# Euroopa Liidu L 30/2014

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2014.030.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 30 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide31. jaanuar 2014 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2014.030.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 30

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide31. jaanuar 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/13/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 11. detsember 2013, millega kinnitatakse Ühendkuningriigi kavandatud meetmed mereökosüsteemide kaitseks Haisborough, Hammond & Wintertoni, Start Point to Plymouth Sound & Eddystone’i ning Lands End & Cape Banki kaitsealal
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9003 all) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2014/13/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 11. detsember 2013, millega kinnitatakse Ühendkuningriigi kavandatud meetmed mereökosüsteemide kaitseks Haisborough, Hammond & Wintertoni, Start Point to Plymouth Sound & Eddystone’i ning Lands End & Cape Banki kaitsealal
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9003 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9003 all)

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 31.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/1

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

11. detsember 2013,

millega kinnitatakse Ühendkuningriigi kavandatud meetmed mereökosüsteemide kaitseks Haisborough, Hammond & Wintertoni, Start Point to Plymouth Sound & Eddystone’i ning Lands End & Cape Banki kaitsealal

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9003 all)

(Ainult inglis-, prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)

(2014/13/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artiklit 9 koostoimes artikli 8 lõikega 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiviga 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (2) nähakse ette võimalus määrata ELi tasandil erikaitsealasid. Kõnealuses direktiivis nõutakse liikmesriikidelt artiklite 3 ja 4 kohaselt, et nad kehtestaksid erikaitsealad, ning artikli 6 kohaselt, et nad võtaksid vajalikke meetmeid, et kaitsta neid alasid häirimise ja kahjustamise eest. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiviga 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (2) nähakse ette võimalus määrata ELi tasandil erikaitsealasid. Kõnealuses direktiivis nõutakse liikmesriikidelt artiklite 3 ja 4 kohaselt, et nad kehtestaksid erikaitsealad, ning artikli 6 kohaselt, et nad võtaksid vajalikke meetmeid, et kaitsta neid alasid häirimise ja kahjustamise eest.

| (2) | Komisjoni rakendusotsusega 2012/13/EL (3) kanti piirkonnad Haisborough, Hammond & Winterton (UK0030369), Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (UK0030373) ja Land's End & Cape Bank (UK0030375) direktiivi 92/43/EMÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt ühenduse tähtsusega alade loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusotsusega 2012/13/EL (3) kanti piirkonnad Haisborough, Hammond & Winterton (UK0030369), Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (UK0030373) ja Land's End & Cape Bank (UK0030375) direktiivi 92/43/EMÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt ühenduse tähtsusega alade loetellu.

| (3) | Vee-elusressursside kaitset, majandamist ja kasutamist käsitlevate meetmete suhtes kohaldatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju. |
| --- | --- |

(3)

Vee-elusressursside kaitset, majandamist ja kasutamist käsitlevate meetmete suhtes kohaldatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 9 võimaldatakse liikmesriikidel võtta mittediskrimineerivaid meetmeid kuni 12 meremiili kaugusel oma lähtejoonest, et minimeerida kalapüügi mõju mereökosüsteemidele, kui EL ei ole selle konkreetse ala suhtes vastu võtnud kaitse- või majandamismeetmeid. Direktiivis 92/43/EMÜ nõutakse kõnealuste alade jaoks kaitsemeetmete kehtestamist. Liikmesriikide meetmed peavad olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 2 sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärkidega ega või olla leebemad kui kehtiv ELi õigus. Kui meetmeid kohaldatakse teiste liikmesriikide kalalaevade suhtes, tuleb nendest teatada komisjonile, asjaomastele liikmesriikidele ja piirkondlikele nõuandekomisjonidele ning seejärel peab komisjon need kinnitama. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 9 võimaldatakse liikmesriikidel võtta mittediskrimineerivaid meetmeid kuni 12 meremiili kaugusel oma lähtejoonest, et minimeerida kalapüügi mõju mereökosüsteemidele, kui EL ei ole selle konkreetse ala suhtes vastu võtnud kaitse- või majandamismeetmeid. Direktiivis 92/43/EMÜ nõutakse kõnealuste alade jaoks kaitsemeetmete kehtestamist. Liikmesriikide meetmed peavad olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 2 sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärkidega ega või olla leebemad kui kehtiv ELi õigus. Kui meetmeid kohaldatakse teiste liikmesriikide kalalaevade suhtes, tuleb nendest teatada komisjonile, asjaomastele liikmesriikidele ja piirkondlikele nõuandekomisjonidele ning seejärel peab komisjon need kinnitama.

| (5) | 18. novembril 2013 teatas Ühendkuningriik nimetatud kolmel rannikualal kavandatavatest täiendavatest meetmetest Belgiale ja Prantsusmaale, kes on meetmetega seotud liikmesriigid, ning Põhjamere piirkondlikule nõuandekomisjonile, loodepiirkonna vete piirkondlikule nõuandekomisjonile ja Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

(5)

18. novembril 2013 teatas Ühendkuningriik nimetatud kolmel rannikualal kavandatavatest täiendavatest meetmetest Belgiale ja Prantsusmaale, kes on meetmetega seotud liikmesriigid, ning Põhjamere piirkondlikule nõuandekomisjonile, loodepiirkonna vete piirkondlikule nõuandekomisjonile ja Euroopa Komisjonile.

| (6) | Ühendkuningriigi poolt direktiivi 92/43/EMÜ põhjal esitatud meetmetega jaotatakse kolm kaitseala tsoonideks ja keelatakse mis tahes merepõhjas veetavate püüniste kasutamine kõigi kolme määratletud kaitseala teatavates piirkondades. Käesolevas otsuses sätestatud meetmete kohaldamisel määratleb Ühendkuningriik merepõhjas veetavaid püüniseid kui mis tahes kalapüügivahendeid, mida lükatakse või tõmmatakse läbi vee ja mis puudutavad merepõhja. See hõlmab traallaudadega põhjatraale, põhjalähedasi piimtraale, veetavaid põhjavõrke ja imitragisid. |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriigi poolt direktiivi 92/43/EMÜ põhjal esitatud meetmetega jaotatakse kolm kaitseala tsoonideks ja keelatakse mis tahes merepõhjas veetavate püüniste kasutamine kõigi kolme määratletud kaitseala teatavates piirkondades. Käesolevas otsuses sätestatud meetmete kohaldamisel määratleb Ühendkuningriik merepõhjas veetavaid püüniseid kui mis tahes kalapüügivahendeid, mida lükatakse või tõmmatakse läbi vee ja mis puudutavad merepõhja. See hõlmab traallaudadega põhjatraale, põhjalähedasi piimtraale, veetavaid põhjavõrke ja imitragisid.

| (7) | Ühendkuningriigi kavandatud meetmete eesmärk on aidata kaasa direktiivi 92/43/EMÜ rakendamisele ja meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 2 sätestatud eesmärkidega, eelkõige ettevaatusprintsiibiga vee-elusressursside kaitseks ja säilitamiseks ettenähtud meetmete võtmisel. |
| --- | --- |

(7)

Ühendkuningriigi kavandatud meetmete eesmärk on aidata kaasa direktiivi 92/43/EMÜ rakendamisele ja meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 2 sätestatud eesmärkidega, eelkõige ettevaatusprintsiibiga vee-elusressursside kaitseks ja säilitamiseks ettenähtud meetmete võtmisel.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kinnitatakse Ühendkuningriigi kavandatud meetmed mereökosüsteemide kaitseks piirkondades Haisborough Hammond & Winterton, Start Point to Plymouth Sound & Eddystone ning Land's End & Cape Bank, nagu on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 11. detsember 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Maria DAMANAKI

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

2

(3)  ELT L 11, 13.1.2012, lk 1.

3

---

LISA

SELETUSKIRI, MILLES KÄSITLETAKSE TEAVITAMIST KOLMEST EESKIRJAST, MILLEGA SOOVITAKSE KEELUSTADA MEREPÕHJAS VEETAVATE PÜÜNISTE KASUTAMINE ÜHENDKUNINGRIIGI TERRITORIAALVETE KONKREETSETES PIIRKONDADES

Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta; EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59) artikli 9 kohane teatis

SISUKORD

| 1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

1.

| 2. | ELi õigusraamistik |
| --- | --- |

2.

| 3. | Inglismaa õigusraamistik |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euroopa merealadel (Natura 2000 alad) kalapüügi korraldamist käsitlev läbivaadatud lähenemisviis |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kavandatud meetmed |
| --- | --- |

5.

| 6. | Meetmete jõustamine |
| --- | --- |

6.

| 7. | Konsulteerimine asjaomaste liikmesriikide, piirkondlike nõuandekomisjonide ja Euroopa Komisjoniga |
| --- | --- |

7.

LISAD

| I lisa. | Lands End & Cape Banki Euroopa merealal (konkreetses piirkonnas) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevad eeskirjad ja ala joonis. |
| --- | --- |

I lisa.

| II lisa. | Start Point to Plymouth Sound & Eddystone’i Euroopa merealal (konkreetsetes piirkondades) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevad eeskirjad ja ala joonis. |
| --- | --- |

II lisa.

| III lisa. | Haisborough, Hammond & Wintertoni Euroopa merealal (konkreetsetes piirkondades) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevad eeskirjad ja ala joonis. |
| --- | --- |

III lisa.

| IV lisa. | Lands End & Cape Banki Euroopa merealal (konkreetses piirkonnas) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevate eeskirjade mõjuhinnang. |
| --- | --- |

IV lisa.

| V lisa. | Start Point to Plymouth Sound & Eddystone’i Euroopa merealal (konkreetsetes piirkondades) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevate eeskirjade mõjuhinnang. |
| --- | --- |

V lisa.

| VI lisa. | Haisborough, Hammond & Wintertoni Euroopa merealal (konkreetsetes piirkondades) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevate eeskirjade mõjuhinnang. |
| --- | --- |

VI lisa.

