# Euroopa Liidu L 105/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 105 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide8. aprill 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 105

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide8. aprill 2014

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 258/2014, 3. aprill 2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 716/2009/EÜ (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 259/2014, 3. aprill 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud | 9 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 258/2014, 3. aprill 2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 716/2009/EÜ (
  1
  )

1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 259/2014, 3. aprill 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud

9

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruar 2014. aasta määruse (EL) nr 251/2014 (aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 1601/91 kehtetuks tunnistamise kohta) parandused ( ELT L 84, 20.3.2014 ) | 12 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruar 2014. aasta määruse (EL) nr 251/2014 (aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 1601/91 kehtetuks tunnistamise kohta) parandused ( ELT L 84, 20.3.2014 )

( ELT L 84, 20.3.2014 )

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 105/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 258/2014,

3. aprill 2014,

millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 716/2009/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 716/2009/EÜ (3) loodi ühenduse programm, mille alusel toetati teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas. Kõnealuse otsuse alusel kaasrahastas liit Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG), rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite sihtasutust (IFRSi sihtasutus), mis on rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite komitee sihtasutuse (IASCF) õigusjärglane, ning avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB) tegevustoetuste vormis kuni 31. detsembrini 2013. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 716/2009/EÜ (3) loodi ühenduse programm, mille alusel toetati teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas. Kõnealuse otsuse alusel kaasrahastas liit Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG), rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite sihtasutust (IFRSi sihtasutus), mis on rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite komitee sihtasutuse (IASCF) õigusjärglane, ning avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB) tegevustoetuste vormis kuni 31. detsembrini 2013.

| (2) | 2008. aastal alanud kriis finantsturgudel on asetanud finantsaruandluse ja auditeerimise küsimused liidu poliitilise tegevuskava keskmesse. Hästi toimiv ühine finantsaruandluse raamistik on esmatähtis siseturu jaoks ning kapitaliturgude tulemuslikuks toimimiseks ja finantsteenuste integreeritud turu saavutamiseks liidus. |
| --- | --- |

(2)

2008. aastal alanud kriis finantsturgudel on asetanud finantsaruandluse ja auditeerimise küsimused liidu poliitilise tegevuskava keskmesse. Hästi toimiv ühine finantsaruandluse raamistik on esmatähtis siseturu jaoks ning kapitaliturgude tulemuslikuks toimimiseks ja finantsteenuste integreeritud turu saavutamiseks liidus.

| (3) | Raamatupidamisaruannetel on keskne tähtsus, sest need tagavad investoritele olulise teabe andmise bilansi, kasumiaruande ja rahavoogude kohta, ent samuti toetavad finantsaruanded äriühingu tulemuslikku juhtimist. |
| --- | --- |

(3)

Raamatupidamisaruannetel on keskne tähtsus, sest need tagavad investoritele olulise teabe andmise bilansi, kasumiaruande ja rahavoogude kohta, ent samuti toetavad finantsaruanded äriühingu tulemuslikku juhtimist.

| (4) | Finantsaruannetel on oluline roll aktsionäride ja võlausaldajate huvide kaitsmisel, kuid lisaks sellele on need usaldatavusnõuetealase reguleerimise aluseks selles mõttes, et kõik peamised finantsteenuste valdkonna seadusandlikud aktid, sh Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012 (4) ja määrus (EL) nr 575/2013, (5) on üles ehitatud äriühingute finantsaruannetele. Reguleerivad asutused tuginevad raamatupidamise terminoloogiale, et mõista, milliseid riske äriühing võtab, ja mida äriühingult seetõttu nõuda. |
| --- | --- |

(4)

Finantsaruannetel on oluline roll aktsionäride ja võlausaldajate huvide kaitsmisel, kuid lisaks sellele on need usaldatavusnõuetealase reguleerimise aluseks selles mõttes, et kõik peamised finantsteenuste valdkonna seadusandlikud aktid, sh Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012 (4) ja määrus (EL) nr 575/2013, (5) on üles ehitatud äriühingute finantsaruannetele. Reguleerivad asutused tuginevad raamatupidamise terminoloogiale, et mõista, milliseid riske äriühing võtab, ja mida äriühingult seetõttu nõuda.

| (5) | Maailma majanduse seisukohast on vaja ülemaailmset raamatupidamisarvestuse keelt, võttes samal ajal arvesse juba kasutusel olevaid paljusid eri raamatupidamisarvestuse traditsioone. G20 on korduvalt nõudnud ülemaailmseid raamatupidamisstandardeid ning praeguste ja tulevaste raamatupidamisstandardite ühtlustamist. Paljudes jurisdiktsioonides, v.a arvatud mõnes suures jurisdiktsioonis, kogu maailmas on vastu võetud ja kasutatakse Rahvusvahelise Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) koostatud rahvusvahelisi finantsaruandluse standardeid (IFRS). Sellised rahvusvahelised raamatupidamisstandardid on vaja välja töötada läbipaistval ja demokraatlikule kontrollile alluval viisil. Liidu huvide järgimise, üleilmsete standardite kõrge kvaliteedi ja liidu õigusega kooskõla tagamiseks on oluline, et liidu huvid oleksid nimetatud rahvusvahelises standardite kehtestamise protsessis asjakohaselt arvesse võetud. Need huvid hõlmavad selle põhimõtte juurde jäämist, et finantsaruanne peaks andma „õige ja õiglase ülevaate”, olema usaldusväärne ja mõistetav, võrreldav ning asjakohane. |
| --- | --- |

(5)

