8 odst. 6 upravit částku stanovenou podle odstavce 7 tohoto článku a podíl projektů uvedený v odstavci 8 tohoto článku.

10.   Je-li podpora z nástroje pro propojení Evropy doplňkem podpory z evropských strukturálních a investičních fondů a jiné přímé veřejné podpory, může být dosažení součinností mezi opatřeními v rámci nástroje pro propojení Evropy a podporou z evropských strukturálních a investičních fondů posíleno využitím vhodného mechanismu koordinace.

Článek 6

Kritéria způsobilosti a priority financování

1.   Aby byla opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktur digitálních služeb způsobilá pro financování, musí splňovat všechna tato kritéria:

| a) | být dostatečně vyspělá, aby mohla být zavedena, což musí být doloženo zejména úspěšnou realizací pilotních projektů v rámci programů, jako jsou například programy Unie související s inovacemi a výzkumem; |
| --- | --- |

a)

být dostatečně vyspělá, aby mohla být zavedena, což musí být doloženo zejména úspěšnou realizací pilotních projektů v rámci programů, jako jsou například programy Unie související s inovacemi a výzkumem;

| b) | přispívat k politikám a činnostem Unie na podporu vnitřního trhu; |
| --- | --- |

b)

přispívat k politikám a činnostem Unie na podporu vnitřního trhu;

| c) | přinášet evropskou přidanou hodnotu a zahrnovat strategii a plán pro dlouhodobou udržitelnost, případně financováním ze zdrojů jiných než z nástroje pro propojení Evropy, přičemž kvalita této strategie musí být prokázána na základě posouzení proveditelnosti a poměru nákladů a přínosů. Tuto strategii je v případě potřeby nutné aktualizovat; |
| --- | --- |

c)

přinášet evropskou přidanou hodnotu a zahrnovat strategii a plán pro dlouhodobou udržitelnost, případně financováním ze zdrojů jiných než z nástroje pro propojení Evropy, přičemž kvalita této strategie musí být prokázána na základě posouzení proveditelnosti a poměru nákladů a přínosů. Tuto strategii je v případě potřeby nutné aktualizovat;

| d) | být v souladu s mezinárodními nebo evropskými normami nebo s otevřenými specifikacemi a směry pro interoperabilitu, jako je Evropský rámec interoperability, a vycházet ze stávajících řešení. |
| --- | --- |

d)

být v souladu s mezinárodními nebo evropskými normami nebo s otevřenými specifikacemi a směry pro interoperabilitu, jako je Evropský rámec interoperability, a vycházet ze stávajících řešení.

2.   Výběr opatření přispívajících k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktur digitálních služeb, jež mají být financovány podle nástroje pro propojení Evropy, jakož i úroveň jejich financování se stanoví v rámci ročního pracovního programu uvedeného v čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1316/2013.

3.   Nejvyšší prioritu pro financování mají stavební prvky, které jsou nezbytné pro rozvoj, zavádění a provoz ostatních infrastruktur digitálních služeb uvedených v oddílu 1.1 přílohy a u nichž je prokazatelný předpoklad, že pro tyto účely budou mít využití.

4.   Druhou nejvyšší prioritu mají jiné infrastruktury digitálních služeb, jejichž účelem je podpora práva, politik a programů Unie, uvedených v oddílu 1.2 a 1.3 přílohy, a jež jsou pokud možno založeny na stávajících stavebních prvcích.

5.   Podpora platforem hlavních služeb má přednost před podporou obecných služeb.

6.   V ročních a víceletých pracovních programech uvedených v článku 17 nařízení (EU) č. 1316/2013 mohou být na základě cílů stanovených v článku 3 tohoto nařízení, popisu projektů společného zájmu v příloze tohoto nařízení a s ohledem na dostupné rozpočtové prostředky stanovena další kritéria, pokud jde o způsobilost a prioritu v oblasti infrastruktur digitálních služeb.

7.   Aby byla opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti širokopásmových sítí způsobilá pro financování, musí splňovat všechna tato kritéria:

| a) | významně přispívat k plnění cílů Digitální agendy pro Evropu; |
| --- | --- |

a)

významně přispívat k plnění cílů Digitální agendy pro Evropu;

| b) | být dostatečně vyspělé z hlediska fáze vývoje projektu a přípravné fáze a stavět na účinných mechanismech realizace; |
| --- | --- |

b)

být dostatečně vyspělé z hlediska fáze vývoje projektu a přípravné fáze a stavět na účinných mechanismech realizace;

| c) | nabízet řešení selhání trhu nebo nepříznivých investičních situací; |
| --- | --- |

c)

nabízet řešení selhání trhu nebo nepříznivých investičních situací;

| d) | nesmí vést k narušení trhu nebo k vytěsňování soukromých investic; |
| --- | --- |

d)

nesmí vést k narušení trhu nebo k vytěsňování soukromých investic;

| e) | využívat technologii považovanou za nejvhodnější k řešení potřeb dotčené zeměpisné oblasti, přičemž se berou v úvahu zeměpisné, sociální a ekonomické faktory na základě objektivních kritérií a v souladu se zásadou technologické neutrality; |
| --- | --- |

e)

využívat technologii považovanou za nejvhodnější k řešení potřeb dotčené zeměpisné oblasti, přičemž se berou v úvahu zeměpisné, sociální a ekonomické faktory na základě objektivních kritérií a v souladu se zásadou technologické neutrality;

| f) | zavádět technologii, jež je pro konkrétní projekt nejvhodnější, a současně nabízet nejlepší možnou rovnováhu mezi nejvyspělejšími technologiemi z hlediska kapacity toku údajů, bezpečnosti přenosu, odolnosti sítě a nákladové efektivnosti; |
| --- | --- |

f)

zavádět technologii, jež je pro konkrétní projekt nejvhodnější, a současně nabízet nejlepší možnou rovnováhu mezi nejvyspělejšími technologiemi z hlediska kapacity toku údajů, bezpečnosti přenosu, odolnosti sítě a nákladové efektivnosti;

| g) | disponovat vysokým potenciálem replikovatelnosti nebo být založeny na inovativních obchodních modelech. |
| --- | --- |

g)

disponovat vysokým potenciálem replikovatelnosti nebo být založeny na inovativních obchodních modelech.

8.   Kritéria uvedená v odst. 7 písm. g) tohoto článku se nevyžadují pro projekty financované z dodatečných účelově vázaných příspěvků poskytnutých v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1316/2013.

9.   Aby byla horizontální opatření způsobilá pro financování, musí splňovat jedno z těchto kritérií:

| a) | připravovat nebo podporovat opatření provádění při jejich zavádění, řízení a řešení stávajících či vznikajících problémů při provádění; |
| --- | --- |

a)

připravovat nebo podporovat opatření provádění při jejich zavádění, řízení a řešení stávajících či vznikajících problémů při provádění;

| b) | vytvářet novou poptávku po infrastrukturách digitálních služeb. |
| --- | --- |

b)

vytvářet novou poptávku po infrastrukturách digitálních služeb.