1.   SISSEJUHATUS

Ühendkuningriigi valitsus kavatseb võtta meetmed, millega keelustatakse merepõhjas veetavate püüniste kasutamist hõlmav püügitegevus konkreetsetes piirkondades, et kaitsta elupaikade direktiivi I lisas määratletud Natura 2000 võrgustikku kuuluvaid Ühendkuningriigi merealade riffe. Selleks et kohaldada neid meetmeid kõigi laevade suhtes, sealhulgas ELi muude liikmesriikide kalalaevade suhtes, järgib Ühendkuningriik ELi määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 9 sätestatud menetlust. Ühendkuningriigi võetavad meetmed ja asjaomased mõjutatud liikmesriigid on järgmised:

| — | Lands End & Cape Banki Euroopa merealal (konkreetses piirkonnas) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevad eeskirjad – Prantsusmaa ja Belgia (I lisa); |
| --- | --- |

—

Lands End & Cape Banki Euroopa merealal (konkreetses piirkonnas) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevad eeskirjad – Prantsusmaa ja Belgia (I lisa);

| — | Start Point to Plymouth Sound & Eddystone’i Euroopa merealal (konkreetsetes piirkondades) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevad eeskirjad – Prantsusmaa ja Belgia (II lisa); |
| --- | --- |

—

Start Point to Plymouth Sound & Eddystone’i Euroopa merealal (konkreetsetes piirkondades) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevad eeskirjad – Prantsusmaa ja Belgia (II lisa);

| — | Haisborough, Hammond & Wintertoni Euroopa merealal (konkreetsetes piirkondades) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevad eeskirjad – Belgia (III lisa). |
| --- | --- |

—

Haisborough, Hammond & Wintertoni Euroopa merealal (konkreetsetes piirkondades) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevad eeskirjad – Belgia (III lisa).

2.   ELi ÕIGUSRAAMISTIK

2.1.   Määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühise kalanduspoliitika alusmäärus) artikkel 9

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 9 lubatakse liikmesriikidel võtta selleks, et minimeerida kalapüügi mõju mereökosüsteemidele, mittediskrimineerivaid meetmeid 12 meremiili kaugusel oma lähtejoonest, kui ühendus ei ole selle konkreetse ala suhtes kaitse- ja majandamismeetmeid vastu võtnud.

Liikmesriigi meetmed peavad olema kooskõlas artiklis 2 püstitatud eesmärkidega ega või olla leebemad kui kehtiv ühenduse õigus.

Kui liikmesriigi meetmed võivad mõjutada teise liikmesriigi laevade tegevust, võetakse need meetmed vastu alles pärast meetmete eelnõu ja sellega kaasas oleva seletuskirja arutamist komisjoni, asjaomase liikmesriigi ja asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega.

Ühendkuningriigi kavandatud meetmete eesmärk on minimeerida kalapüügi mõju mereökosüsteemide säilimisele, kaitstes nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ I lisas määratletud riffe merepõhjas veetavate püüniste kasutamisest tuleneva negatiivse mõju eest.

Peale selle ei ole ühendus vastu võtnud meetmeid, millega käsitletakse konkreetselt nende Natura 2000 alade mereökosüsteemide kaitset.

2.2.   Juurdepääs Ühendkuningriigi territoriaalvetele

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 I lisas on sätestatud teiste liikmesriikide laevadele Ühendkuningriigi territoriaalvetele juurdepääsu õigused (6–12 meremiili 1983. aasta lähtejoonest).

Prantsusmaa ja Belgia laevadel on õigus püüda põhjalähedasi liike aladel, mis hõlmavad Lands End & Cape Banki ühenduse tähtsusega ala (ÜTA) (1) ja Start Point to Plymouth Sound & Eddystone’i ühenduse tähtsusega ala. Lisaks on Belgia laevadel samuti õigus püüda põhjalähedasi liike alal, mis hõlmab Haisborough, Hammond & Wintertoni ühenduse tähtsusega ala.

3.   INGLISMAA ÕIGUSRAAMISTIK

3.1.   2009. aasta rannikualadele juurdepääsu ja mereseadus (Marine and Coastal Access Act 2009)

Rannikualadele juurdepääsu ja mereseaduse artiklites 129–133 antakse merelist tegevust haldavale organisatsioonile (Marine Management Organisation – MMO) Inglismaal volitused koostada eeskirju, mis hõlmavad Ühendkuningriigi lähtejoonest kuni 12 meremiili kaugusel asuvat ala, et edendada seoses merekaitsetsoonidega (marine conservation zone – MCZ; merekaitseala liik) kehtestatud kaitse-eesmärke.

3.2.   Elupaikade ja liikide kaitse 2010. aasta eeskirjad (elupaiku käsitlevad eeskirjad)

Elupaiku käsitlevate eeskirjade artikliga 38 suurendatakse rannikualadele juurdepääsu ja mereseadusega MMO-le antud eeskirjade koostamise volitusi, et anda MMO-le õigus koostada eeskirju Euroopa mereala (Natura 2000 mereala) kaitsmiseks Inglismaal.

4.   EUROOPA MEREALADEL (NATURA 2000 ALAD) KAUBANDUSLIKU KALAPÜÜGI KORRALDAMIST KÄSITLEV LÄBIVAADATUD LÄHENEMISVIIS

Keskkonna-, toidu- ja maaeluministeerium (Defra) andis 14. augustil 2012. aastal teada Inglismaa vetes Euroopa merealadel (Natura 2000 merealad) kaubandusliku kalapüügi korraldamist käsitlevast läbivaadatud lähenemisviisist (2). Läbivaadatud lähenemisviis töötati välja ja seda rakendatakse, konsulteerides tihedalt Euroopa merealadel toimuvat kalapüüki käsitleva rakendusrühmaga (Fisheries in European Marine Site Implementation Group), kuhu kuuluvad kalandussektori ja valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide esindajad ning kalandus- ja merendusvaldkonna teadusnõustajad.

Läbivaadatud lähenemisviisi alusel teostati üldine riskihindamine, mis hõlmas kogu kaubandusliku püügitegevuse ja Natura 2000 merealade kõigi kaitsealuste looduselementide vahelist vastasmõju Inglismaa vetes. Selle hindamise tulemused on koondatud ja esitatud maatriksis (3). Selles maatriksis on tegevuse ja looduselementide vastasmõju liigitatud punase, oranži, rohelise või sinise värviga tähistatud riskikategooriatesse. Punasega tähistatud kategooriasse liigitamine tähendab, et looduselemendi seisundi halvenemise risk on suur. Selle tagamiseks, et kaotatakse looduselemendi seisundi halvenemise risk ja seeläbi tagatakse nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (edaspidi „elupaikade direktiiv”) artikli 6 järgimine, peavad Ühendkuningriigi reguleerivad asutused kehtestama 2013. aasta lõpuks kaitsekorraldusmeetmed, mille abil keelustada sellist vastasmõju põhjustav tegevus. Maatriksi väljundid vaatas sõltumatult üle keskkonna, kalanduse ja vesiviljeluse teaduse keskus (Centre for Environment, Fisheries, and Aquaculture Science; CEFAS) (4).

Käesolevas teatises sisalduvad kavandatud meetmed on ette nähtud suure riskiga (punasega tähistatud riskikategooriasse liigitatud) vastasmõju ohjamiseks. Oranžiga tähistatud riskikategooriasse liigitatud vastasmõju puhul valitseb riskiga seoses suurem ebakindlus ning seetõttu on vaja läbi viia hindamised ala tasandil, et teha kindlaks, kas looduselementide kaitseks on vajalik tegevust reguleerida. Hindamised toimuvad aastatel 2014–2016 ning kui peaks osutuma vajalikuks võtta mis tahes kaitsekorraldusmeetmeid, kehtestatakse need 2016. aasta lõpuks. Oranžiga tähistatud riskikategooriasse liigitatud vastasmõju hindamisel tuleb arvesse võtta ka koosmõju selliste vastasmõjudega, mis iseenesest suure tõenäosusega ei mõjuta looduselementide kaitse-eesmärkide saavutamist (see mõju on maatriksis tähistatud rohelisega). Sinisega tähistatud kategooriasse liigitamise puhul reaalne vastasmõju puudub ning sellest tulenevalt ei ole vaja teha täiendavat hindamist.

5.   KAVANDATUD MEETMED

Kavandatud meetmetega keelustatakse merepõhjas veetavate püüniste kasutamine konkreetsetel aladel (I–III lisa). Merepõhjas veetavad püünised hõlmavad mis tahes kalapüügivahendeid, mida lükatakse või tõmmatakse läbi vee ja mis puudutavad merepõhja. Nende hulka kuuluvad traallaudadega põhjatraalid, põhjalähedased piimtraalid, veetavad põhjavõrgud ja imitragid.

Nende riffide ja merepõhjas veetavate püüniste vastasmõju on valitud kaitseobjektiks, sest on kindlaks tehtud, et need püügivahendid kujutavad endast suurt riski riffide seisundi halvendamiseks. Neil Natura 2000 merealadel ilmnevat muud vastasmõju (näiteks merepõhjas veetavate püüniste ja liivamadalate vahel) hinnatakse mõjuhindamise käigus alade kaupa (nagu need on eespool üksikasjalikult määratletud) ning 2016. aasta lõpuks võetakse asjakohased kaitsekorraldusmeetmed selle vastasmõjuga tegelemiseks.