Maailma majanduse seisukohast on vaja ülemaailmset raamatupidamisarvestuse keelt, võttes samal ajal arvesse juba kasutusel olevaid paljusid eri raamatupidamisarvestuse traditsioone. G20 on korduvalt nõudnud ülemaailmseid raamatupidamisstandardeid ning praeguste ja tulevaste raamatupidamisstandardite ühtlustamist. Paljudes jurisdiktsioonides, v.a arvatud mõnes suures jurisdiktsioonis, kogu maailmas on vastu võetud ja kasutatakse Rahvusvahelise Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) koostatud rahvusvahelisi finantsaruandluse standardeid (IFRS). Sellised rahvusvahelised raamatupidamisstandardid on vaja välja töötada läbipaistval ja demokraatlikule kontrollile alluval viisil. Liidu huvide järgimise, üleilmsete standardite kõrge kvaliteedi ja liidu õigusega kooskõla tagamiseks on oluline, et liidu huvid oleksid nimetatud rahvusvahelises standardite kehtestamise protsessis asjakohaselt arvesse võetud. Need huvid hõlmavad selle põhimõtte juurde jäämist, et finantsaruanne peaks andma „õige ja õiglase ülevaate”, olema usaldusväärne ja mõistetav, võrreldav ning asjakohane.

| (6) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (6) tuleks IFRSid inkorporeerida liidu õigusesse, et neid kohaldaksid äriühingud, kelle väärtpaberid on noteeritud reguleeritud turul liidus, ainult siis, kui IFRS vastab kõnealuses määruses sätestatud kriteeriumidele, sh nõudele, et raamatupidamisaruanne peab andma „õige ja õiglase ülevaate”, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (7) artikli 4 lõikes 3. Seega on IFRSidel siseturu toimimises oluline roll ning liit on otseselt huvitatud, et IFRSide väljatöötamise ja heakskiitmise protsess tagab siseturu õigusraamistiku nõuetega kooskõlas olevad standardid. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (6) tuleks IFRSid inkorporeerida liidu õigusesse, et neid kohaldaksid äriühingud, kelle väärtpaberid on noteeritud reguleeritud turul liidus, ainult siis, kui IFRS vastab kõnealuses määruses sätestatud kriteeriumidele, sh nõudele, et raamatupidamisaruanne peab andma „õige ja õiglase ülevaate”, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (7) artikli 4 lõikes 3. Seega on IFRSidel siseturu toimimises oluline roll ning liit on otseselt huvitatud, et IFRSide väljatöötamise ja heakskiitmise protsess tagab siseturu õigusraamistiku nõuetega kooskõlas olevad standardid.

| (7) | IFRSe annab välja IASB ning nendega seotud tõlgendusi annab välja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee – kaks asutust, mis kuuluvad IFRSide sihtasutusse. Seega on oluline kehtestada IFRSide sihtasutuse asjakohane rahastamiskord. |
| --- | --- |

(7)

IFRSe annab välja IASB ning nendega seotud tõlgendusi annab välja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee – kaks asutust, mis kuuluvad IFRSide sihtasutusse. Seega on oluline kehtestada IFRSide sihtasutuse asjakohane rahastamiskord.

| (8) | EFRAGi asutasid 2001. aastal emitente ja raamatupidamise spetsialiste esindavad Euroopa organisatsioonid, mis tegutsevad finantsaruandluse valdkonnas. Määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt esitab EFRAG komisjonile arvamusi selle kohta, kas IASBi välja antud raamatupidamisstandard või IFRSide tõlgendamise komitee välja antud tõlgendus, mida tuleb kinnitada, vastab kõnealuses määruses sätestatud kinnitamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(8)

EFRAGi asutasid 2001. aastal emitente ja raamatupidamise spetsialiste esindavad Euroopa organisatsioonid, mis tegutsevad finantsaruandluse valdkonnas. Määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt esitab EFRAG komisjonile arvamusi selle kohta, kas IASBi välja antud raamatupidamisstandard või IFRSide tõlgendamise komitee välja antud tõlgendus, mida tuleb kinnitada, vastab kõnealuses määruses sätestatud kinnitamise kriteeriumidele.

| (9) | EFRAG võtab endale rolli olla Euroopa nn ühiseks hääleks raamatupidamise valdkonnas ülemaailmsel tasandil. Selle ülesande täitmisel esitab EFRAG ettepanekuid IASBi standardite kehtestamise protsessi jaoks. Selleks et EFRAG saaks sellist rolli täita, peaks ta nõuetekohase menetluse käigus võtma arvesse liidus valitsevaid erisuguseid seisukohti, kusjuures riiklikel standardite kehtestajatel, valitsustel ja reguleerijatel ning muudel sidusrühmadel on siin väga oluline roll, arvestades liikmesriikide ja eri sidusrühmade vahelisi märkimisväärseid eriarvamusi. Kogu EFRAGi suhtlemine IASBga peaks olema täiesti läbipaistev ja kõik EFRAGi otsused tuleks teha pärast ulatuslikke konsultatsioone riiklike standardite kehtestajatega. |
| --- | --- |

(9)

EFRAG võtab endale rolli olla Euroopa nn ühiseks hääleks raamatupidamise valdkonnas ülemaailmsel tasandil. Selle ülesande täitmisel esitab EFRAG ettepanekuid IASBi standardite kehtestamise protsessi jaoks. Selleks et EFRAG saaks sellist rolli täita, peaks ta nõuetekohase menetluse käigus võtma arvesse liidus valitsevaid erisuguseid seisukohti, kusjuures riiklikel standardite kehtestajatel, valitsustel ja reguleerijatel ning muudel sidusrühmadel on siin väga oluline roll, arvestades liikmesriikide ja eri sidusrühmade vahelisi märkimisväärseid eriarvamusi. Kogu EFRAGi suhtlemine IASBga peaks olema täiesti läbipaistev ja kõik EFRAGi otsused tuleks teha pärast ulatuslikke konsultatsioone riiklike standardite kehtestajatega.