Článek 7

Spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi

1.   Unie může navazovat kontakty, projednávat a vyměňovat si informace a spolupracovat s veřejnými orgány nebo jakoukoli jinou organizací ve třetích zemích za účelem dosažení každého cíle sledovaného tímto nařízením. Kromě jiných cílů bude tato spolupráce usilovat o podporu interoperability mezi sítěmi v oblasti telekomunikační infrastruktury v Unii a podobnými sítěmi třetích zemí.

2.   Země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru, mohou být zapojeny do odvětví v rámci nástroje pro propojení Evropy zahrnujícího telekomunikační infrastrukturu v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o EHP.

3.   Odchylně od čl. 8 odst. 3 a čl. 9 odst. 4 nařízení (EU) č. 1316/2013, mohou být přistupující země a kandidátské země využívající předvstupní strategie zapojeny do odvětví v rámci nástroje pro propojení Evropy zahrnujícího telekomunikační infrastrukturu v souladu s dohodami, které s Unií podepsaly.

4.   Pro účely účasti zemí ESVO se odvětví v rámci nástroje pro propojení Evropy zahrnující telekomunikační infrastrukturu považuje za zvláštní program.

Článek 8

Výměna informací, monitorování a podávání zpráv

1.   Na základě informací obdržených podle čl. 22 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1316/2013 si členské státy a Komise vyměňují informace a osvědčené postupy týkající se pokroku dosaženého v provádění tohoto nařízení. Členské státy do tohoto procesu ve vhodných případech zapojí místní a regionální orgány. Komise zveřejní celoroční přehled těchto informací a předloží ho Evropskému parlamentu a Radě.

2.   Komisi poskytuje poradenství a je nápomocna skupina odborníků složená z jednoho zástupce každého státu. Tato skupina odborníků je Komisi nápomocna zejména při:

| a) | monitorování provádění tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

monitorování provádění tohoto nařízení;

| b) | zohledňování vnitrostátních plánů a vnitrostátních strategií, kde je to případné; |
| --- | --- |

b)

zohledňování vnitrostátních plánů a vnitrostátních strategií, kde je to případné;

| c) | realizaci opatření pro hodnocení provádění pracovních programů z finančního a technického hlediska; |
| --- | --- |

c)

realizaci opatření pro hodnocení provádění pracovních programů z finančního a technického hlediska;

| d) | řešení stávajících nebo vznikajících problémů souvisejících s realizací projektu. |
| --- | --- |

d)

řešení stávajících nebo vznikajících problémů souvisejících s realizací projektu.

| e) | vymezování strategických směrů před tím, než dojde k vypracování ročního a víceletého pracovního programu, které jsou uvedeny v článku 17 nařízení (EU) č. 1316/2013, přičemž zvláštní pozornost věnuje výběru a stažení opatřeních přispívajících k projektům společného zájmu a rozdělení rozpočtových prostředků, jakož i revizi těchto pracovních programů. |
| --- | --- |

e)

vymezování strategických směrů před tím, než dojde k vypracování ročního a víceletého pracovního programu, které jsou uvedeny v článku 17 nařízení (EU) č. 1316/2013, přičemž zvláštní pozornost věnuje výběru a stažení opatřeních přispívajících k projektům společného zájmu a rozdělení rozpočtových prostředků, jakož i revizi těchto pracovních programů.

3.   Skupina odborníků může rovněž posuzovat jakékoli jiné otázky týkající se rozvoje transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury.

4.   Komise skupinu odborníků informuje o pokroku při provádění ročních a víceletých pracovních programů, které jsou uvedeny v článku 17 nařízení (EU) č. 1316/2013.

5.   Skupina odborníků spolupracuje se subjekty zapojenými do plánování, rozvoje a správy digitálních sítí a služeb, jakož i s dalšími příslušnými zúčastněnými stranami.

Komise a další subjekty pověřené prováděním tohoto nařízení, například Evropská investiční banka, věnují doporučením skupiny odborníků zvláštní pozornost.

6.   V souvislosti s hodnocením v polovině období a následným hodnocením nařízení (EU) č. 1316/2013, uvedeným v článku 27 tohoto nařízení, a za pomoci skupiny odborníků Komise uveřejní zprávu o pokroku v provádění tohoto nařízení. Uvedená zpráva se předloží Evropskému parlamentu a Radě.

7.   Zpráva bude obsahovat hodnocení pokroku, jehož bylo dosaženo při rozvoji a provádění projektů společného zájmu, včetně případných zpoždění v provádění a zaznamenaných obtíží, jakož i informace o závazcích a platbách.

8.   Komise v těchto zprávách rovněž vyhodnotí, zda oblast působnosti projektů společného zájmu nadále odráží technologický rozvoj a inovace, stejně jako vývoj právních předpisů či vývoj trhu a hospodářský vývoj, a zda by s ohledem na tento vývoj a potřebu dlouhodobé udržitelnosti měla být finanční podpora některého projektu společného zájmu postupně ukončena nebo poskytována z jiných zdrojů. U projektů, které mohou mít významný dopad na životní prostředí, zahrnují tyto zprávy analýzu vlivu na životní prostředí s případným přihlédnutím k potřebě přizpůsobení se změně klimatu a zmírnění jejího dopadu a k odolnosti vůči živelným pohromám. Takové hodnocení lze uskutečnit rovněž kdykoli jindy, považuje-li se to za vhodné.

9.   Dosažení specifických cílů stanovených v článku 3 se posuzuje ex post mimo jiné na základě:

| a) | dostupnosti infrastruktur digitálních služeb, měřeno podle počtu členských států napojených na každou infrastrukturu digitálních služeb; |
| --- | --- |

a)

dostupnosti infrastruktur digitálních služeb, měřeno podle počtu členských států napojených na každou infrastrukturu digitálních služeb;

| b) | procentuálního podílu občanů a podniků využívajících infrastruktur digitálních služeb a přeshraniční dostupnosti těchto služeb; |
| --- | --- |

b)

procentuálního podílu občanů a podniků využívajících infrastruktur digitálních služeb a přeshraniční dostupnosti těchto služeb;

| c) | objemu získaných investic v oblasti širokopásmových sítí a pákového efektu, v případě projektů financovaných z příspěvků z veřejných zdrojů uvedených v čl. 5 odst. 5 písm. b). |
| --- | --- |

c)

objemu získaných investic v oblasti širokopásmových sítí a pákového efektu, v případě projektů financovaných z příspěvků z veřejných zdrojů uvedených v čl. 5 odst. 5 písm. b).

Článek 9

Zrušení

Rozhodnutí č. 1336/97/ES se zrušuje.

Článek 10

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2014.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 11. března 2014.

Za Evropský parlament

předseda

M. SCHULZ

Za Radu

předseda

D. KOURKOULAS

---

(1)  Stanovisko ze dne 22. února 2012 (Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 120) a stanovisko ze dne 16. října 2013 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Úř. věst. C 225, 27.7.2012, s. 211 a Úř. věst. C 365, 5.12.2013, s. 116.

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 26. února 2014 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 11. března 2014.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129).

4

(5)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 922/2009/ES ze dne 16. září 2009 o řešeních interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA) (Úř. věst. L 260, 3.10.2009, s. 20).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1286/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí akční program ke zlepšení fungování systémů zdanění v Evropské unii na období 2014-2020 (Fiscalis 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1482/2007/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 25).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 104).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12).