Iga kavandatud meetme kohta on koostatud mõjuhinnang eesmärgiga teha kindlaks mis tahes ilmnev majanduslik mõju (IV–VI lisa).

6.   MEETMETE JÕUSTAMINE

MMO kasutab Euroopa merealade kaitse korraldamiseks teabe- ja riskipõhist jõustamismeetodit.

Kui saadud teabe põhjal on alust arvata, et kaitsekorraldusmeedet ei järgita või esineb selle järgimata jätmise risk, töötab MMO välja jõustamisstrateegia, võttes aluseks merekaitseala vajadused, ning vajaduse korral kaasab asjakohased ressursid. See võib hõlmata mereväe kohapeale saatmist, õhuseiret või ühisoperatsioone muude asutustega (näiteks rannalähedase kalapüügi ja looduskaitse asutustega (Inshore Fisheries and Conservation Authorities, IFCAd), Ühendkuningriigi piirivalveametiga, keskkonnaametiga või teiste liikmesriikide reguleerivate asutustega). MMO koordineerib mis tahes ühisoperatsioone ning kontrolli sagedus ja põhjalikkus määratakse kindlaks riski alusel; samuti võidakse võtta teabeseiremeetmeid, mille raames peavad laevad andma teada oma asukohast.

Täiendavat teavet MMO riskipõhise jõustamisprotsessi kohta on võimalik leida järgmiselt veebisaidilt: http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf.

Põhimõtted, millest lähtuvalt MMO reguleerib merekaitsealasid, on sätestatud õigusloome ja regulatiivse reformi 2006. aasta seaduses (Legislative and Regulatory Reform Act 2006) ning reguleerivate asutuste tegevusjuhendis ning nende põhimõtete eesmärk on tagada, et MMO tegutseb mis tahes jõustamismeetmete võtmisel proportsionaalselt, vastutustundlikult, järjepidevalt, läbipaistvalt ja sihipäraselt. Täiendavat teavet võib leida MMO eeskirjade järgimise ja jõustamise strateegiast: http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf.

7.   KONSULTEERIMINE ASJAOMASTE LIIKMESRIIKIDE, PIIRKONDLIKE NÕUANDEKOMISJONIDE JA EUROOPA KOMISJONIGA

Nende kavandatud meetmete puhul on asjaomased liikmesriigid Prantsusmaa ja Belgia. Asjaomased piirkondlikud nõuandekomisjonid on Põhjamere piirkondlik nõuandekomisjon (Haisborough, Hammond & Wintertoni ühenduse tähtsusega ala puhul) ja loodepiirkonna vete piirkondlik nõuandekomisjon (Lands End & Cape Banki ühenduse tähtsusega ala ning Start Point to Plymouth Sound & Eddystone’i ühenduse tähtsusega ala puhul).

Prantsusmaa ja Belgia kalandusasutustega võeti ühendust, et arutada Ühendkuningriigi ettepanekuid mitteametliku konsultatsiooni käigus. 10. septembrist kuni 22. oktoobrini 2013. aastal konsulteeriti neid meetmeid käsitleva ametliku konsultatsiooni käigus mõlema riigi kalandusasutusega, asjaomaste kalandussektori esindajatega Prantsusmaalt ja Belgiast ning asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega.

7.1.   Konsultatsiooni toimumise kuupäevad

Kavandatud meetmeid käsitlev mitteametlik eelkonsultatsioon toimus 9. juunist15. augustini 2013. aastal. Neid meetmeid käsitlev Ühendkuningriigi õigusaktide kohaselt nõutav avalik konsultatsioon toimus 10. septembrist22. oktoobrini 2013. aastal. Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 9 kohane ametlik teade esitatakse 18. novembriks 2013.

MMO saatis Prantsusmaa kalandusasutustele (Direction des pêches maritimes et de l'aquaculture ja Agence des aires marine protégées) ja Belgia kalandusasutusele (Dienst Zeevisserij) 7. juunil 2013. aastal kirja, milles palus võimalust arutada Ühendkuningriigi ettepanekuid nimetatud ametiasutustega ja kalandussektori esindajatega.

12. juulil 2013. aastal toimus kohtumine MMO, Belgia kalandusasutuse (Dienst Zeevisserij), Belgia kalatootjate organisatsiooni (Redescentrale) ja teiste Belgia kalandussektori esindajate vahel.

Prantsusmaa ametiasutused vastasid MMO-le 9. juulil 2013. aastal ning tegid ettepaneku kohtuda septembris. 27. septembril 2013. aastal toimus kohtumine MMO, Prantsusmaa kalandusasutuse (Direction des pêches maritimes et de l'aquaculture), Prantsusmaa riikliku kalandussektori esindajate komitee (Comité National des Pêches Maritimes et des élevages marins; CNPMEM) ja mitme Prantsusmaa kalandussektori piirkondliku esindaja vahel.

MMO kirjutas kahele piirkondlikule nõuandekomisjonile 10. septembril 2013. aastal, kutsudes neid esitama oma märkuseid avaliku konsultatsiooni raames. Järelmeetmena mõlema piirkondliku nõuandekomisjoni sekretariaati tehtud telefonikõnede põhjal selgus, et kumbki komisjon ei esita avaliku konsultatsiooni raames konsolideeritud vastust, vaid nad edastavad konsultatsiooniga seotud üksikasjad oma liikmetele, et neil oleks soovi korral võimalik vastata individuaalselt.

7.2.   Avaliku konsultatsiooni raames saadud vastused ning MMO vastused

Prantsusmaa ja Belgia ametiasutused ega ka asjaomased piirkondlikud nõuandekomisjonid ei esitanud avaliku konsultatsiooni raames ühtegi vastust. Muude liikmesriikide laevadega seoses esitasid avaliku konsultatsiooni raames vastused organisatsioon Redescentrale ja CNPMEM.

7.3.   Kirjavahetus Ühendkuningriigi ja Euroopa Komisjoni vahel

Defra kirjutas Euroopa Komisjonile 20. juunil, et anda ajakohastatud ülevaade kavandatud MMO meetmete kohta. Kirjale oli lisatud kaart nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ I lisas määratletud looduselementide kohta, mis vajasid kaitset. 18. septembril 2013. aastal toimus kohtumine Defra, MMO ja Euroopa Komisjoni esindajate vahel, et täiendavalt käsitleda MMO ettepanekuid.

I   LISA

MERELIST TEGEVUST HALDAV ORGANISATSIOON

2009. AASTA RANNIKUALADELE JUURDEPÄÄSU JA MERESEADUS (MARINE AND COASTAL ACCESS ACT 2009; 23. peatükk)

LANDS END & CAPE BANKI EUROOPA MEREALAL (KONKREETSES PIIRKONNAS) MEREPÕHJAS VEETAVATE PÜÜNISTE KASUTAMIST KÄSITLEVAD EESKIRJAD

Merelist tegevust haldav organisatsioon (Marine Management Organisation – MMO), (5) kasutades talle elupaikade ja liikide kaitse 2010. aasta eeskirjade (6) artikliga 38 ning 2009. aasta rannikualadele juurdepääsu ja mereseaduse (7) artikliga 129 antud volitusi ning:

| — | olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõikele 3 teinud eeskirjade eelnõu asjakohastes kohtades kättesaadavaks, et sellega oleks võimalik tutvuda; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõikele 3 teinud eeskirjade eelnõu asjakohastes kohtades kättesaadavaks, et sellega oleks võimalik tutvuda;

| — | olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõikele 4 edastanud eelnõu koopia kõigile soovijatele; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõikele 4 edastanud eelnõu koopia kõigile soovijatele;

| — | olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõigetele 6 ja 7 avaldanud teatise oma ettepaneku kohta koostada eeskirjad; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõigetele 6 ja 7 avaldanud teatise oma ettepaneku kohta koostada eeskirjad;

| — | olles konsulteerinud Euroopa Komisjoniga, Belgia Kuningriigi valitsusega, Prantsusmaa Vabariigi valitsusega ja loodepiirkonna vete piirkondliku nõuandekomisjoniga ning saanud seejärel eeskirjade eelnõule kinnituse Euroopa Komisjonilt vastavalt nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (8) artikli 8 lõikele 3 ning artikli 9 lõigetele 1 ja 2, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Euroopa Komisjoniga, Belgia Kuningriigi valitsusega, Prantsusmaa Vabariigi valitsusega ja loodepiirkonna vete piirkondliku nõuandekomisjoniga ning saanud seejärel eeskirjade eelnõule kinnituse Euroopa Komisjonilt vastavalt nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (8) artikli 8 lõikele 3 ning artikli 9 lõigetele 1 ja 2,

kehtestab järgmised eeskirjad.

Tõlgendamine

| 1. | Käesolevates eeskirjades tähendab konkreetne ala Cape Banki lisas määratletud kujul. |
| --- | --- |

1.

Käesolevates eeskirjades tähendab konkreetne ala Cape Banki lisas määratletud kujul.

Keeld

| 2. | Konkreetsel alal ei tohi keegi kasutada mis tahes merepõhjas veetavaid püüniseid. |
| --- | --- |

2.

Konkreetsel alal ei tohi keegi kasutada mis tahes merepõhjas veetavaid püüniseid.