| (10) | Võttes arvesse EFRAGi rolli selle hindamisel, kas IFRSid vastavad liidu äriühinguõiguse ja -poliitika nõuetele, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1606/2002, on vaja, et liit tagaks EFRAGi stabiilse rahastamise ja seega toetaks selle rahastamist. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse EFRAGi rolli selle hindamisel, kas IFRSid vastavad liidu äriühinguõiguse ja -poliitika nõuetele, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1606/2002, on vaja, et liit tagaks EFRAGi stabiilse rahastamise ja seega toetaks selle rahastamist.

| (11) | Komisjon avaldas 12. novembril 2013 siseturu ja teenuste eest vastutava voliniku erinõuniku Philippe Maystadti aruande („erinõuniku aruanne”), milles ta andis ülevaate võimalikest reformidest EFRAGi juhtimises, mille eesmärk on suurendada liidu panust rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite väljatöötamises. Käesoleva määrusega loodava kaasrahastamise programmi („programm”) oodatavate eesmärkide saavutamiseks on vaja EFRAGi juhtimiskord erinõuniku aruandes sisalduvate soovituste kohaselt läbi vaadata ning reformid viivitamata ellu viia. Komisjon peaks jälgima EFRAGi juhtimise reformi elluviimist ning teavitama selle edenemisest Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Selleks peaks komisjon esitama 31. märtsiks 2014 Euroopa Parlamendile ja nõukogule juhtimisreformi elluviimise kohta aruande. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon avaldas 12. novembril 2013 siseturu ja teenuste eest vastutava voliniku erinõuniku Philippe Maystadti aruande („erinõuniku aruanne”), milles ta andis ülevaate võimalikest reformidest EFRAGi juhtimises, mille eesmärk on suurendada liidu panust rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite väljatöötamises. Käesoleva määrusega loodava kaasrahastamise programmi („programm”) oodatavate eesmärkide saavutamiseks on vaja EFRAGi juhtimiskord erinõuniku aruandes sisalduvate soovituste kohaselt läbi vaadata ning reformid viivitamata ellu viia. Komisjon peaks jälgima EFRAGi juhtimise reformi elluviimist ning teavitama selle edenemisest Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Selleks peaks komisjon esitama 31. märtsiks 2014 Euroopa Parlamendile ja nõukogule juhtimisreformi elluviimise kohta aruande.

| (12) | Tehnilises tegevuses peaks EFRAG keskenduma komisjoni tehnilisele nõustamisele IFRSide kinnitamisel ja asjakohasele osalemisele nende väljatöötamise protsessis ning tagama selle, et liidu huve võetakse rahvusvahelises standardite kehtestamise protsessis asjakohaselt arvesse. Need huvid peaksid hõlmama „konservatiivsuse” mõistet, direktiiviga 2013/34/EL kehtestatud „õige ja õiglase ülevaate” nõude juurde jäämist ning arvestada tuleks ka standardite mõju finantsstabiilsusele ja majandusele. Komisjon peaks hindama EFRAGi tehnilist tegevust käesoleva määrusega kehtestatud kriteeriumide kohaselt koostatud aruannetes. |
| --- | --- |

(12)

Tehnilises tegevuses peaks EFRAG keskenduma komisjoni tehnilisele nõustamisele IFRSide kinnitamisel ja asjakohasele osalemisele nende väljatöötamise protsessis ning tagama selle, et liidu huve võetakse rahvusvahelises standardite kehtestamise protsessis asjakohaselt arvesse. Need huvid peaksid hõlmama „konservatiivsuse” mõistet, direktiiviga 2013/34/EL kehtestatud „õige ja õiglase ülevaate” nõude juurde jäämist ning arvestada tuleks ka standardite mõju finantsstabiilsusele ja majandusele. Komisjon peaks hindama EFRAGi tehnilist tegevust käesoleva määrusega kehtestatud kriteeriumide kohaselt koostatud aruannetes.

| (13) | Kohustusliku auditi valdkonnas moodustas järelevalverühm, mis on Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni (IFAC) juhtimise reformi järelevalve eest vastutav rahvusvaheline organisatsioon, 2005. aastal PIOB. PIOB ülesanne on jälgida rahvusvaheliste auditeerimisstandardite (ISAd) vastuvõtmiseni viivat protsessi ning muid IFAC tegevusi, mis on üldistes huvides. Auditeerimisstandardeid on võimalik vastu võtta liidus kohaldamiseks eelkõige tingimusel, et need on välja töötatud nõuetekohase läbipaistva menetluse käigus avaliku järelevalve all ja läbipaistvuse tingimustes, nagu on nõutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ (8) artiklis 26. Ka komisjoni 30. novembri 2011. aasta auditeerimisvaldkonda käsitlevad ettepanekud näevad ette rahvusvaheliste auditeerimisstandardite kehtestamise liidus. |
| --- | --- |

(13)

Kohustusliku auditi valdkonnas moodustas järelevalverühm, mis on Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni (IFAC) juhtimise reformi järelevalve eest vastutav rahvusvaheline organisatsioon, 2005. aastal PIOB. PIOB ülesanne on jälgida rahvusvaheliste auditeerimisstandardite (ISAd) vastuvõtmiseni viivat protsessi ning muid IFAC tegevusi, mis on üldistes huvides. Auditeerimisstandardeid on võimalik vastu võtta liidus kohaldamiseks eelkõige tingimusel, et need on välja töötatud nõuetekohase läbipaistva menetluse käigus avaliku järelevalve all ja läbipaistvuse tingimustes, nagu on nõutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ (8) artiklis 26. Ka komisjoni 30. novembri 2011. aasta auditeerimisvaldkonda käsitlevad ettepanekud näevad ette rahvusvaheliste auditeerimisstandardite kehtestamise liidus.