8

(9)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES ze dne 24. října 2006, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013) (Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15).

9

(10)  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

10

(11)  Úř. věst. C 169, 15.6.2012, s. 5.

11

(12)  Úř. věst. C 33 E, 5.2.2013, s. 89.

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).

13

(14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení (přístupová směrnice) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 7).

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1211/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o zřízení Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) a Úřadu (Úř. věst. L 337, 18.12.2009, s. 1).

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

16

(17)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1336/97/ES ze dne 17. června 1997, kterým se stanoví řada hlavních směrů pro transevropské telekomunikační sítě (Úř. věst. L 183, 11.7.1997, s. 12).

17

---

PŘÍLOHA

PROJEKTY SPOLEČNÉHO ZÁJMU

ODDÍL 1.   INFRASTRUKTURY DIGITÁLNÍCH SLUŽEB

Intervence v oblasti infrastruktury digitálních služeb se obvykle opírají o dvouvrstvový přístup: platformy hlavních služeb a obecné služby. Platforma hlavních služeb je nezbytným předpokladem pro vytvoření infrastruktury digitálních služeb.

Platformy hlavních služeb řeší potřeby projektů společného zájmu, pokud jde o interoperabilitu a bezpečnost. Jsou určeny k tomu, aby umožnily digitální interakci mezi veřejnými orgány a občany, mezi veřejnými orgány a podniky a organizacemi nebo mezi veřejnými orgány různých členských států navzájem prostřednictvím standardizovaných přeshraničních a snadno použitelných interaktivních platforem.

Infrastruktury digitálních služeb plnící úlohu stavebních prvků mají přednost před ostatními infrastrukturami digitálních služeb, protože prvně jmenované jsou základním předpokladem pro druhé. Obecné služby poskytují připojení k platformám hlavních služeb a umožňují vnitrostátním službám s přidanou hodnotou tyto platformy hlavních služeb využívat. Představují kanály mezi vnitrostátními službami a platformami hlavních služeb a umožňují vnitrostátním veřejným orgánům a organizacím, podnikům nebo občanům přístup k platformě hlavních služeb za účelem přeshraničních transakcí. Je nutné zajistit kvalitu služeb a podporu zúčastněným stranám, které se přeshraničních transakcí účastní. Musí podporovat a stimulovat zavádění platforem hlavních služeb.

Nelze se zaměřovat výhradně na vytvoření infrastruktur digitálních služeb a související služby, ale také na správu a řízení v souvislosti s provozováním těchto platforem.

Nové platformy hlavních služeb musí zejména vycházet z již existujících platforem a jejich stavebních prvků nebo se musí, je-li to možné, přidávat stavební prvky nové.

| 1. | Stavební prvky, jež byly určeny k zařazení do pracovních programů, jež jsou předmětem čl. 6 odst. 1 a 3, jsou tyto:






  a) | Elektronická identifikace a ověřování pravosti: jedná se o služby, které umožňují přeshraniční rozpoznávání a ověřování pravosti elektronické identifikace a elektronických podpisů. |
| --- | --- | --- |

1.

Stavební prvky, jež byly určeny k zařazení do pracovních programů, jež jsou předmětem čl. 6 odst. 1 a 3, jsou tyto:

a)

Elektronická identifikace a ověřování pravosti: jedná se o služby, které umožňují přeshraniční rozpoznávání a ověřování pravosti elektronické identifikace a elektronických podpisů.

| b) | Elektronické doručování dokumentů: jedná se o služby pro zabezpečené, sledovatelné přeshraniční předávání elektronických dokumentů. |
| --- | --- |

b)

Elektronické doručování dokumentů: jedná se o služby pro zabezpečené, sledovatelné přeshraniční předávání elektronických dokumentů.

| c) | Automatizovaný překlad: jedná se o strojový překladač a specializované jazykové zdroje, včetně nezbytných nástrojů a programovacích rozhraní, potřebné k provozování celoevropských digitálních služeb ve vícejazyčném prostředí. |
| --- | --- |

c)

Automatizovaný překlad: jedná se o strojový překladač a specializované jazykové zdroje, včetně nezbytných nástrojů a programovacích rozhraní, potřebné k provozování celoevropských digitálních služeb ve vícejazyčném prostředí.

| d) | Podpora kritických digitálních infrastruktur: jedná se o komunikační kanály a platformy, jejichž účelem je v celé Unii zvýšit schopnost připravenosti, sdílení informací, koordinace a reakce na kybernetické hrozby. |
| --- | --- |

d)

Podpora kritických digitálních infrastruktur: jedná se o komunikační kanály a platformy, jejichž účelem je v celé Unii zvýšit schopnost připravenosti, sdílení informací, koordinace a reakce na kybernetické hrozby.

| e) | Elektronická fakturace: jedná se o služby umožňující bezpečnou elektronickou výměnu faktur. |
| --- | --- |

e)

Elektronická fakturace: jedná se o služby umožňující bezpečnou elektronickou výměnu faktur.

| 2. | Již zavedené infrastruktury digitálních služeb, které byly konkrétně určeny jako způsobilé pro financování přispívající k nepřerušenému poskytování služby, které jsou předmětem čl. 6 odst. 1:






  a) | Přístup k digitálním zdrojům evropského dědictví. Jedná se o platformu hlavních služeb založenou na stávajícím portálu Europeana. Platforma zajišťuje přístupové místo k obsahu Europeany v oblasti kulturního dědictví na úrovni jednotlivých položek, soubor specifikací rozhraní pro interakci s infrastrukturou (vyhledávání dat, jejich stahování), podporu adaptace metadat a zpracování nového obsahu a také informace o podmínkách opakovaného použití obsahu přístupného prostřednictvím této infrastruktury. |
| --- | --- | --- |

2.

Již zavedené infrastruktury digitálních služeb, které byly konkrétně určeny jako způsobilé pro financování přispívající k nepřerušenému poskytování služby, které jsou předmětem čl. 6 odst. 1:

a)

Přístup k digitálním zdrojům evropského dědictví. Jedná se o platformu hlavních služeb založenou na stávajícím portálu Europeana. Platforma zajišťuje přístupové místo k obsahu Europeany v oblasti kulturního dědictví na úrovni jednotlivých položek, soubor specifikací rozhraní pro interakci s infrastrukturou (vyhledávání dat, jejich stahování), podporu adaptace metadat a zpracování nového obsahu a také informace o podmínkách opakovaného použití obsahu přístupného prostřednictvím této infrastruktury.

| b) | Infrastruktura služeb bezpečnějšího internetu. Jedná se o platformu pro získávání, provoz a údržbu sdílených výpočetních zařízení, databází, softwarových nástrojů a výměnu osvědčených postupů pro centra pro bezpečnější internet v členských státech. Zahrnuty jsou rovněž podpůrné služby pro zpracování hlášení obsahu týkajícího se sexuálního zneužívání dětí na internetu, jakož i spojení s policejními orgány včetně mezinárodních organizací, jako je Interpol, a případně odstraňování tohoto obsahu příslušnými internetovými stránkami. Tato činnost bude podporována společnými databázemi a společnými softwarovými systémy. Centra pro bezpečnější internet a činnosti, které provozují, například linky pomoci, tísňové linky, osvětová centra a další činnosti vedoucí ke zvyšování povědomí, jsou klíčovým prvkem infrastruktury pro Bezpečnější internet. |
| --- | --- |

b)