Erandid teaduslikul, varude säilitamise või aretustöö eesmärgil

| 3. | Käesolevaid eeskirju ei kohaldata isikute suhtes, kelle tegevus – mis vastasel juhul kujutaks endast käesolevate eeskirjade rikkumist – toimub kooskõlas merelist tegevust haldava organisatsiooni väljastatud loaga, mille kohaselt on selline tegevus lubatud teaduslikul, varude säilitamise või aretustöö eesmärgil. |
| --- | --- |

3.

Käesolevaid eeskirju ei kohaldata isikute suhtes, kelle tegevus – mis vastasel juhul kujutaks endast käesolevate eeskirjade rikkumist – toimub kooskõlas merelist tegevust haldava organisatsiooni väljastatud loaga, mille kohaselt on selline tegevus lubatud teaduslikul, varude säilitamise või aretustöö eesmärgil.

Viitamine

| 4. | Käesolevatele eeskirjadele võib viidata kui Lands End & Cape Banki Euroopa merekaitsealal (konkreetses piirkonnas) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevatele eeskirjadele. |
| --- | --- |

4.

Käesolevatele eeskirjadele võib viidata kui Lands End & Cape Banki Euroopa merekaitsealal (konkreetses piirkonnas) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevatele eeskirjadele.

Kinnitatud merelist tegevust haldava organisatsiooni pitseriga

[kuupäev] 2013.

/pitser/

Merelist tegevust haldava organisatsiooni pitser kinnitati nendele eeskirjadele järgmise isiku juuresolekul:

[nimi]

Merelist tegevust haldava organisatsiooni tegevjuht

Keskkonna-, toidu- ja maaeluminister, kasutades talle 2009. aasta rannikualadele juurdepääsu ja mereseaduse artikli 130 lõikega 8 antud volitusi, kinnitab Lands End & Cape Banki Euroopa merekaitsealal (konkreetses piirkonnas) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevad eeskirjad, mille MMO kehtestas [kuupäev] 2013, ning on otsustanud, et eeskirjad jõustuvad [kuupäev] 2013.

[nimi]

[ametinimetus]

Vanemametnik keskkonna-, toidu- ja maaeluministri eest ja tema nimel

Kuupäev:

LISA

Cape Banki määratlus

Käesolevas lisas kasutatud koordinaadid põhinevad WGS 84 alusandmetel, kus WGS 84 tähendab 1984. aastal läbivaadatud rahvusvahelist geodeetiliste koordinaatide süsteemi.

Cape Bank on ala, mis jääb järgmisi punkte läbivate joonte vahele:

| | Punktist A (50 kraadi 19,969 minutit põhjalaiust, 5 kraadi 43,216 minutit läänepikkust) |
| --- | --- |

Punktist A (50 kraadi 19,969 minutit põhjalaiust, 5 kraadi 43,216 minutit läänepikkust)

| | punkti B (50 kraadi 16,913 minutit põhjalaiust, 5 kraadi 48,820 minutit läänepikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti B (50 kraadi 16,913 minutit põhjalaiust, 5 kraadi 48,820 minutit läänepikkust) ning sealt

| | punkti C (50 kraadi 8,500 minutit põhjalaiust, 5 kraadi 47,338 minutit läänepikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti C (50 kraadi 8,500 minutit põhjalaiust, 5 kraadi 47,338 minutit läänepikkust) ning sealt

| | punkti D (50 kraadi 4,747 minutit põhjalaiust, 5 kraadi 48,929 minutit läänepikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti D (50 kraadi 4,747 minutit põhjalaiust, 5 kraadi 48,929 minutit läänepikkust) ning sealt

| | punkti E (50 kraadi 11,468 minutit põhjalaiust, 5 kraadi 57,977 minutit läänepikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti E (50 kraadi 11,468 minutit põhjalaiust, 5 kraadi 57,977 minutit läänepikkust) ning sealt

| | punkti F (50 kraadi 19,129 minutit põhjalaiust, 5 kraadi 52,099 minutit läänepikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti F (50 kraadi 19,129 minutit põhjalaiust, 5 kraadi 52,099 minutit läänepikkust) ning sealt

| | punkti G (50 kraadi 21,159 minutit põhjalaiust, 5 kraadi 44,468 minutit läänepikkust) |
| --- | --- |

punkti G (50 kraadi 21,159 minutit põhjalaiust, 5 kraadi 44,468 minutit läänepikkust)

ning seejärel punktist G punkti A.

Seletuskiri

(Käesolev seletuskiri ei ole eeskirjade osa)

Merelist tegevust haldav organisatsioon (MMO) on koostanud need eeskirjad eesmärgiga tagada, et püügitegevust korraldatakse viisil, millega oleks tagatud nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) artiklis 6 sätestatud nõuete täitmine.

Käesolevate eeskirjadega kaitstakse püstiste avamereriffide kooslusi, sest nende eeskirjadega keelustatakse merepõhjas veetavate püüniste kasutamine Lands End & Cape Banki konkreetsetes piirkondades.

Konkreetsed piirkonnad on määratletud käesolevate eeskirjade punktis 1 ja lisas.

Konkreetsed piirkonnad on üksnes illustratiivsel eesmärgil esitatud ka allpool olevatel kaartidel.

Image

II   LISA

MERELIST TEGEVUST HALDAV ORGANISATSIOON

2009. AASTA RANNIKUALADELE JUURDEPÄÄSU JA MERESEADUS (MARINE AND COASTAL ACCESS ACT 2009; 23. peatükk)

START POINT TO PLYMOUTH SOUND & EDDYSTONE’i EUROOPA MEREALAL (KONKREETSETES PIIRKONDADES) MEREPÕHJAS VEETAVATE PÜÜNISTE KASUTAMIST KÄSITLEVAD EESKIRJAD

Merelist tegevust haldav organisatsioon (Marine Management Organisation – MMO), (9) kasutades talle elupaikade ja liikide kaitse 2010. aasta eeskirjade (10) artikliga 38 ning 2009. aasta rannikualadele juurdepääsu ja mereseaduse (11) artikliga 129 antud volitusi ning:

| — | olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõikele 3 teinud eeskirjade eelnõu asjakohastes kohtades kättesaadavaks, et sellega oleks võimalik tutvuda; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõikele 3 teinud eeskirjade eelnõu asjakohastes kohtades kättesaadavaks, et sellega oleks võimalik tutvuda;

| — | olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõikele 4 edastanud eelnõu koopia kõigile soovijatele; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõikele 4 edastanud eelnõu koopia kõigile soovijatele;

| — | olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõigetele 6 ja 7 avaldanud teatise oma ettepaneku kohta koostada eeskirjad; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõigetele 6 ja 7 avaldanud teatise oma ettepaneku kohta koostada eeskirjad;

| — | olles konsulteerinud Euroopa Komisjoniga, Belgia Kuningriigi valitsusega, Prantsusmaa Vabariigi valitsusega ja loodepiirkonna vete piirkondliku nõuandekomisjoniga ning saanud seejärel eeskirjade eelnõule kinnituse Euroopa Komisjonilt vastavalt nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (12) artikli 8 lõikele 3 ning artikli 9 lõigetele 1 ja 2, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Euroopa Komisjoniga, Belgia Kuningriigi valitsusega, Prantsusmaa Vabariigi valitsusega ja loodepiirkonna vete piirkondliku nõuandekomisjoniga ning saanud seejärel eeskirjade eelnõule kinnituse Euroopa Komisjonilt vastavalt nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (12) artikli 8 lõikele 3 ning artikli 9 lõigetele 1 ja 2,

kehtestab järgmised eeskirjad.

Tõlgendamine

| 1. | Käesolevates eeskirjades kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   „1983. aasta lähtejooned”– Ühendkuningriigi territoriaalmere laiuse mõõtmiseks kasutatavad lähtejooned, nagu need kehtisid 25. jaanuaril 1983. aastal vastavalt 1964. aasta kuninglikule korraldusele territoriaalvete kohta; (13)

  b)   „konkreetsed piirkonnad”– Hatt Rock ja Brentons lisas määratletud kujul. |
| --- | --- |

1.

Käesolevates eeskirjades kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „1983. aasta lähtejooned”– Ühendkuningriigi territoriaalmere laiuse mõõtmiseks kasutatavad lähtejooned, nagu need kehtisid 25. jaanuaril 1983. aastal vastavalt 1964. aasta kuninglikule korraldusele territoriaalvete kohta; (13)

b)   „konkreetsed piirkonnad”– Hatt Rock ja Brentons lisas määratletud kujul.

Keeld

| 2. | Konkreetsetel aladel ei tohi keegi kasutada mis tahes merepõhjas veetavaid püüniseid. |
| --- | --- |

2.

Konkreetsetel aladel ei tohi keegi kasutada mis tahes merepõhjas veetavaid püüniseid.

Erandid teaduslikel, varude säilitamise või aretustöö eesmärgil

| 3. | Käesolevaid eeskirju ei kohaldata isikute suhtes, kelle tegevus – mis vastasel juhul kujutaks endast käesolevate eeskirjade rikkumist – toimub kooskõlas merelist tegevust haldava organisatsiooni väljastatud loaga, mille kohaselt on selline tegevus lubatud teaduslikul, varude säilitamise või aretustöö eesmärgil. |
| --- | --- |

3.

Käesolevaid eeskirju ei kohaldata isikute suhtes, kelle tegevus – mis vastasel juhul kujutaks endast käesolevate eeskirjade rikkumist – toimub kooskõlas merelist tegevust haldava organisatsiooni väljastatud loaga, mille kohaselt on selline tegevus lubatud teaduslikul, varude säilitamise või aretustöö eesmärgil.