| (14) | Rahvusvaheliste auditeerimisstandardite kehtestamine liidus ja PIOBi põhiülesanne tagada nende vastavus direktiivi 2006/43/EÜ nõuetele tähendab, et liit on otseselt huvitatud selle tagamisest, et rahvusvaheliste auditeerimisstandardite väljatöötamise ja heakskiitmise protsessi tulemuseks on siseturu õigusraamistikuga kooskõlas olevad standardid. Komisjoni ettepanekus direktiivi 2006/43/EÜ muutmiseks tunnistatakse samuti selgesõnaliselt PIOBi rolli. Seega on oluline tagada PIOBi asjakohane rahastamiskord. |
| --- | --- |

(14)

Rahvusvaheliste auditeerimisstandardite kehtestamine liidus ja PIOBi põhiülesanne tagada nende vastavus direktiivi 2006/43/EÜ nõuetele tähendab, et liit on otseselt huvitatud selle tagamisest, et rahvusvaheliste auditeerimisstandardite väljatöötamise ja heakskiitmise protsessi tulemuseks on siseturu õigusraamistikuga kooskõlas olevad standardid. Komisjoni ettepanekus direktiivi 2006/43/EÜ muutmiseks tunnistatakse samuti selgesõnaliselt PIOBi rolli. Seega on oluline tagada PIOBi asjakohane rahastamiskord.

| (15) | Raamatupidamisarvestuse ja auditeerimise valdkonnas töötavad asutused sõltuvad märkimisväärses ulatuses rahastamisest ja neil on liidus oluline roll, mis on otsustava tähtsusega siseturu toimimise jaoks. Otsusega nr 716/2009/EÜ kehtestatud programmi kavandatud toetusesaajaid on kaasrahastatud liidu eelarvest tegevustoetuse alusel, mis on võimaldanud neil suurendada oma rahalist sõltumatust erasektorist ja ajutistest allikatest, seega suurendades nende suutlikkust ja usaldusväärsust. Avaliku sektori vahenditest rahastamist ei tohiks siiski käsitleda kui kinnitust sõltumatuse kohta erasektorist. Eelkõige tuleks nõuda suuremat läbipaistvust muu hulgas IASB ja EFRAGi juhtkonna liikmesuse osas, et tagada kõigi sidusrühmade esindatus standardite kehtestamise ja kinnitamise protsessis. EFRAG ja IASB peaksid võtma kõik asjakohased meetmed huvide konfliktide ärahoidmiseks, sealhulgas nende organisatsioonide töötajate ülesannete ja vastutusega kohandatud avalikustamisnõuete osas. |
| --- | --- |

(15)

Raamatupidamisarvestuse ja auditeerimise valdkonnas töötavad asutused sõltuvad märkimisväärses ulatuses rahastamisest ja neil on liidus oluline roll, mis on otsustava tähtsusega siseturu toimimise jaoks. Otsusega nr 716/2009/EÜ kehtestatud programmi kavandatud toetusesaajaid on kaasrahastatud liidu eelarvest tegevustoetuse alusel, mis on võimaldanud neil suurendada oma rahalist sõltumatust erasektorist ja ajutistest allikatest, seega suurendades nende suutlikkust ja usaldusväärsust. Avaliku sektori vahenditest rahastamist ei tohiks siiski käsitleda kui kinnitust sõltumatuse kohta erasektorist. Eelkõige tuleks nõuda suuremat läbipaistvust muu hulgas IASB ja EFRAGi juhtkonna liikmesuse osas, et tagada kõigi sidusrühmade esindatus standardite kehtestamise ja kinnitamise protsessis. EFRAG ja IASB peaksid võtma kõik asjakohased meetmed huvide konfliktide ärahoidmiseks, sealhulgas nende organisatsioonide töötajate ülesannete ja vastutusega kohandatud avalikustamisnõuete osas.

| (16) | Kogemus on näidanud, et liidu kaasrahastamisega tagatakse, et toetusesaajad saavad kasu selgest, stabiilsest, mitmekesisest, usaldusväärsest ja piisavast rahastamisest ning et see aitab toetusesaajatel olla suutelised täitma oma ülesandeid avalikes huvides sõltumatult ja tõhusalt. Seepärast tuleks rahvusvaheliste raamatupidamis- ja auditeerimise standardite kehtestamiseks ning eelkõige IFRSi sihtasutusele, EFRAGile ja PIOB-le jätkuvalt anda liidu toetusena piisavalt rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(16)

Kogemus on näidanud, et liidu kaasrahastamisega tagatakse, et toetusesaajad saavad kasu selgest, stabiilsest, mitmekesisest, usaldusväärsest ja piisavast rahastamisest ning et see aitab toetusesaajatel olla suutelised täitma oma ülesandeid avalikes huvides sõltumatult ja tõhusalt. Seepärast tuleks rahvusvaheliste raamatupidamis- ja auditeerimise standardite kehtestamiseks ning eelkõige IFRSi sihtasutusele, EFRAGile ja PIOB-le jätkuvalt anda liidu toetusena piisavalt rahalisi vahendeid.