Infrastruktura služeb bezpečnějšího internetu. Jedná se o platformu pro získávání, provoz a údržbu sdílených výpočetních zařízení, databází, softwarových nástrojů a výměnu osvědčených postupů pro centra pro bezpečnější internet v členských státech. Zahrnuty jsou rovněž podpůrné služby pro zpracování hlášení obsahu týkajícího se sexuálního zneužívání dětí na internetu, jakož i spojení s policejními orgány včetně mezinárodních organizací, jako je Interpol, a případně odstraňování tohoto obsahu příslušnými internetovými stránkami. Tato činnost bude podporována společnými databázemi a společnými softwarovými systémy. Centra pro bezpečnější internet a činnosti, které provozují, například linky pomoci, tísňové linky, osvětová centra a další činnosti vedoucí ke zvyšování povědomí, jsou klíčovým prvkem infrastruktury pro Bezpečnější internet.

| 3. | Další infrastruktury digitálních služeb, které byly určeny jako způsobilé pro financování a které jsou předmětem čl. 6 odst. 1:






  a) | Interoperabilní služby přeshraničního elektronického zadávání veřejných zakázek. Jedná se o soubor služeb, které mohou využívat poskytovatelé služeb elektronického zadávání veřejných zakázek ve veřejném i soukromém sektoru pro vytváření přeshraničních platforem pro elektronické zadávání veřejných zakázek. Tato infrastruktura umožní každé společnosti v Unii reagovat na zadávací řízení každého veřejného zadavatele či zadavatele z kteréhokoli členského státu, bude zahrnovat činnosti elektronického zadávání veřejných zakázek před jejich zadáním i po něm a obsahovat takové funkce jako elektronické podávání nabídek, virtuální spis společnosti, elektronické katalogy, elektronické objednávky a elektronickou fakturaci. |
| --- | --- | --- |

3.

Další infrastruktury digitálních služeb, které byly určeny jako způsobilé pro financování a které jsou předmětem čl. 6 odst. 1:

a)

Interoperabilní služby přeshraničního elektronického zadávání veřejných zakázek. Jedná se o soubor služeb, které mohou využívat poskytovatelé služeb elektronického zadávání veřejných zakázek ve veřejném i soukromém sektoru pro vytváření přeshraničních platforem pro elektronické zadávání veřejných zakázek. Tato infrastruktura umožní každé společnosti v Unii reagovat na zadávací řízení každého veřejného zadavatele či zadavatele z kteréhokoli členského státu, bude zahrnovat činnosti elektronického zadávání veřejných zakázek před jejich zadáním i po něm a obsahovat takové funkce jako elektronické podávání nabídek, virtuální spis společnosti, elektronické katalogy, elektronické objednávky a elektronickou fakturaci.

| b) | Interoperabilní přeshraniční služby elektronického zdravotnictví. Jedná se o platformu, která umožní interakci mezi občany/pacienty a poskytovateli zdravotní péče, předávání údajů mezi institucemi a organizacemi nebo přímou komunikaci (peer-to-peer) mezi občany/pacienty nebo zdravotníky a institucemi. Služby budou zahrnovat přeshraniční přístup k elektronickým zdravotním záznamům a službám elektronického předepisování léků a také k dálkovým zdravotnickým službám / službám pro asistované žití atd. |
| --- | --- |

b)

Interoperabilní přeshraniční služby elektronického zdravotnictví. Jedná se o platformu, která umožní interakci mezi občany/pacienty a poskytovateli zdravotní péče, předávání údajů mezi institucemi a organizacemi nebo přímou komunikaci (peer-to-peer) mezi občany/pacienty nebo zdravotníky a institucemi. Služby budou zahrnovat přeshraniční přístup k elektronickým zdravotním záznamům a službám elektronického předepisování léků a také k dálkovým zdravotnickým službám / službám pro asistované žití atd.

| c) | Evropská platforma pro propojení evropských obchodních rejstříků. Jedná se o platformu poskytující soubor ústředních nástrojů a služeb, který umožní obchodním rejstříkům ve všech členských státech výměnu informací o registrovaných podnicích, jejich pobočkách, fúzích a likvidacích. Zajistí rovněž vícejazyčnou vyhledávací službu zahrnující více zemí pro uživatele, kteří používají ústřední přístupové místo dostupné prostřednictvím portálu elektronické justice. |
| --- | --- |

c)

Evropská platforma pro propojení evropských obchodních rejstříků. Jedná se o platformu poskytující soubor ústředních nástrojů a služeb, který umožní obchodním rejstříkům ve všech členských státech výměnu informací o registrovaných podnicích, jejich pobočkách, fúzích a likvidacích. Zajistí rovněž vícejazyčnou vyhledávací službu zahrnující více zemí pro uživatele, kteří používají ústřední přístupové místo dostupné prostřednictvím portálu elektronické justice.

| d) | Přístup k informacím z veřejného sektoru pro opakované použití. Jedná se o platformu pro jediné přístupové místo k vícejazyčným datovým souborům (ve všech úředních jazycích orgánů Unie), které mají v držení veřejné orgány v Unii na evropské, vnitrostátní, regionální a místní úrovni; nástroje pro dotazy a vizualizaci datových souborů; zajištění, aby dostupné datové soubory byly řádně anonymizované, měly povolení ke zveřejnění, opakované distribuci a použití, včetně auditní kontroly původu údajů, a případně aby byly stanoveny ceny za tyto činnosti.
  Elektronické postupy pro založení a provozování podniku v jiné evropské zemi Tato služba umožní zpracování veškerých nezbytných administrativních postupů elektronicky přes hranice prostřednictvím jednotných kontaktních míst. Tato služba je požadována směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (1). |
| --- | --- |

d)

Přístup k informacím z veřejného sektoru pro opakované použití. Jedná se o platformu pro jediné přístupové místo k vícejazyčným datovým souborům (ve všech úředních jazycích orgánů Unie), které mají v držení veřejné orgány v Unii na evropské, vnitrostátní, regionální a místní úrovni; nástroje pro dotazy a vizualizaci datových souborů; zajištění, aby dostupné datové soubory byly řádně anonymizované, měly povolení ke zveřejnění, opakované distribuci a použití, včetně auditní kontroly původu údajů, a případně aby byly stanoveny ceny za tyto činnosti.