Viitamine

| 4. | Käesolevatele eeskirjadele võib viidata kui Start Point to Plymouth Sound & Eddystone’i Euroopa merealal (konkreetsetes piirkondades) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevatele eeskirjadele. |
| --- | --- |

4.

Käesolevatele eeskirjadele võib viidata kui Start Point to Plymouth Sound & Eddystone’i Euroopa merealal (konkreetsetes piirkondades) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevatele eeskirjadele.

Kinnitatud merelist tegevust haldava organisatsiooni pitseriga

[kuupäev] 2013

/pitser/

Merelist tegevust haldava organisatsiooni pitser kinnitati nendele eeskirjadele järgmise isiku juuresolekul:

[nimi]

Merelist tegevust haldava organisatsiooni tegevjuht

Keskkonna-, toidu- ja maaeluminister, kasutades talle 2009. aasta rannikualadele juurdepääsu ja mereseaduse artikli 130 lõikega 8 antud volitusi, kinnitab Start Point to Plymouth Sound & Eddystone’i Euroopa merekaitsealal (konkreetsetes piirkondades) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevad eeskirjad, mille MMO kehtestas [kuupäev] 2013, ning on otsustanud, et eeskirjad jõustuvad [kuupäev] 2013.

[nimi]

[ametinimetus]

Vanemametnik keskkonna-, toidu- ja maaeluministri eest ja tema nimel

Kuupäev:

LISA

Hatt Rocki ja Brentonsi määratlus

Käesolevas lisas kasutatud koordinaadid põhinevad WGS 84 alusandmetel, kus WGS 84 tähendab 1984. aastal läbivaadatud rahvusvahelist geodeetiliste koordinaatide süsteemi.

Hatt Rock on ala, mis jääb järgmisi punkte läbivate joonte vahele:

| | punktist A (50 kraadi 10,320 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 28,388 minutit läänepikkust) |
| --- | --- |

punktist A (50 kraadi 10,320 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 28,388 minutit läänepikkust)

| | punkti B (50 kraadi 10,170 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 29,413 minutit läänepikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti B (50 kraadi 10,170 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 29,413 minutit läänepikkust) ning sealt

| | punkti C (50 kraadi 10,568 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 29,755 minutit läänepikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti C (50 kraadi 10,568 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 29,755 minutit läänepikkust) ning sealt

| | punkti D (50 kraadi 10,832 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 29,227 minutit läänepikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti D (50 kraadi 10,832 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 29,227 minutit läänepikkust) ning sealt

| | punkti E (50 kraadi 10,782 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 28,543 minutit läänepikkust) |
| --- | --- |

punkti E (50 kraadi 10,782 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 28,543 minutit läänepikkust)

ning seejärel punktist E punkti A.

Brentons on ala, mis jääb järgmisi punkte läbivate joonte vahele:

| | punktist A (50 kraadi 10,714 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 25,325 minutit läänepikkust) |
| --- | --- |

punktist A (50 kraadi 10,714 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 25,325 minutit läänepikkust)

| | punkti B (50 kraadi 10,651 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 25,599 minutit läänepikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti B (50 kraadi 10,651 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 25,599 minutit läänepikkust) ning sealt

| | punkti C (50 kraadi 10,632 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 25,870 minutit läänepikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti C (50 kraadi 10,632 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 25,870 minutit läänepikkust) ning sealt

| | punkti D (50 kraadi 12,167 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 26,709 minutit läänepikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti D (50 kraadi 12,167 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 26,709 minutit läänepikkust) ning sealt

| | punkti E (50 kraadi 12,330 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 26,505 minutit läänepikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti E (50 kraadi 12,330 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 26,505 minutit läänepikkust) ning sealt

| | punkti F (50 kraadi 12,398 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 26,1972 minutit läänepikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti F (50 kraadi 12,398 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 26,1972 minutit läänepikkust) ning sealt

| | punkti G (50 kraadi 12,750 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 25,251 minutit läänepikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti G (50 kraadi 12,750 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 25,251 minutit läänepikkust) ning sealt

| | punkti H (50 kraadi 12,956 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 24,723 minutit läänepikkust) |
| --- | --- |

punkti H (50 kraadi 12,956 minutit põhjalaiust, 4 kraadi 24,723 minutit läänepikkust)

ning seejärel punktist H punkti A mööda joont, mis on tõmmatud 1983. aasta lähtejoonest 6 meremiili võrra mere poolt.

Seletuskiri

(Käesolev seletuskiri ei ole eeskirjade osa)

Merelist tegevust haldav organisatsioon (MMO) on koostanud need eeskirjad eesmärgiga tagada, et püügitegevust korraldatakse viisil, millega oleks tagatud nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) artiklis 6 sätestatud nõuete täitmine.

Käesolevate eeskirjadega kaitstakse aluskivimist riffe, sest nende eeskirjadega keelustatakse merepõhjas veetavate püüniste kasutamine Start Point to Plymouth Sound & Eddystone’i Euroopa mereala konkreetsetes piirkondades.

Konkreetsed piirkonnad on määratletud käesolevate eeskirjade punktis 1 ja lisas.

Konkreetsed piirkonnad on üksnes illustratiivsel eesmärgil esitatud ka allpool esitatud kaartidel.

Image

III   LISA

MERELIST TEGEVUST HALDAV ORGANISATSIOON

2009. AASTA RANNIKUALADELE JUURDEPÄÄSU JA MERESEADUS (MARINE AND COASTAL ACCESS ACT 2009; 23. peatükk)

HAISBOROUGH, HAMMOND & WINTERTONI EUROOPA MEREALAL (KONKREETSETES PIIRKONDADES) MEREPÕHJAS VEETAVATE PÜÜNISTE KASUTAMIST KÄSITLEVAD EESKIRJAD

Merelist tegevust haldav organisatsioon (Marine Management Organisation – MMO) (14), kasutades talle elupaikade ja liikide kaitse 2010. aasta eeskirjade (15) artikliga 38 ning 2009. aasta rannikualadele juurdepääsu ja mereseaduse (16) artikliga 129 antud volitusi ning:

| — | olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõikele 3 teinud eeskirjade eelnõu asjakohastes kohtades kättesaadavaks, et sellega oleks võimalik tutvuda; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõikele 3 teinud eeskirjade eelnõu asjakohastes kohtades kättesaadavaks, et sellega oleks võimalik tutvuda;

| — | olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõikele 4 edastanud eelnõu koopia kõigile soovijatele; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõikele 4 edastanud eelnõu koopia kõigile soovijatele;

| — | olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõigetele 6 ja 7 avaldanud teatise oma ettepaneku kohta koostada eeskirjad; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt nimetatud seaduse artikli 130 lõigetele 6 ja 7 avaldanud teatise oma ettepaneku kohta koostada eeskirjad;

| — | olles konsulteerinud Euroopa Komisjoniga, Belgia Kuningriigi valitsusega ja Põhjamere piirkondliku nõuandekomisjoniga ning saanud seejärel eeskirjade eelnõule kinnituse Euroopa Komisjonilt vastavalt nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (17) artikli 8 lõikele 3 ning artikli 9 lõigetele 1 ja 2, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Euroopa Komisjoniga, Belgia Kuningriigi valitsusega ja Põhjamere piirkondliku nõuandekomisjoniga ning saanud seejärel eeskirjade eelnõule kinnituse Euroopa Komisjonilt vastavalt nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (17) artikli 8 lõikele 3 ning artikli 9 lõigetele 1 ja 2,

kehtestab järgmised eeskirjad.

Tõlgendamine

| 1. | Käesolevates eeskirjades tähendavad konkreetsed piirkonnad lisas määratletud alasid 1 ja 2. |
| --- | --- |

1.

Käesolevates eeskirjades tähendavad konkreetsed piirkonnad lisas määratletud alasid 1 ja 2.

Keeld

| 2. | Konkreetsetel aladel ei tohi keegi kasutada mis tahes merepõhjas veetavaid püüniseid. |
| --- | --- |

2.

Konkreetsetel aladel ei tohi keegi kasutada mis tahes merepõhjas veetavaid püüniseid.

Erandid teaduslikel, varude säilitamise või aretustöö eesmärgil

| 3. | Käesolevaid eeskirju ei kohaldata isikute suhtes, kelle tegevus – mis vastasel juhul kujutaks endast käesolevate eeskirjade rikkumist – toimub kooskõlas merelist tegevust haldava organisatsiooni väljastatud loaga, mille kohaselt on selline tegevus lubatud teaduslikul, varude säilitamise või aretustöö eesmärgil. |
| --- | --- |

3.

Käesolevaid eeskirju ei kohaldata isikute suhtes, kelle tegevus – mis vastasel juhul kujutaks endast käesolevate eeskirjade rikkumist – toimub kooskõlas merelist tegevust haldava organisatsiooni väljastatud loaga, mille kohaselt on selline tegevus lubatud teaduslikul, varude säilitamise või aretustöö eesmärgil.

Viitamine

| 4. | Käesolevatele eeskirjadele võib viidata kui Haisborough, Hammond & Wintertoni Euroopa merealal (konkreetsetes piirkondades) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevatele eeskirjadele. |
| --- | --- |

4.

Käesolevatele eeskirjadele võib viidata kui Haisborough, Hammond & Wintertoni Euroopa merealal (konkreetsetes piirkondades) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevatele eeskirjadele.