| (17) | Lisaks rahastamismudeli muutmisele on IFRSi sihtasutuses ja EFRAGis viidud läbi juhtimise reformid, tagamaks, et nende asutuste struktuur ja töökord võimaldaksid neil täita oma ülesandeid avalikes huvides sõltumatult, tõhusalt, läbipaistvalt ning demokraatlikule kontrollile alluval viisil. Seoses IFRSi sihtasutusega loodi 2009. aastal järelevalvenõukogu, et tagada avalik aruandekohustus ja järelevalve, ning tugevdati standardite nõuandekogu tulemuslikkust, parandati läbipaistvust ning muudeti mõjuhinnangud IASB nõuetekohase protsessi ametlikuks osaks. Pingutused nende asutuste juhtimise parandamiseks jätkuvad. 2013. aastal alustas komisjon määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaldamise hindamist. Hindamise kohaldamisalasse kuuluvad eelkõige selle määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud IFRSide liidus kinnitamise kriteeriumid ja IFRSi sihtasutuse ning IASB juhtimise kord. Komisjon kavatseb viia hindamise lõpule 31. detsembriks 2014 ja esitada tulemuste kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Vajaduse korral esitab komisjon seadusandliku ettepaneku selle määruse toimimise parandamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks rahastamismudeli muutmisele on IFRSi sihtasutuses ja EFRAGis viidud läbi juhtimise reformid, tagamaks, et nende asutuste struktuur ja töökord võimaldaksid neil täita oma ülesandeid avalikes huvides sõltumatult, tõhusalt, läbipaistvalt ning demokraatlikule kontrollile alluval viisil. Seoses IFRSi sihtasutusega loodi 2009. aastal järelevalvenõukogu, et tagada avalik aruandekohustus ja järelevalve, ning tugevdati standardite nõuandekogu tulemuslikkust, parandati läbipaistvust ning muudeti mõjuhinnangud IASB nõuetekohase protsessi ametlikuks osaks. Pingutused nende asutuste juhtimise parandamiseks jätkuvad. 2013. aastal alustas komisjon määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaldamise hindamist. Hindamise kohaldamisalasse kuuluvad eelkõige selle määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud IFRSide liidus kinnitamise kriteeriumid ja IFRSi sihtasutuse ning IASB juhtimise kord. Komisjon kavatseb viia hindamise lõpule 31. detsembriks 2014 ja esitada tulemuste kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Vajaduse korral esitab komisjon seadusandliku ettepaneku selle määruse toimimise parandamiseks.

| (18) | Käesolevas määruses sätestatakse kogu programmi kestuse ajaks rahastamispakett, mis on Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (9) punkti 17 tähenduses. |
| --- | --- |

(18)

Käesolevas määruses sätestatakse kogu programmi kestuse ajaks rahastamispakett, mis on Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (9) punkti 17 tähenduses.

| (19) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (10) ja komisjoni delegeeritud määrust (EL, Euratom) nr 1268/2012, (11) mis mõlemad kaitsevad liidu finantshuve, on vaja kohaldada programmi rakendamise raames, võttes arvesse eelarvevahendite valiku lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, piiratud juhtumeid, mil komisjon võtab otsese vastutuse nende rakendamise ja juhtimise eest, ning nõutavat proportsionaalsust vahendite taseme ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse vahel. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (10) ja komisjoni delegeeritud määrust (EL, Euratom) nr 1268/2012, (11) mis mõlemad kaitsevad liidu finantshuve, on vaja kohaldada programmi rakendamise raames, võttes arvesse eelarvevahendite valiku lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, piiratud juhtumeid, mil komisjon võtab otsese vastutuse nende rakendamise ja juhtimise eest, ning nõutavat proportsionaalsust vahendite taseme ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse vahel.

| (20) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused iga-aastaste tööprogrammide kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused iga-aastaste tööprogrammide kehtestamiseks.

| (21) | Programm peaks aitama kaasa eesmärgile tagada äriühingute raamatupidamisaruannete võrreldavus ja läbipaistvus kogu liidus ning tuua finantsaruandlusstandardite ülemaailmse ühtlustamisega seoses esile liidu vajadused. Euroopa ühise hääle esiletoomine aitaks edendada IFRSi rahvusvahelist tunnustamist ning ühtlustatud ja kvaliteetsete auditeerimisstandardite edendamist kõigis liikmesriikides. Programm aitab samuti kaasa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele, tugevdades finantsteenuste ja kapitali ühtset turgu, nagu ka strateegia välismõõtmesse. |
| --- | --- |

(21)

Programm peaks aitama kaasa eesmärgile tagada äriühingute raamatupidamisaruannete võrreldavus ja läbipaistvus kogu liidus ning tuua finantsaruandlusstandardite ülemaailmse ühtlustamisega seoses esile liidu vajadused. Euroopa ühise hääle esiletoomine aitaks edendada IFRSi rahvusvahelist tunnustamist ning ühtlustatud ja kvaliteetsete auditeerimisstandardite edendamist kõigis liikmesriikides. Programm aitab samuti kaasa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele, tugevdades finantsteenuste ja kapitali ühtset turgu, nagu ka strateegia välismõõtmesse.

| (22) | Käesoleva määrusega tuleks ette näha võimalus kaasrahastada teatavate asutuste tegevusi, mis täidavad eesmärke, mis moodustavad osa liidu poliitikast standardite väljatöötamise, kinnitamise või standardite kehtestamise protsessi järelevalve valdkonnas seoses finantsaruandluse ja auditeerimisega, ja mis kõnealust poliitikat toetavad. |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva määrusega tuleks ette näha võimalus kaasrahastada teatavate asutuste tegevusi, mis täidavad eesmärke, mis moodustavad osa liidu poliitikast standardite väljatöötamise, kinnitamise või standardite kehtestamise protsessi järelevalve valdkonnas seoses finantsaruandluse ja auditeerimisega, ja mis kõnealust poliitikat toetavad.

| (23) | Liidupoolset rahastamist kavandatakse finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonna täpselt kindlaks määratud ja piiratud hulga kõige olulisemate asutuste puhul. Praeguse institutsionaalse raamistiku alusel tuleks rahastamiskorraga tagada stabiilne, mitmekesine, usaldusväärne ja piisav rahastamine, et võimaldada asjaomastel asutustel täita liiduga seotud või avalikes huvides olevat missiooni sõltumatult ja tõhusalt. Need asutused peaksid avalikustama arvnäitajad alternatiivsetest allikatest saadud muu rahastamise jaotuse kohta. |
| --- | --- |

(23)

Liidupoolset rahastamist kavandatakse finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonna täpselt kindlaks määratud ja piiratud hulga kõige olulisemate asutuste puhul. Praeguse institutsionaalse raamistiku alusel tuleks rahastamiskorraga tagada stabiilne, mitmekesine, usaldusväärne ja piisav rahastamine, et võimaldada asjaomastel asutustel täita liiduga seotud või avalikes huvides olevat missiooni sõltumatult ja tõhusalt. Need asutused peaksid avalikustama arvnäitajad alternatiivsetest allikatest saadud muu rahastamise jaotuse kohta.