Elektronické postupy pro založení a provozování podniku v jiné evropské zemi Tato služba umožní zpracování veškerých nezbytných administrativních postupů elektronicky přes hranice prostřednictvím jednotných kontaktních míst. Tato služba je požadována směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (1).

| e) | Interoperabilní přeshraniční on-line služby. Jedná se o platformy, které usnadní interoperabilitu a spolupráci mezi členskými státy v oblastech společného zájmu, zejména s cílem zlepšit fungování vnitřního trhu, jako je například elektronická justice, jež umožní on-line přeshraniční přístup občanů, podniků, organizací a právníků k právním zdrojům/dokumentům a soudním řízením, řešení sporů on-line (Online Dispute Resolution, ODR), jež umožní on-line řešení přeshraničních sporů mezi spotřebiteli a obchodníky, a elektronická výměna informací o sociálním zabezpečení (Electronic Exchange of Social Security Information, EESSI), jež pomůže orgánům sociálního zabezpečení v celé Unii rychleji a spolehlivěji si vyměňovat informace. |
| --- | --- |

e)

Interoperabilní přeshraniční on-line služby. Jedná se o platformy, které usnadní interoperabilitu a spolupráci mezi členskými státy v oblastech společného zájmu, zejména s cílem zlepšit fungování vnitřního trhu, jako je například elektronická justice, jež umožní on-line přeshraniční přístup občanů, podniků, organizací a právníků k právním zdrojům/dokumentům a soudním řízením, řešení sporů on-line (Online Dispute Resolution, ODR), jež umožní on-line řešení přeshraničních sporů mezi spotřebiteli a obchodníky, a elektronická výměna informací o sociálním zabezpečení (Electronic Exchange of Social Security Information, EESSI), jež pomůže orgánům sociálního zabezpečení v celé Unii rychleji a spolehlivěji si vyměňovat informace.

ODDÍL 2.   ŠIROKOPÁSMOVÉ SÍTĚ

1.   Rozsah opatření

Opatření sestávají konkrétně z jedné či více těchto složek:

| a) | zavedení pasivní fyzické infrastruktury, aktivní fyzické infrastruktury nebo jejich kombinace a podpůrných prvků infrastruktury, včetně služeb potřebných k provozování této infrastruktury; |
| --- | --- |

a)

zavedení pasivní fyzické infrastruktury, aktivní fyzické infrastruktury nebo jejich kombinace a podpůrných prvků infrastruktury, včetně služeb potřebných k provozování této infrastruktury;

| b) | přiřazených zařízení a souvisejících služeb, například rozvodů v budovách, antén, věží a jiných podpůrných konstrukcí, kabelovodů, potrubí, stožárů, vstupních šachet a rozvodných skříní; |
| --- | --- |

b)

přiřazených zařízení a souvisejících služeb, například rozvodů v budovách, antén, věží a jiných podpůrných konstrukcí, kabelovodů, potrubí, stožárů, vstupních šachet a rozvodných skříní;

| c) | je-li to možné, využívá se potenciální součinnosti mezi zaváděním širokopásmových sítí a jiných sítí veřejných služeb (energetika, doprava, voda, kanalizace atd.), zejména těch, které se týkají inteligentní distribuce elektřiny. |
| --- | --- |

c)

je-li to možné, využívá se potenciální součinnosti mezi zaváděním širokopásmových sítí a jiných sítí veřejných služeb (energetika, doprava, voda, kanalizace atd.), zejména těch, které se týkají inteligentní distribuce elektřiny.

2.   Přínos k dosažení cílů Digitální agendy pro Evropu

Všechny projekty, které získávají finanční pomoc podle tohoto oddílu, významně přispívají k dosažení cílů Digitální agendy pro Evropu.

Činnosti financované přímo Unií musí:

| a) | být založeny na pevné či bezdrátové technologii schopné poskytovat výrazně vysokorychlostní širokopásmové služby, a tudíž schopné uspokojit poptávku po aplikacích, které vyžadují velkou šířku pásma; |
| --- | --- |

a)

být založeny na pevné či bezdrátové technologii schopné poskytovat výrazně vysokorychlostní širokopásmové služby, a tudíž schopné uspokojit poptávku po aplikacích, které vyžadují velkou šířku pásma;

| b) | být založeny na inovativních obchodních modelech nebo přitahovat nové kategorie navrhovatelů projektů či nové kategorie investorů; nebo |
| --- | --- |

b)

být založeny na inovativních obchodních modelech nebo přitahovat nové kategorie navrhovatelů projektů či nové kategorie investorů; nebo

| c) | mít vysoký potenciál pro replikovatelnost, a umožňovat tak dosažení širšího dopadu na trh díky svému demonstračnímu účinku; |
| --- | --- |

c)

mít vysoký potenciál pro replikovatelnost, a umožňovat tak dosažení širšího dopadu na trh díky svému demonstračnímu účinku;

| d) | pokud možno napomáhat zmenšování digitální propasti; nebo |
| --- | --- |

d)

pokud možno napomáhat zmenšování digitální propasti; nebo

| e) | být v souladu s platnými právními předpisy, zejména předpisy v oblasti hospodářské soutěže, a s nařízeným přístupem podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES. |
| --- | --- |

e)

být v souladu s platnými právními předpisy, zejména předpisy v oblasti hospodářské soutěže, a s nařízeným přístupem podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES.

Opatření financovaná z dodatečných účelově vázaných příspěvků poskytnutých v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1316/2013 přinesou na trh významné nové prvky, pokud jde o dostupnost, rychlost a kapacitu širokopásmových služeb. Projekty zajišťující přenos dat rychlostí nižší než 30 Mb/s by měly zajistit zvýšení rychlosti alespoň na 30 Mb/s a v průběhu času pokud možno na 100 Mb/s a více.

3.   Posouzení projektů s cílem stanovit optimální struktury financování

Provádění opatření je založeno na komplexním posouzení projektu. Takové posouzení projektu se týká mimo jiné podmínek na trhu včetně informací o stávajících nebo plánovaných infrastrukturách, r povinností navrhovatelů projektů vyplývajících z právních předpisů a také obchodních a marketingových strategií. Z posouzení projektu zejména vyplyne, zda program:

| a) | musí řešit selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace, jež nelze vyřešit regulačními opatřeními; |
| --- | --- |

a)

musí řešit selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace, jež nelze vyřešit regulačními opatřeními;

| b) | nepovede k narušení trhu a vytěsňování soukromých investic. |
| --- | --- |

b)

nepovede k narušení trhu a vytěsňování soukromých investic.

Tato kritéria se stanoví především na základě příjmového potenciálu a úrovně rizika, které souvisí s projektem a typem zeměpisné oblasti, na něž se opatření vztahuje.