Kinnitatud merelist tegevust haldava organisatsiooni pitseriga

[kuupäev] 2013

/pitser/

Merelist tegevust haldava organisatsiooni pitser kinnitati nendele eeskirjadele järgmise isiku juuresolekul:

[nimi]

Merelist tegevust haldava organisatsiooni tegevjuht

Keskkonna-, toidu- ja maaeluminister, kasutades talle 2009. aasta rannikualadele juurdepääsu ja mereseaduse artikli 130 lõikega 8 antud volitusi, kinnitab Haisborough, Hammond & Wintertoni Euroopa merekaitsealal (konkreetsetes piirkondades) merepõhjas veetavate püüniste kasutamist käsitlevad eeskirjad, mille MMO kehtestas [kuupäev] 2013, ning on otsustanud, et eeskirjad jõustuvad [kuupäev] 2013.

[nimi]

[ametinimetus]

Vanemametnik keskkonna-, toidu- ja maaeluministri eest ja tema nimel

Kuupäev:

LISA

Alade 1 ja 2 määratlus

Käesolevas lisas kasutatud koordinaadid põhinevad WGS 84 alusandmetel, kus WGS 84 tähendab 1984. aastal läbivaadatud ja 2004. aastal täiendavalt läbi vaadatud rahvusvahelist geodeetiliste koordinaatide süsteemi.

Ala 1 on ala, mis jääb järgmisi punkte läbivate joonte vahele:

| | punktist A (52 kraadi 47,792 minutit põhjalaiust, 1 kraad 58,661 minutit idapikkust) |
| --- | --- |

punktist A (52 kraadi 47,792 minutit põhjalaiust, 1 kraad 58,661 minutit idapikkust)

| | punkti B (52 kraadi 47,919 minutit põhjalaiust, 1 kraad 58,179 minutit idapikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti B (52 kraadi 47,919 minutit põhjalaiust, 1 kraad 58,179 minutit idapikkust) ning sealt

| | punkti C (52 kraadi 48,229 minutit põhjalaiust, 1 kraad 58,065 minutit idapikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti C (52 kraadi 48,229 minutit põhjalaiust, 1 kraad 58,065 minutit idapikkust) ning sealt

| | punkti C (52 kraadi 48,267 minutit põhjalaiust, 1 kraad 58,114 minutit idapikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti C (52 kraadi 48,267 minutit põhjalaiust, 1 kraad 58,114 minutit idapikkust) ning sealt

| | punkti E (52 kraadi 48,442 minutit põhjalaiust, 1 kraad 57,900 minutit idapikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti E (52 kraadi 48,442 minutit põhjalaiust, 1 kraad 57,900 minutit idapikkust) ning sealt

| | punkti F (52 kraadi 48,705 minutit põhjalaiust, 1 kraad 57,942 minutit idapikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti F (52 kraadi 48,705 minutit põhjalaiust, 1 kraad 57,942 minutit idapikkust) ning sealt

| | punkti G (52 kraadi 48,876 minutit põhjalaiust, 1 kraad 58,277 minutit idapikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti G (52 kraadi 48,876 minutit põhjalaiust, 1 kraad 58,277 minutit idapikkust) ning sealt

| | punkti H (52 kraadi 48,814 minutit põhjalaiust, 1 kraad 58,920 minutit idapikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti H (52 kraadi 48,814 minutit põhjalaiust, 1 kraad 58,920 minutit idapikkust) ning sealt

| | punkti I (52 kraadi 48,615 minutit põhjalaiust, 1 kraad 59,207 minutit idapikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti I (52 kraadi 48,615 minutit põhjalaiust, 1 kraad 59,207 minutit idapikkust) ning sealt

| | punkti J (52 kraadi 48,465 minutit põhjalaiust, 1 kraad 59,173 minutit idapikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti J (52 kraadi 48,465 minutit põhjalaiust, 1 kraad 59,173 minutit idapikkust) ning sealt

| | punkti K (52 kraadi 48,397 minutit põhjalaiust, 1 kraad 59,328 minutit idapikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti K (52 kraadi 48,397 minutit põhjalaiust, 1 kraad 59,328 minutit idapikkust) ning sealt

| | punkti L (52 kraadi 48,123 minutit põhjalaiust, 1 kraad 59,400 minutit idapikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti L (52 kraadi 48,123 minutit põhjalaiust, 1 kraad 59,400 minutit idapikkust) ning sealt

| | punkti M (52 kraadi 47,926 minutit põhjalaiust, 1 kraad 59,179 minutit idapikkust) |
| --- | --- |

punkti M (52 kraadi 47,926 minutit põhjalaiust, 1 kraad 59,179 minutit idapikkust)

ning seejärel punktist M punkti A.

Ala 2 on ala, mis jääb järgmisi punkte läbivate joonte vahele:

| | punktist A (52 kraadi 50,804 minutit põhjalaiust, 1 kraad 48,365 minutit idapikkust) |
| --- | --- |

punktist A (52 kraadi 50,804 minutit põhjalaiust, 1 kraad 48,365 minutit idapikkust)

| | punkti B (52 kraadi 50,617 minutit põhjalaiust, 1 kraad 48,178 minutit idapikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti B (52 kraadi 50,617 minutit põhjalaiust, 1 kraad 48,178 minutit idapikkust) ning sealt

| | punkti C (52 kraadi 50,698 minutit põhjalaiust, 1 kraad 47,043 minutit idapikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti C (52 kraadi 50,698 minutit põhjalaiust, 1 kraad 47,043 minutit idapikkust) ning sealt

| | punkti D (52 kraadi 51,027 minutit põhjalaiust, 1 kraad 46,490 minutit idapikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti D (52 kraadi 51,027 minutit põhjalaiust, 1 kraad 46,490 minutit idapikkust) ning sealt

| | punkti E (52 kraadi 51,133 minutit põhjalaiust, 1 kraad 46,633 minutit idapikkust) ning sealt |
| --- | --- |

punkti E (52 kraadi 51,133 minutit põhjalaiust, 1 kraad 46,633 minutit idapikkust) ning sealt

| | punkti F (52 kraadi 51,013 minutit põhjalaiust, 1 kraad 48,138 minutit idapikkust) |
| --- | --- |

punkti F (52 kraadi 51,013 minutit põhjalaiust, 1 kraad 48,138 minutit idapikkust)

ning seejärel punktist F punkti A.

Seletuskiri

(Käesolev seletuskiri ei ole eeskirjade osa)

Merelist tegevust haldav organisatsioon (MMO) on koostanud need eeskirjad eesmärgiga tagada, et püügitegevust korraldatakse viisil, millega oleks tagatud nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) artiklis 6 sätestatud nõuete täitmine.

Käesolevate eeskirjadega kaitstakse biogeenilisi hulkharjasusside klassi kuuluva liigi Sabellaria spinulosa riffe, sest nendega keelustatakse merepõhjas veetavate püüniste kasutamine Haisborough, Hammond & Wintertoni Euroopa mereala konkreetsetes piirkondades.

Konkreetsed piirkonnad on määratletud käesolevate eeskirjade punktis 1 ja lisas.

Konkreetsed piirkonnad on üksnes illustratiivsel eesmärgil esitatud ka allpool esitatud kaartidel.

Image

IV   LISA

Image

Image

Image

Image

TÕENDIBAAS

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Ala: Lands End & Cape Banki ühenduse tähtsusega ala (18). |
| --- | --- |

1.1.

Ala: Lands End & Cape Banki ühenduse tähtsusega ala (18).

| 1.2. | Lands End & Cape Bank on määratud ühenduse tähtsusega alaks seal paiknevate aluskivimist rifi koosluste tõttu. Aluskivimist rifi kooslused on reljeefsed kaljud, mille on koloniseerinud erinev taimestik ja loomastik. Koosluste varieeruvus võib olla suur, alates pinnalähedasest päikesevalgust saavast tsoonist, kus peamiselt domineerivad taimed, näiteks lehtadrumetsad ja punavetikad, kuni sügavamas vees aluskivimist riffidel elavate erinevate loomaliikideni, kelle hulka kuuluvad okasnahksed, käsnad, korallid, meriroosilised, sammalloomad ja koorikloomad (19). |
| --- | --- |

1.2.

Lands End & Cape Bank on määratud ühenduse tähtsusega alaks seal paiknevate aluskivimist rifi koosluste tõttu. Aluskivimist rifi kooslused on reljeefsed kaljud, mille on koloniseerinud erinev taimestik ja loomastik. Koosluste varieeruvus võib olla suur, alates pinnalähedasest päikesevalgust saavast tsoonist, kus peamiselt domineerivad taimed, näiteks lehtadrumetsad ja punavetikad, kuni sügavamas vees aluskivimist riffidel elavate erinevate loomaliikideni, kelle hulka kuuluvad okasnahksed, käsnad, korallid, meriroosilised, sammalloomad ja koorikloomad (19).

| 1.3. | Sellel alal paiknevad aluskivimist rifid on bioloogiliselt ühed kõige mitmekesisemad riigis ning neil on oluline roll selliste liikide toetamisel, keda peetakse haruldasteks või kelle biogeograafiline levik on väga väike. |
| --- | --- |

1.3.