| (24) | Komisjon peaks esitama aruande EFRAGi juhtimise reformimise edenemise kohta 2014. aasta märtsis ja seejärel alates 2015. aastast igal aastal hiljemalt juunis, võttes arvesse sündmuste arengut, mis on toimunud erinõuniku aruande esitamise järel. IASB on alustanud kontseptuaalse raamistiku läbivaatamist. Pärast muudetud kontseptuaalse raamistiku avaldamist peaks komisjon andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru kõigist kontseptuaalses raamistikus tehtud muudatustest ja nende põhjustest, pöörates erilist tähelepanu konservatiivsuse ja usaldusväärsuse kontseptsioonile ning tagades direktiivis 2013/34/EL sätestatud „õige ja õiglase ülevaate” andmise nõudest kinnipidamise. Toetusesaajad peaksid tagama avaliku sektori vahendite tõhusa ja ökonoomse kasutamise, k.a sõidukulude ja sellega seotud kulude osas. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon peaks esitama aruande EFRAGi juhtimise reformimise edenemise kohta 2014. aasta märtsis ja seejärel alates 2015. aastast igal aastal hiljemalt juunis, võttes arvesse sündmuste arengut, mis on toimunud erinõuniku aruande esitamise järel. IASB on alustanud kontseptuaalse raamistiku läbivaatamist. Pärast muudetud kontseptuaalse raamistiku avaldamist peaks komisjon andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru kõigist kontseptuaalses raamistikus tehtud muudatustest ja nende põhjustest, pöörates erilist tähelepanu konservatiivsuse ja usaldusväärsuse kontseptsioonile ning tagades direktiivis 2013/34/EL sätestatud „õige ja õiglase ülevaate” andmise nõudest kinnipidamise. Toetusesaajad peaksid tagama avaliku sektori vahendite tõhusa ja ökonoomse kasutamise, k.a sõidukulude ja sellega seotud kulude osas.

| (25) | Programm peaks toetusesaajate jaoks asendama eelmise rahastamise programmi. Seepärast tuleks õiguskindluse eesmärgil otsus nr 716/2009/EÜ kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(25)

Programm peaks toetusesaajate jaoks asendama eelmise rahastamise programmi. Seepärast tuleks õiguskindluse eesmärgil otsus nr 716/2009/EÜ kehtetuks tunnistada.

| (26) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt luua aastateks 2014–202 liidu programm toetamaks asutuste tegevust, mis aitavad kaasa liidu poliitikaeesmärkide saavutamisele seoses finantsaruandluse ja auditeerimisega, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, külla aga saab seda selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(26)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt luua aastateks 2014–202 liidu programm toetamaks asutuste tegevust, mis aitavad kaasa liidu poliitikaeesmärkide saavutamisele seoses finantsaruandluse ja auditeerimisega, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, külla aga saab seda selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (27) | Uutele toetusesaajatele antava rahastamise puhul tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 kohaselt kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu heakskiitu, isegi kui uued toetusesaajad on mõne käesolevas määruses loetletud toetusesaaja otsesed õigusjärglased. |
| --- | --- |

(27)

Uutele toetusesaajatele antava rahastamise puhul tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 kohaselt kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu heakskiitu, isegi kui uued toetusesaajad on mõne käesolevas määruses loetletud toetusesaaja otsesed õigusjärglased.

| (28) | On asjakohane viia käesoleva määruse kohaldamisaeg kooskõlla nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (12) kohaldamisajaga. Seetõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020, |
| --- | --- |

(28)

On asjakohane viia käesoleva määruse kohaldamisaeg kooskõlla nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (12) kohaldamisajaga. Seetõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

1.   Käesolevaga luuakse liidu programm (edaspidi „programm”) ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2020, et toetada nende asutuste tegevust, mis aitavad kaasa liidu poliitikaeesmärkide saavutamisele seoses finantsaruandluse ja auditeerimisega.

2.   Programm hõlmab tegevusi, mille käigus töötatakse välja standardid või osaletakse nende väljatöötamises, kohaldatakse, hinnatakse või kontrollitakse standardeid või teostatakse järelevalvet standardite kehtestamise protsessi üle, et toetada liidu poliitika rakendamist finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas IFRSi sihtasutuse, EFRAGi või PIOB poolt.

Artikkel 2

Eesmärk

Programmi eesmärk on parandada siseturu tõhusa toimimise tingimusi, toetades rahvusvaheliste finantsaruandluse ja auditeerimise standardite läbipaistvat ja sõltumatut väljatöötamist.

Artikkel 3

Toetusesaajad

1.   Programmi alusel toetuse saajad on järgmised:

| a) | finantsaruandluse valdkonnas






  i) | EFRAG ajavahemikus 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2016; |
| --- | --- | --- |

a)

finantsaruandluse valdkonnas

i)

EFRAG ajavahemikus 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2016;

| ii) | IFRSi sihtasustus; |
| --- | --- |

ii)

IFRSi sihtasustus;

| b) | auditeerimise valdkonnas: PIOB. |
| --- | --- |

b)

auditeerimise valdkonnas: PIOB.

2.   Finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas tegutsevatel asutustel, keda liit programmi kaudu rahastab, on hoolsusskohustus tagada oma sõltumatus ja avaliku sektori rahaliste vahendite ökonoomne ja tõhus kasutus, sõltumata eri rahastamisvahenditest, mida nad saaksid kasutada.

Artikkel 4

Toetuste andmine

Programmi raames antakse rahalisi vahendeid iga-aastaselt jagatavate tegevustoetusena.