4.   Zdroje financování

| a) | Projekty společného zájmu v oblasti širokopásmového připojení se financují prostřednictvím finančních nástrojů. Rozpočet přidělený na tyto nástroje musí být postačující, avšak nesmí překročit částku, která je nezbytná k provedení plně funkční intervence a k dosažení minimální velikosti nástroje umožňující jeho účinné fungování. |
| --- | --- |

a)

Projekty společného zájmu v oblasti širokopásmového připojení se financují prostřednictvím finančních nástrojů. Rozpočet přidělený na tyto nástroje musí být postačující, avšak nesmí překročit částku, která je nezbytná k provedení plně funkční intervence a k dosažení minimální velikosti nástroje umožňující jeho účinné fungování.

| b) | Za podmínek stanovených pravidly podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, nařízení (EU) č. 1316/2013 a všechna relevantní nařízení o evropských strukturálních a investičních fondech lze finanční nástroje uvedené v písmenu a) kombinovat s dodatečnými příspěvky:






  i) | z jiných odvětví nástroje pro propojení Evropy; |
| --- | --- | --- |

b)

Za podmínek stanovených pravidly podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, nařízení (EU) č. 1316/2013 a všechna relevantní nařízení o evropských strukturálních a investičních fondech lze finanční nástroje uvedené v písmenu a) kombinovat s dodatečnými příspěvky:

i)

z jiných odvětví nástroje pro propojení Evropy;

| ii) | z jiných nástrojů, programů a rozpočtových položek v rozpočtu Unie; |
| --- | --- |

ii)

z jiných nástrojů, programů a rozpočtových položek v rozpočtu Unie;

| iii) | od členských států, včetně regionálních a místních orgánů, které se rozhodnou přispět z vlastních zdrojů nebo zdrojů, které jsou k dispozici v rámci evropských strukturálních a investičních fondů. Příspěvky z evropských strukturálních a investičních fondů budou zeměpisně vázány, aby se zajistilo, že budou použity na území členského státu nebo regionu, který poskytuje finanční příspěvek; |
| --- | --- |

iii)

od členských států, včetně regionálních a místních orgánů, které se rozhodnou přispět z vlastních zdrojů nebo zdrojů, které jsou k dispozici v rámci evropských strukturálních a investičních fondů. Příspěvky z evropských strukturálních a investičních fondů budou zeměpisně vázány, aby se zajistilo, že budou použity na území členského státu nebo regionu, který poskytuje finanční příspěvek;

| iv) | od jakýchkoli jiných investorů včetně soukromých investorů. |
| --- | --- |

iv)

od jakýchkoli jiných investorů včetně soukromých investorů.

| c) | Finanční nástroje uvedené v písmenech a) a b) lze rovněž kombinovat s granty poskytovanými členskými státy, včetně regionálních a místních orgánů, které chtějí přispět z vlastních zdrojů nebo zdrojů, které jsou k dispozici v rámci evropských strukturálních a investičních fondů, za předpokladu, že:






  i) | dotčené opatření splňuje všechna kritéria pro financování podle tohoto nařízení; |
| --- | --- | --- |

c)

Finanční nástroje uvedené v písmenech a) a b) lze rovněž kombinovat s granty poskytovanými členskými státy, včetně regionálních a místních orgánů, které chtějí přispět z vlastních zdrojů nebo zdrojů, které jsou k dispozici v rámci evropských strukturálních a investičních fondů, za předpokladu, že:

i)

dotčené opatření splňuje všechna kritéria pro financování podle tohoto nařízení;

| ii) | příslušná státní podpora byla schválena. |
| --- | --- |

ii)

příslušná státní podpora byla schválena.

ODDÍL 3.   HORIZONTÁLNÍ OPATŘENÍ

Zavedení transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury, které pomůže odstranit problematická místa na jednotném digitálním trhu, je doprovázeno studiemi a podpůrnými opatřeními programu. Tato opatření mohou zahrnovat buď:

| a) | technickou pomoc při přípravě nebo na podporu provádění opatření, pokud jde o jejich zavádění, řízení a řešení stávajících nebo nově vzniklých problémů spojených s prováděním; nebo |
| --- | --- |

a)

technickou pomoc při přípravě nebo na podporu provádění opatření, pokud jde o jejich zavádění, řízení a řešení stávajících nebo nově vzniklých problémů spojených s prováděním; nebo

| b) | opatření pro vytváření nové poptávky po infrastrukturách digitálních služeb. |
| --- | --- |

b)

opatření pro vytváření nové poptávky po infrastrukturách digitálních služeb.

Podpora Unie podle tohoto nařízení je koordinována s podporou ze všech ostatních dostupných zdrojů, přičemž je třeba se vyhnout zdvojování infrastruktury a zabránit vytěsňování soukromých investic.

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36).

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 21.3.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 86/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 86/27

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 284/2014

ze dne 21. března 2014,

kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

o ohledem na nařízení Rady (EU) č. 269/2014 ze dne 17. března 2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 17. března 2014 přijala Rada nařízení (EU) č. 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. března 2014 přijala Rada nařízení (EU) č. 269/2014.

| (2) | Vzhledem k závažnosti situace se Rada domnívá, že by na seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze I nařízení (EU) č. 296/2014 měly být zařazeny další osoby. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k závažnosti situace se Rada domnívá, že by na seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze I nařízení (EU) č. 296/2014 měly být zařazeny další osoby.

| (3) | Příloha I nařízení (EU) č. 269/2014 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(3)

Příloha I nařízení (EU) č. 269/2014 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Na seznam obsažený v příloze I nařízení (EU) č. 269/2014 se doplňují osoby uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. března 2014.

Za Radu

předseda

D. KOURKOULAS

---

(1)  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 6.

1

---

PŘÍLOHA

Seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů podle článku 1

| | Jméno (angl. přepis) | Identifikační údaje | Odůvodnění | Datum zařazení na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Rogozin, Dmitry Olegovich | narozen dne 21. 12. 1963; | Moscow (Moskva)
  Místopředseda vlády Ruské federace; veřejně vyzýval k anektování Krymu. | 21.3.2014 |
| 2. | Glazyev, Sergey | narozen dne 1. 1. 1961, Zaporozhye (Záporoží), Ukrainian SSR (Ukrajinská SSR) | Poradce prezidenta Ruské federace;
  veřejně vyzýval k anektování Krymu. | 21.3.2014 |
| 3. | Matviyenko, Valentina Ivanova | narozena dne 7. 4. 1949, Shepetovka, Khmelnitskyi oblast (Chmelnická oblast), Ukrainian SSR (Ukrajinská SSR) | Předsedkyně Rady federace; dne 1. března 2014 na zasedání Rady federace veřejně podpořila rozmístění ruských ozbrojených sil na Ukrajině. | 21.3.2014 |
| 4. | Naryshkin, Sergei Evgenevich | narozen dne 27. 10. 1954,
  St Petersburg (Petrohrad) (dříve Leningrad) | Předseda Státní dumy; veřejně podpořil rozmístění ruských ozbrojených sil na Ukrajině; veřejně podpořil smlouvu o znovusjednocení Ruska a Krymu a související federální ústavní zákon. | 21.3.2014 |
| 5. | Kiselyov, Dmitry Konstantinovich | narozen dne 26. 4. 1954 | Prezidentským výnosem ze dne 9. prosince 2013 jmenován
  ředitelem ruské federální státní tiskové agentury „Rossiya Segodnya“; ústřední postava vládní propagandy podporující rozmístění ruských ozbrojených sil na Ukrajině. | 21.3.2014 |
| 6. | Nosatov, Alexander Mihailovich | narozen dne 27. 3. 1963 Sevastopol, Ukrainian SSR (Ukrajinská SSR) | Zástupce velitele černomořské námořní flotily; kontradmirál
  odpovědný za velení ruským ozbrojeným silám, které obsadily svrchované ukrajinské území. | 21.3.2014 |
| 7. | Kulikov, Valery Vladimirovich | narozen dne 1. 9. 1956, Zaporozhye (Záporoží), Ukrainian SSR (Ukrajinská SSR) | Zástupce velitele černomořské námořní flotily; kontradmirál
  odpovědný za velení ruským ozbrojeným silám, které obsadily svrchované ukrajinské území. | 21.3.2014 |
| 8. | Surkov, Vladislav Yurievich | narozen dne 21. 9. 1964, Solntsevo, Lipetsk | Poradce prezidenta Ruské federace; organizátor procesu na Krymu, jehož prostřednictvím byla místní krymská společenství mobilizována k akcím zaměřeným na oslabení ukrajinských orgánů na Krymu. | 21.3.2014 |
| 9. | Mikhail Malyshev | Předseda krymské volební komise | Odpovědný za organizaci krymského referenda; odpovědný v rámci ruského systému za podepisování výsledků referenda. | 21.3.2014 |
| 10. | Valery Medvedev | Předseda sevastopolské volební komise | Odpovědný za organizaci krymského referenda; odpovědný v rámci ruského systému za podepisování výsledků referenda. | 21.3.2014 |
| 11. | Genpor. Igor Turchenyuk | Velitel ruských ozbrojených sil na Krymu | Faktický velitel ruských ozbrojených jednotek rozmístěných na území Krymu (jež Rusko nadále oficiálně označuje za „místní domobranu“). | 21.3.2014 |
| 12. | Elena Borisovna Mizulina | Poslankyně Státní dumy | Tvůrkyně a spolupředkladatelka nedávných legislativních návrhů v Rusku, které by měly regionům jiných zemí umožnit, aby se připojily k Rusku bez předchozího souhlasu jejich centrálních orgánů. | 21.3.2014 |