Sellel alal paiknevad aluskivimist rifid on bioloogiliselt ühed kõige mitmekesisemad riigis ning neil on oluline roll selliste liikide toetamisel, keda peetakse haruldasteks või kelle biogeograafiline levik on väga väike.

| 1.4. | Keskkonna-, toidu- ja maaeluministeerium (Defra) on kehtestanud läbivaadatud lähenemisviisi püügitegevuse korraldamiseks Euroopa merealal (vt punkt 2.1). Selle tulemusel peab MMO ette nägema meetmed, et kaitsta aluskivimist riffe merepõhjas veetavate püüniste eest ühenduse tähtsusega ala Cape Banki osas 0–12 meremiili kaugusel eesmärgiga tagada elupaikade direktiivi (20) artikli 6 täielik järgimine. |
| --- | --- |

1.4.

Keskkonna-, toidu- ja maaeluministeerium (Defra) on kehtestanud läbivaadatud lähenemisviisi püügitegevuse korraldamiseks Euroopa merealal (vt punkt 2.1). Selle tulemusel peab MMO ette nägema meetmed, et kaitsta aluskivimist riffe merepõhjas veetavate püüniste eest ühenduse tähtsusega ala Cape Banki osas 0–12 meremiili kaugusel eesmärgiga tagada elupaikade direktiivi (20) artikli 6 täielik järgimine.

| 1.5. | Merepõhjas veetavad püünised hõlmavad mis tahes kalapüügivahendeid, mida lükatakse või tõmmatakse läbi mere ja mis on kontaktis merepõhjaga. Nende hulka kuuluvad ka traallaudadega põhjatraalid, piimtraalid ja karpide püügiks kasutatavad tragid. Sellepärast on vaja kaitsekorraldusmeetmeid, mille abil piirata sellise tegevuse ja looduselemendi vastasmõju. |
| --- | --- |

1.5.

Merepõhjas veetavad püünised hõlmavad mis tahes kalapüügivahendeid, mida lükatakse või tõmmatakse läbi mere ja mis on kontaktis merepõhjaga. Nende hulka kuuluvad ka traallaudadega põhjatraalid, piimtraalid ja karpide püügiks kasutatavad tragid. Sellepärast on vaja kaitsekorraldusmeetmeid, mille abil piirata sellise tegevuse ja looduselemendi vastasmõju.

| 1.6. | Käesolev mõjuhinnang on koostatud eesmärgiga tuua välja kulud ja kasu, mis kaasnevad kavandatud MMO eeskirjadega, millega soovitakse nende looduselementide kaitseks keelustada merepõhjas veetavate püüniste kasutamine. Samuti tuuakse mõjuhinnangus välja see, miks peetakse soovituslikku valikut kaitsekorralduse seisukohast kõige eelistatumaks. Käesoleva mõjuhinnangu projekti on arutatud avaliku konsultatsiooni käigus. |
| --- | --- |

1.6.

Käesolev mõjuhinnang on koostatud eesmärgiga tuua välja kulud ja kasu, mis kaasnevad kavandatud MMO eeskirjadega, millega soovitakse nende looduselementide kaitseks keelustada merepõhjas veetavate püüniste kasutamine. Samuti tuuakse mõjuhinnangus välja see, miks peetakse soovituslikku valikut kaitsekorralduse seisukohast kõige eelistatumaks. Käesoleva mõjuhinnangu projekti on arutatud avaliku konsultatsiooni käigus.

| 1.7. | Selle mõjuhinnangu koostamiseks kasutatud andmed ja tõendid on saadud organisatsioonilt Natural England, IFCAdelt ja MMO-lt. Lisaks korraldas MMO koostöös Cornwalli IFCAga 10. juunil 2013. aastal kohtumise Looes ning koostöös Devoni ja Severni IFCAga 11. juunil 2013. aastal kohtumise Plymouthis, et saada kokku sidusrühmadega ning küsida neilt otse küsimusi ja koguda tõendeid kavandatud keelualade majandusliku mõju kohta (vt joonis 1). Kohtumine Belgia ametiasutuste ja kalandussektori esindajatega toimus 12. juulil 2013. aastal Belgias ning Prantsusmaa ametiasutuste ja kalandussektori esindajatega kohtuti 27. septembril 2013. aastal Pariisis. Prantsusmaa kalandussektori esindajad tõstsid esile Prantsusmaa laevade traallaudadega põhjatraalide kasutamist kavandatud Cape Banki keelualas ning rõhutasid, et kaitsekorralduse puhul tuleks arvesse võtta püügivahendite liikidega seoses tehtud tehnoloogilisi arendusi. Kalandusettevõtjatega toimunud vestluste käigus saadud teave ja ütlused protokolliti ning lisati käesolevasse mõjuhinnangusse tõendamata andmetena. |
| --- | --- |

1.7.

Selle mõjuhinnangu koostamiseks kasutatud andmed ja tõendid on saadud organisatsioonilt Natural England, IFCAdelt ja MMO-lt. Lisaks korraldas MMO koostöös Cornwalli IFCAga 10. juunil 2013. aastal kohtumise Looes ning koostöös Devoni ja Severni IFCAga 11. juunil 2013. aastal kohtumise Plymouthis, et saada kokku sidusrühmadega ning küsida neilt otse küsimusi ja koguda tõendeid kavandatud keelualade majandusliku mõju kohta (vt joonis 1). Kohtumine Belgia ametiasutuste ja kalandussektori esindajatega toimus 12. juulil 2013. aastal Belgias ning Prantsusmaa ametiasutuste ja kalandussektori esindajatega kohtuti 27. septembril 2013. aastal Pariisis. Prantsusmaa kalandussektori esindajad tõstsid esile Prantsusmaa laevade traallaudadega põhjatraalide kasutamist kavandatud Cape Banki keelualas ning rõhutasid, et kaitsekorralduse puhul tuleks arvesse võtta püügivahendite liikidega seoses tehtud tehnoloogilisi arendusi. Kalandusettevõtjatega toimunud vestluste käigus saadud teave ja ütlused protokolliti ning lisati käesolevasse mõjuhinnangusse tõendamata andmetena.

| 1.8. | Seaduse alusel kehtestatud eeskirjade menetlemise protsessi osana toimusid kavandatud eeskirjade eelnõu ja mõjuhinnangu projekti käsitlevad ametilikud konsultatsioonid ajavahemikul 10. septembrist 2013 kuni 22. oktoobrini 2013. Prantsusmaa kalandussektori esindajate märkused kinnitavad, et kavandatud Cape Banki keeluala lääneosas toimub merepõhjas veetavate püüniste kasutamist hõlmav püügitegevus. Belgia kalandussektori esindajate vastustest selgus samuti, et kavandatud Cape Banki keeluala põhjaosas toimub Belgia laevade püügitegevus. |
| --- | --- |

1.8.

Seaduse alusel kehtestatud eeskirjade menetlemise protsessi osana toimusid kavandatud eeskirjade eelnõu ja mõjuhinnangu projekti käsitlevad ametilikud konsultatsioonid ajavahemikul 10. septembrist 2013 kuni 22. oktoobrini 2013. Prantsusmaa kalandussektori esindajate märkused kinnitavad, et kavandatud Cape Banki keeluala lääneosas toimub merepõhjas veetavate püüniste kasutamist hõlmav püügitegevus. Belgia kalandussektori esindajate vastustest selgus samuti, et kavandatud Cape Banki keeluala põhjaosas toimub Belgia laevade püügitegevus.

2.   Sekkumise põhjendus

| 2.1. | Defra vaatas 2012. aasta augustis läbi kalapüügi kaitsekorralduse Euroopa merealal, et kindlaks määrata tulevikus vajalik kaitsekorraldus eesmärgiga tagada, et looduselementide seisund oleks jätkuvalt hea. Selle tulemusel koostati Euroopa mereala kalapüügikorraldust käsitlev läbivaadatud lähenemisviis (21). |
| --- | --- |

2.1.

Defra vaatas 2012. aasta augustis läbi kalapüügi kaitsekorralduse Euroopa merealal, et kindlaks määrata tulevikus vajalik kaitsekorraldus eesmärgiga tagada, et looduselementide seisund oleks jätkuvalt hea. Selle tulemusel koostati Euroopa mereala kalapüügikorraldust käsitlev läbivaadatud lähenemisviis (21).

| 2.2. | Läbivaadatud lähenemisviisi rakendamine on tõendi- ja riskipõhine ning etapiviisiline. Riskide prioriseerimiseks võetakse aluseks maatriks, (22) mille abil liigitatakse riskid kategooriatesse vastavalt püügitegevuse ja ökoloogiliste looduselementide vahelisele vastasmõjule. Tegevuse ja looduselemendi vastasmõju on liigitatud punase, oranži, rohelise või sinisega tähistatud kategooriasse. Punasega tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju peetakse prioriteediks ja nendega seoses tuleb võtta kaitsekorraldusmeetmed 2013. aasta lõpuks (olenemata tegevuse tegelikust mahust), et vältida määratletud looduselementide seisundi halvenemist kooskõlas elupaikade direktiivi artikli 6 lõikest 2 tulenevate kohustustega. Oranžiga tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju puhul on vaja ala tasandil hinnangut, et teha kindlaks, kas looduselementide kaitseks tuleks tegevust reguleerida. Rohelisega tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju puhul on samuti vaja ala tasandil hinnata, kas esineb n-ö kombineeritud mõju. Sinine tähistus näitab, et märkimisväärne vastasmõju puudub ning et täiendav hindamine ei ole vajalik (23). |
| --- | --- |

2.2.