Artikkel 5

Läbipaistvus

Iga programmi raames toetuse saaja märgib avalikkusele nähtavas kohas, nt veebilehel, trükises või aastaaruandes, et teda on rahastatud liidu eelarvest, ja esitab ka arvnäitajad alternatiivsetest allikatest saadud muu rahastamise jaotuse kohta.

Artikkel 6

Finantssätted

1.   Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2014–2020 on 43 176 000 eurot jooksevhindades.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piires.

3.   Lõikes 1 sätestatud rahastamispaketi soovituslik jagunemine kolme toetusesaaja vahel on järgmine:

| a) | EFRAG: 9 303 000 eurot; |
| --- | --- |

a)

EFRAG: 9 303 000 eurot;

| b) | IFRSi sihtasutus: 31 632 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

IFRSi sihtasutus: 31 632 000 eurot;

| c) | PIOB: 2 241 000 eurot. |
| --- | --- |

c)

PIOB: 2 241 000 eurot.

Artikkel 7

Programmi rakendamine

Komisjon rakendab programmi iga-aastaste tööprogrammide koostamisega kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012. Iga-aastase tööprogrammiga järgitakse käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud programmi eesmärki, täpsustades järgmist:

| a) | soovitavad tulemused; |
| --- | --- |

a)

soovitavad tulemused;

| b) | eelarve jaotumine toetusesaajate kaupa vastavalt artikli 6 lõikes 3 sätestatud soovituslikele summadele. |
| --- | --- |

b)

eelarve jaotumine toetusesaajate kaupa vastavalt artikli 6 lõikes 3 sätestatud soovituslikele summadele.

Läbipaistvuse tagamiseks viidatakse iga-aastastes tööprogrammides ka artiklis 2 sätestatud eesmärgile, artiklis 4 kindlaks määratud täitmise meetodile ja aruannete järeldustele.

Komisjon võtab iga-aastased tööprogrammid vastu rakendusaktidega.

Artikkel 8

Liidu finantshuvide kaitse

1.   Komisjon astub vajalikke samme, mis tagavad, et käesoleva määruse alusel rahastatavate tegevuste rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuste, kelmuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.

2.   Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva programmi alusel rahastatud liidu vahenditest.

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (13) sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, kelmusi, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.

Artikkel 9

Hindamine

1.   Komisjon esitab 31. märtsiks 2014 Euroopa Parlamendile ja nõukogule EFRAGi osas esimese aruande raamatupidamisarvestuse ja finantsteabe valdkonnas vajalike juhtimise reformide kohta, võttes muu hulgas arvesse sündmuste arengut, mis on toimunud pärast erinõuniku aruande esitamist, ja meetmeid, mida EFRAG on juba võtnud nende reformide elluviimiseks.

2.   Komisjon esitab 31. detsembriks 2014 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse (EÜ) nr 1606/2002 hindamise järelduste kohta, mis sisaldab vajaduse korral ettepanekuid kõnealuse määruse muutmiseks, et parandada selle toimimist, samuti kõigi asjakohaste institutsioonide juhtimiskorra kohta.

3.   Komisjon koostab alates 2015. aastast IFRSi sihtasutuse tegevuse kohta iga-aastase tegevusaruande, milles käsitletakse IFRSide koostamist, PIOBd ja EFRAGi.

4.   IFRSi sihtasutuse osas käsitletakse lõikes 3 osutatud aruandes selle tegevust ja eelkõige üldpõhimõtteid, mille alusel uusi standardeid välja töötatakse. Aruandes hinnatakse ka seda, kas IFRSis võetakse nõuetekohaselt arvesse eri ärimudeleid, kas need kajastavad majandustehingute tegelikke tagajärgi, ega need ei ole liiga keerulised ja kas on välditud kunstlikke ja lühiajalisi volatiilseid nihkeid.

Pärast läbivaadatud kontseptuaalse raamistiku avaldamist käsitletakse aruandes kontseptuaalses raamistikus tehtud muudatusi, pöörates erilist tähelepanu konservatiivsuse ja usaldusväärsuse kontseptsioonidele.

5.   PIOB või tema õiglusjärglase osas kajastatakse lõikes 3 osutatud aruandes rahastamise mitmekesistamise edenemist. Kui IFACi rahastamise osakaal ületab teataval aastal kahte kolmandikku kogu PIOB aastasest rahastamisest, teeb komisjon ettepaneku piirata oma iga-aastast osamakset maksimaalselt 300 000 euroga.

6.   EFRAGi osas kajastatakse lõikes 3 osutatud aruandes järgmist:

| a) | kas EFRAG võtab rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid käsitlevas tehnilises tegevuses asjakohaselt arvesse määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 sätestatud nõudeid, eriti kui ta annab hinnangu sellele, kas uued või muudetud IFRSid on kooskõlas „õige ja õiglase ülevaate” põhimõttega ja edendavad Euroopa üldsuse heaolu; |
| --- | --- |

a)

kas EFRAG võtab rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid käsitlevas tehnilises tegevuses asjakohaselt arvesse määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 sätestatud nõudeid, eriti kui ta annab hinnangu sellele, kas uued või muudetud IFRSid on kooskõlas „õige ja õiglase ülevaate” põhimõttega ja edendavad Euroopa üldsuse heaolu;

| b) | kas EFRAG annab oma tehnilises tegevuses IFRSide kohta asjakohase hinnangu sellele, kas IASB poolt välja töötatud uued või muudetud rahvusvahelised raamatupidamisstandardid või nende projektid tuginevad tõenditele ja vastavad liidu vajadustele, võttes arvesse eri raamatupidamis- ja majandusmudeleid ning seisukohti, ning |
| --- | --- |

b)

kas EFRAG annab oma tehnilises tegevuses IFRSide kohta asjakohase hinnangu sellele, kas IASB poolt välja töötatud uued või muudetud rahvusvahelised raamatupidamisstandardid või nende projektid tuginevad tõenditele ja vastavad liidu vajadustele, võttes arvesse eri raamatupidamis- ja majandusmudeleid ning seisukohti, ning

| c) | EFRAGi edusamme juhtimise reformimisel, võttes arvesse erinõuniku aruandes esitatud soovituste järgset arengut. |
| --- | --- |

c)

EFRAGi edusamme juhtimise reformimisel, võttes arvesse erinõuniku aruandes esitatud soovituste järgset arengut.