Jméno (angl. přepis)

Identifikační údaje

Odůvodnění

Datum zařazení na seznam

1.

Rogozin, Dmitry Olegovich

narozen dne 21. 12. 1963;

Moscow (Moskva)

Místopředseda vlády Ruské federace; veřejně vyzýval k anektování Krymu.

21.3.2014

2.

Glazyev, Sergey

narozen dne 1. 1. 1961, Zaporozhye (Záporoží), Ukrainian SSR (Ukrajinská SSR)

Poradce prezidenta Ruské federace;

veřejně vyzýval k anektování Krymu.

21.3.2014

3.

Matviyenko, Valentina Ivanova

narozena dne 7. 4. 1949, Shepetovka, Khmelnitskyi oblast (Chmelnická oblast), Ukrainian SSR (Ukrajinská SSR)

Předsedkyně Rady federace; dne 1. března 2014 na zasedání Rady federace veřejně podpořila rozmístění ruských ozbrojených sil na Ukrajině.

21.3.2014

4.

Naryshkin, Sergei Evgenevich

narozen dne 27. 10. 1954,

St Petersburg (Petrohrad) (dříve Leningrad)

Předseda Státní dumy; veřejně podpořil rozmístění ruských ozbrojených sil na Ukrajině; veřejně podpořil smlouvu o znovusjednocení Ruska a Krymu a související federální ústavní zákon.

21.3.2014

5.

Kiselyov, Dmitry Konstantinovich

narozen dne 26. 4. 1954

Prezidentským výnosem ze dne 9. prosince 2013 jmenován

ředitelem ruské federální státní tiskové agentury „Rossiya Segodnya“; ústřední postava vládní propagandy podporující rozmístění ruských ozbrojených sil na Ukrajině.

21.3.2014

6.

Nosatov, Alexander Mihailovich

narozen dne 27. 3. 1963 Sevastopol, Ukrainian SSR (Ukrajinská SSR)

Zástupce velitele černomořské námořní flotily; kontradmirál

odpovědný za velení ruským ozbrojeným silám, které obsadily svrchované ukrajinské území.

21.3.2014

7.

Kulikov, Valery Vladimirovich

narozen dne 1. 9. 1956, Zaporozhye (Záporoží), Ukrainian SSR (Ukrajinská SSR)

Zástupce velitele černomořské námořní flotily; kontradmirál

odpovědný za velení ruským ozbrojeným silám, které obsadily svrchované ukrajinské území.

21.3.2014

8.

Surkov, Vladislav Yurievich

narozen dne 21. 9. 1964, Solntsevo, Lipetsk

Poradce prezidenta Ruské federace; organizátor procesu na Krymu, jehož prostřednictvím byla místní krymská společenství mobilizována k akcím zaměřeným na oslabení ukrajinských orgánů na Krymu.

21.3.2014

9.

Mikhail Malyshev

Předseda krymské volební komise

Odpovědný za organizaci krymského referenda; odpovědný v rámci ruského systému za podepisování výsledků referenda.

21.3.2014

10.

Valery Medvedev

Předseda sevastopolské volební komise

Odpovědný za organizaci krymského referenda; odpovědný v rámci ruského systému za podepisování výsledků referenda.

21.3.2014

11.

Genpor. Igor Turchenyuk

Velitel ruských ozbrojených sil na Krymu

Faktický velitel ruských ozbrojených jednotek rozmístěných na území Krymu (jež Rusko nadále oficiálně označuje za „místní domobranu“).

21.3.2014

12.

Elena Borisovna Mizulina

Poslankyně Státní dumy

Tvůrkyně a spolupředkladatelka nedávných legislativních návrhů v Rusku, které by měly regionům jiných zemí umožnit, aby se připojily k Rusku bez předchozího souhlasu jejich centrálních orgánů.

21.3.2014

---

ROZHODNUTÍ

| 21.3.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 86/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 86/30

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY 2014/151/SZBP

ze dne 21. března 2014,

kterým se provádí rozhodnutí 2014/145/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 31 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/145/SZBP ze dne 17. března 2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny (1), a zejména na čl. 3 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 17. března 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/145/SZBP. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. března 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/145/SZBP.

| (2) | Vzhledem k závažnosti situace se Rada domnívá, že by na seznam osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze rozhodnutí 2014/145/SZBP měly být zařazeny další osoby. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k závažnosti situace se Rada domnívá, že by na seznam osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze rozhodnutí 2014/145/SZBP měly být zařazeny další osoby.

| (3) | Příloha rozhodnutí 2014/145/SZBP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(3)

Příloha rozhodnutí 2014/145/SZBP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Na seznam obsažený v příloze rozhodnutí 2014/145/SZBP se doplňují osoby uvedené v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 21. března 2014.

Za Radu

předseda

D. KOURKOULAS

---

(1)  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 16.

1

---

PŘÍLOHA

Seznam osob, subjektů a orgánů uvedených v článku 1

| | Jméno (angl. přepis) | Identifikační údaje | Odůvodnění | Datum zařazení na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Rogozin, Dmitry Olegovich | narozen dne 21. 12. 1963; | Moscow (Moskva)
  Místopředseda vlády Ruské federace; veřejně vyzýval k anektování Krymu. | 21.3.2014 |
| 2. | Glazyev, Sergey | narozen dne 1. 1. 1961, Zaporozhye (Záporoží), Ukrainian SSR (Ukrajinská SSR) | Poradce prezidenta Ruské federace;
  veřejně vyzýval k anektování Krymu. | 21.3.2014 |
| 3. | Matviyenko, Valentina Ivanova | narozena dne 7. 4. 1949, Shepetovka, Khmelnitskyi oblast (Chmelnická oblast), Ukrainian SSR (Ukrajinská SSR) | Předsedkyně Rady federace; dne 1. března 2014 na zasedání Rady federace veřejně podpořila rozmístění ruských ozbrojených sil na Ukrajině. | 21.3.2014 |
| 4. | Naryshkin, Sergei Evgenevich | narozen dne 27. 10. 1954,
  St Petersburg (Petrohrad) (dříve Leningrad) | Předseda Státní dumy; veřejně podpořil rozmístění ruských ozbrojených sil na Ukrajině; veřejně podpořil smlouvu o znovusjednocení Ruska a Krymu a související federální ústavní zákon. | 21.3.2014 |
| 5. | Kiselyov, Dmitry Konstantinovich | narozen dne 26. 4. 1954 | Prezidentským výnosem ze dne 9. prosince 2013 jmenován
  ředitelem ruské federální státní tiskové agentury „Rossiya Segodnya“; ústřední postava vládní propagandy podporující rozmístění ruských ozbrojených sil na Ukrajině. | 21.3.2014 |
| 6. | Nosatov, Alexander Mihailovich | narozen dne 27. 3. 1963 Sevastopol, Ukrainian SSR (Ukrajinská SSR) | Zástupce velitele černomořské námořní flotily; kontradmirál
  odpovědný za velení ruským ozbrojeným silám, které obsadily svrchované ukrajinské území. | 21.3.2014 |
| 7. | Kulikov, Valery Vladimirovich | narozen dne 1. 9. 1956, Zaporozhye (Záporoží), Ukrainian SSR (Ukrajinská SSR) | Zástupce velitele černomořské námořní flotily; kontradmirál
  odpovědný za velení ruským ozbrojeným silám, které obsadily svrchované ukrajinské území. | 21.3.2014 |
| 8. | Surkov, Vladislav Yurievich | narozen dne 21. 9. 1964, Solntsevo, Lipetsk | Poradce prezidenta Ruské federace; organizátor procesu na Krymu, jehož prostřednictvím byla místní krymská společenství mobilizována k akcím zaměřeným na oslabení ukrajinských orgánů na Krymu. | 21.3.2014 |
| 9. | Mikhail Malyshev | Předseda krymské volební komise | Odpovědný za organizaci krymského referenda; odpovědný v rámci ruského systému za podepisování výsledků referenda. | 21.3.2014 |
| 10. | Valery Medvedev | Předseda sevastopolské volební komise | Odpovědný za organizaci krymského referenda; odpovědný v rámci ruského systému za podepisování výsledků referenda. | 21.3.2014 |
| 11. | Genpor. Igor Turchenyuk | Velitel ruských ozbrojených sil na Krymu | Faktický velitel ruských ozbrojených jednotek rozmístěných na území Krymu (jež Rusko nadále oficiálně označuje za „místní domobranu“). | 21.3.2014 |
| 12. | Elena Borisovna Mizulina | Poslankyně Státní dumy | Tvůrkyně a spolupředkladatelka nedávných legislativních návrhů v Rusku, které by měly regionům jiných zemí umožnit, aby se připojily k Rusku bez předchozího souhlasu jejich centrálních orgánů. | 21.3.2014 |

Jméno (angl. přepis)

Identifikační údaje

Odůvodnění

Datum zařazení na seznam

1.

Rogozin, Dmitry Olegovich

narozen dne 21. 12. 1963;

Moscow (Moskva)

Místopředseda vlády Ruské federace; veřejně vyzýval k anektování Krymu.

21.3.2014

2.

Glazyev, Sergey

narozen dne 1. 1. 1961, Zaporozhye (Záporoží), Ukrainian SSR (Ukrajinská SSR)

Poradce prezidenta Ruské federace;

veřejně vyzýval k anektování Krymu.

21.3.2014

3.

Matviyenko, Valentina Ivanova

narozena dne 7. 4. 1949, Shepetovka, Khmelnitskyi oblast (Chmelnická oblast), Ukrainian SSR (Ukrajinská SSR)

Předsedkyně Rady federace; dne 1. března 2014 na zasedání Rady federace veřejně podpořila rozmístění ruských ozbrojených sil na Ukrajině.

21.3.2014

4.

Naryshkin, Sergei Evgenevich

narozen dne 27. 10. 1954,

St Petersburg (Petrohrad) (dříve Leningrad)

Předseda Státní dumy; veřejně podpořil rozmístění ruských ozbrojených sil na Ukrajině; veřejně podpořil smlouvu o znovusjednocení Ruska a Krymu a související federální ústavní zákon.

21.3.2014

5.

Kiselyov, Dmitry Konstantinovich

narozen dne 26. 4. 1954

Prezidentským výnosem ze dne 9. prosince 2013 jmenován

ředitelem ruské federální státní tiskové agentury „Rossiya Segodnya“; ústřední postava vládní propagandy podporující rozmístění ruských ozbrojených sil na Ukrajině.

21.3.2014

6.

Nosatov, Alexander Mihailovich

narozen dne 27. 3. 1963 Sevastopol, Ukrainian SSR (Ukrajinská SSR)

Zástupce velitele černomořské námořní flotily; kontradmirál

odpovědný za velení ruským ozbrojeným silám, které obsadily svrchované ukrajinské území.

21.3.2014

7.

Kulikov, Valery Vladimirovich

narozen dne 1. 9. 1956, Zaporozhye (Záporoží), Ukrainian SSR (Ukrajinská SSR)

Zástupce velitele černomořské námořní flotily; kontradmirál

odpovědný za velení ruským ozbrojeným silám, které obsadily svrchované ukrajinské území.

21.3.2014

8.

Surkov, Vladislav Yurievich

narozen dne 21. 9. 1964, Solntsevo, Lipetsk

Poradce prezidenta Ruské federace; organizátor procesu na Krymu, jehož prostřednictvím byla místní krymská společenství mobilizována k akcím zaměřeným na oslabení ukrajinských orgánů na Krymu.

21.3.2014

9.

Mikhail Malyshev

Předseda krymské volební komise

Odpovědný za organizaci krymského referenda; odpovědný v rámci ruského systému za podepisování výsledků referenda.

21.3.2014

10.

Valery Medvedev

Předseda sevastopolské volební komise

Odpovědný za organizaci krymského referenda; odpovědný v rámci ruského systému za podepisování výsledků referenda.

21.3.2014

11.

Genpor. Igor Turchenyuk

Velitel ruských ozbrojených sil na Krymu

Faktický velitel ruských ozbrojených jednotek rozmístěných na území Krymu (jež Rusko nadále oficiálně označuje za „místní domobranu“).

21.3.2014

12.

Elena Borisovna Mizulina

Poslankyně Státní dumy

Tvůrkyně a spolupředkladatelka nedávných legislativních návrhů v Rusku, které by měly regionům jiných zemí umožnit, aby se připojily k Rusku bez předchozího souhlasu jejich centrálních orgánů.

21.3.2014

---