Kui see on asjakohane, esitab komisjon seadusandliku ettepaneku EFRAGi rahastamise jätkamiseks pärast 31. detsembrit 2016. aastat.

7.   Komisjon esitab lõikes 3 osutatud aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt iga aasta 30. juunil.

8.   Hiljemalt 12 kuud enne programmi lõppu esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande programmi eesmärkide saavutamise kohta. Kõnealuses aruandes hinnatakse vähemalt programmi üldist asjakohasust ja järjepidevust, selle elluviimise tulemuslikkust ning toetusesaajate tööprogrammide üldist ja individuaalset tulemuslikkust artiklis 2 osutatud eesmärkide saavutamise seisukohast.

9.   Komisjon edastab käesolevas artiklis osutatud aruanded teavitamise eesmärgil Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

Artikkel 10

Kehtetuks tunnistamine

Otsus nr 716/2009/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. aprill 2014

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

D. KOURKOULAS

---

(1)  ELT C 161, 6.6.2013, lk 64.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 24. märtsi 2014. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009 otsus nr 716/2009/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse programm, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas (ELT L 253, 25.9.2009, lk 8).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit, millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).

8

(9)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

10

(11)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL, Euratom) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, p. 1).

11

(12)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

12

(13)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

13

---

| 8.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 105/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 105/9

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 259/2014,

3. aprill 2014,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 (2) I ja II lisas esitatud kolmandate riikide nimekirjad peaksid nüüd ja edaspidi vastama nimetatud määruses sätestatud kriteeriumidele. Kolmandad riigid, kelle olukord on seoses osutatud kriteeriumidega muutunud, tuleks kanda ühest lisast teise. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 (2) I ja II lisas esitatud kolmandate riikide nimekirjad peaksid nüüd ja edaspidi vastama nimetatud määruses sätestatud kriteeriumidele. Kolmandad riigid, kelle olukord on seoses osutatud kriteeriumidega muutunud, tuleks kanda ühest lisast teise.

| (2) | Kooskõlas 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldusega ja võttes arvesse, et Moldova Vabariik on täitnud oma viisavabaduse tegevuskava, on komisjon seisukohal, et Moldova Vabariik on täitnud kõik viisavabaduse tegevuskavas sätestatud kriteeriumid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldusega ja võttes arvesse, et Moldova Vabariik on täitnud oma viisavabaduse tegevuskava, on komisjon seisukohal, et Moldova Vabariik on täitnud kõik viisavabaduse tegevuskavas sätestatud kriteeriumid.

| (3) | Kuna Moldova Vabariik on täitnud kõik kriteeriumid, tuleks ta kanda määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisasse. Viisavabadus peaks kehtima ainult Moldova Vabariigi välja antud biomeetrilise passi kasutajate suhtes, kelle pass on välja antud vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Kuna Moldova Vabariik on täitnud kõik kriteeriumid, tuleks ta kanda määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisasse. Viisavabadus peaks kehtima ainult Moldova Vabariigi välja antud biomeetrilise passi kasutajate suhtes, kelle pass on välja antud vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõuetele.

| (4) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (3) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (4) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(4)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (3) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (4) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.

| (5) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (5) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides B ja C osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (6) artikliga 3. |
| --- | --- |

(5)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (5) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides B ja C osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (6) artikliga 3.

| (6) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (8) artikliga 3. |
| --- | --- |

(6)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (8) artikliga 3.

| (7) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ (9). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ (9). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (8) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (10). Seetõttu ei osale Iirimaa määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (10). Seetõttu ei osale Iirimaa määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (9) | Küprose puhul on käesolev määrus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(9)

Küprose puhul on käesolev määrus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1 tähenduses.

| (10) | Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(10)

Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (11) | Horvaatia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(11)

Horvaatia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (12) | Määrust (EÜ) nr 539/2001 tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Määrust (EÜ) nr 539/2001 tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 539/2001 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Moldova kustutatakse I lisa punktist 1. |
| --- | --- |

1)

Moldova kustutatakse I lisa punktist 1.

| 2) | II lisa punkti 1 lisatakse järgmine tekst:
  „Moldova Vabariik (11)


  (11)  Viisavabadus kehtib biomeetrilise passi kasutajate suhtes, kelle pass on välja antud vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõuetele.”" |
| --- | --- |

2)

II lisa punkti 1 lisatakse järgmine tekst:

„Moldova Vabariik (11)

(11)  Viisavabadus kehtib biomeetrilise passi kasutajate suhtes, kelle pass on välja antud vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõuetele.”"

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.

Brüssel, 3. aprill 2014

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

D. KOURKOULAS

---

(1)  Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 14. märtsi 2014. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

2

(3)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

3

(4)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

4

acquis

(5)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

5

(6)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

6

acquis

(7)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

7

(8)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

8

acquis

(9)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

9

acquis

(10)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

10

acquis

---

Parandused

| 8.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 105/12

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruar 2014. aasta määruse (EL) nr 251/2014 (aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 1601/91 kehtetuks tunnistamise kohta) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 84, 20. märts 2014
  )

Leheküljel 26 artikli 36 lõikes 2

asendatakse

„... enne 27. märtsi 2014 ...”

järgmisega:

„... enne 28. märtsi 2015 ...”.

Leheküljel 26 artikli 36 lõikes 3

asendatakse

„... enne 27. märtsi 2014, ...”

järgmisega:

„... enne 28. märtsi 2015, ...”.

---