Läbivaadatud lähenemisviisi rakendamine on tõendi- ja riskipõhine ning etapiviisiline. Riskide prioriseerimiseks võetakse aluseks maatriks, (22) mille abil liigitatakse riskid kategooriatesse vastavalt püügitegevuse ja ökoloogiliste looduselementide vahelisele vastasmõjule. Tegevuse ja looduselemendi vastasmõju on liigitatud punase, oranži, rohelise või sinisega tähistatud kategooriasse. Punasega tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju peetakse prioriteediks ja nendega seoses tuleb võtta kaitsekorraldusmeetmed 2013. aasta lõpuks (olenemata tegevuse tegelikust mahust), et vältida määratletud looduselementide seisundi halvenemist kooskõlas elupaikade direktiivi artikli 6 lõikest 2 tulenevate kohustustega. Oranžiga tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju puhul on vaja ala tasandil hinnangut, et teha kindlaks, kas looduselementide kaitseks tuleks tegevust reguleerida. Rohelisega tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju puhul on samuti vaja ala tasandil hinnata, kas esineb n-ö kombineeritud mõju. Sinine tähistus näitab, et märkimisväärne vastasmõju puudub ning et täiendav hindamine ei ole vajalik (23).

| 2.3. | Elupaikade direktiivi (24) artikli 6 lõigetega 1 ja 2 nõutakse, et erikaitsealade ja linnukaitsealadega seoses teeksid liikmesriigid järgmist:






  — | kehtestaksid vajalikud kaitsemeetmed, mis vastavad aladel esinevate I lisa looduslike elupaigatüüpide ja II lisa liikide ökoloogilistele vajadustele; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Elupaikade direktiivi (24) artikli 6 lõigetega 1 ja 2 nõutakse, et erikaitsealade ja linnukaitsealadega seoses teeksid liikmesriigid järgmist:

—

kehtestaksid vajalikud kaitsemeetmed, mis vastavad aladel esinevate I lisa looduslike elupaigatüüpide ja II lisa liikide ökoloogilistele vajadustele;

| — | võtaksid asjakohased meetmed, et vältida looduslike elupaikade ja liikide elupaikade hävimist ning selliste liikide häirimist, mille kaitseks alad on määratud. |
| --- | --- |

—

võtaksid asjakohased meetmed, et vältida looduslike elupaikade ja liikide elupaikade hävimist ning selliste liikide häirimist, mille kaitseks alad on määratud.

| 2.4. | Elupaikade ja liikide kaitse 2010. aasta eeskirjade artikli 8 lõikes 1 määratletakse Euroopa mereala (muu hulgas) kui mis tahes erikaitseala, linnukaitseala või ühenduse tähtsusega ala. Nende eeskirjade 6. osas sätestatakse Euroopa mereala kaitsekorraldusnõuded kooskõlas elupaikade direktiivi artikli 6 lõigetega 2, 3 ja 4. |
| --- | --- |

2.4.

Elupaikade ja liikide kaitse 2010. aasta eeskirjade artikli 8 lõikes 1 määratletakse Euroopa mereala (muu hulgas) kui mis tahes erikaitseala, linnukaitseala või ühenduse tähtsusega ala. Nende eeskirjade 6. osas sätestatakse Euroopa mereala kaitsekorraldusnõuded kooskõlas elupaikade direktiivi artikli 6 lõigetega 2, 3 ja 4.

| 2.5. | Lands End & Cape Banki ühenduse tähtsusega ala hõlmab aluskivimist riffe, mis on liigitatud punasega tähistatud riskikategooriasse seoses merepõhjas veetavate püüniste kasutamisega ning sellepärast tuleb selle riski kõrvaldamiseks võtta kaitsekorraldusmeetmed. MMO vastutab kaitsekorralduse rakendamise eest eesmärgiga keelustada aluskivimist rifi ja merepõhjas veetavate püüniste kokkupuude. Muud liiki kalapüügivahendite kokkupuudet aluskivimist rifiga hinnatakse oranži/rohelisega tähistatud riskikategooria hindamise käigus. |
| --- | --- |

2.5.

Lands End & Cape Banki ühenduse tähtsusega ala hõlmab aluskivimist riffe, mis on liigitatud punasega tähistatud riskikategooriasse seoses merepõhjas veetavate püüniste kasutamisega ning sellepärast tuleb selle riski kõrvaldamiseks võtta kaitsekorraldusmeetmed. MMO vastutab kaitsekorralduse rakendamise eest eesmärgiga keelustada aluskivimist rifi ja merepõhjas veetavate püüniste kokkupuude. Muud liiki kalapüügivahendite kokkupuudet aluskivimist rifiga hinnatakse oranži/rohelisega tähistatud riskikategooria hindamise käigus.

| 2.6. | Kõnealune ala paikneb kahes haldusalas: 0–6 meremiili ja 6–12 meremiili. Sellel alal on kaks peamist aluskivimist riffi hõlmavat ala: üks Lands Endi osas ja teine Cape Banki osas. Lands Endi riff jääb 6 meremiili ulatusse ning seda kaitstakse Cornwalli IFCA eeskirjadega. Cape Banki riff asub nii vahemikus 0–6 meremiili kui ka vahemikus 6–12 meremiili ning seda kaitstakse MMO eeskirjadega. |
| --- | --- |

2.6.

Kõnealune ala paikneb kahes haldusalas: 0–6 meremiili ja 6–12 meremiili. Sellel alal on kaks peamist aluskivimist riffi hõlmavat ala: üks Lands Endi osas ja teine Cape Banki osas. Lands Endi riff jääb 6 meremiili ulatusse ning seda kaitstakse Cornwalli IFCA eeskirjadega. Cape Banki riff asub nii vahemikus 0–6 meremiili kui ka vahemikus 6–12 meremiili ning seda kaitstakse MMO eeskirjadega.

| 2.7. | Aluskivimist rifi konkreetset asukohta ja ulatust käsitlevad andmed esitas organisatsioon Natural England (25). Puhvertsoon põhineb nimetatud organisatsiooni suuniste projektil, (26) kus on ära toodud puhvertsooni soovituslik ulatus, tuginedes sellele, kui sügaval asub kaitstav looduselement. Sellel alal paiknev aluskivimist riff ulatub kuni 100 m sügavusele. Sügavustel 25–200 m soovitatakse organisatsiooni Natural England suunistes määrata puhvertsooniks looduselemendi kolmekordne sügavus. Sellepärast määrati puhvertsooniks 300 m (3 x 100 m). |
| --- | --- |

2.7.

Aluskivimist rifi konkreetset asukohta ja ulatust käsitlevad andmed esitas organisatsioon Natural England (25). Puhvertsoon põhineb nimetatud organisatsiooni suuniste projektil, (26) kus on ära toodud puhvertsooni soovituslik ulatus, tuginedes sellele, kui sügaval asub kaitstav looduselement. Sellel alal paiknev aluskivimist riff ulatub kuni 100 m sügavusele. Sügavustel 25–200 m soovitatakse organisatsiooni Natural England suunistes määrata puhvertsooniks looduselemendi kolmekordne sügavus. Sellepärast määrati puhvertsooniks 300 m (3 x 100 m).

| 2.8. | Sekkumine on vajalik merekeskkonnas esinevate turutõrgete heastamiseks. Selleks rakendatakse looduselementide kaitsmiseks asjakohased kaitsekorraldusmeetmed (näiteks käesolevad eeskirjad), et tagada negatiivsete välismõjude vähendamine või nende sobival viisil leevendamine. Käesolevate eeskirjade rakendamisega tagatakse avalike hüvede jätkuv pakkumine merekeskkonnas. |
| --- | --- |

2.8.

Sekkumine on vajalik merekeskkonnas esinevate turutõrgete heastamiseks. Selleks rakendatakse looduselementide kaitsmiseks asjakohased kaitsekorraldusmeetmed (näiteks käesolevad eeskirjad), et tagada negatiivsete välismõjude vähendamine või nende sobival viisil leevendamine. Käesolevate eeskirjade rakendamisega tagatakse avalike hüvede jätkuv pakkumine merekeskkonnas.

| 2.9. | Turutõrked tekivad siis, kui turg ei paku tõhusat tulemust (27). Merekeskkonna kontekstis võib turutõrkeid kirjeldada järgmiselt:






  — | avalike kaupade ja teenustega seoses: mitmed merekeskkonna pakutavad kaubad ja teenused – näiteks kliimaregulatsioon ja bioloogiline mitmekesisus – on n-ö avalikud hüved (kedagi ei ole võimalik jätta kõrvale nendest toodetest ja teenustest kasu saamisest ning nende teenuste tarbimine ei vähenda teistele kättesaadava teenuse hulka). Avalikud hüved on oma olemuselt sellised, et üksikisikutel ei pruugi alati olla majanduslikku stiimulit vabatahtlikult anda oma panust või rahalisi vahendeid, et tagada nende kaupade jätkuv pakkumine, ning selle tulemuseks on alapakkumine või antud juhul liiga vähene kaitse; |
| --- | --- | --- |

2.9.

Turutõrked tekivad siis, kui turg ei paku tõhusat tulemust (27). Merekeskkonna kontekstis võib turutõrkeid kirjeldada järgmiselt:

—

avalike kaupade ja teenustega seoses: mitmed merekeskkonna pakutavad kaubad ja teenused – näiteks kliimaregulatsioon ja bioloogiline mitmekesisus – on n-ö avalikud hüved (kedagi ei ole võimalik jätta kõrvale nendest toodetest ja teenustest kasu saamisest ning nende teenuste tarbimine ei vähenda teistele kättesaadava teenuse hulka). Avalikud hüved on oma olemuselt sellised, et üksikisikutel ei pruugi alati olla majanduslikku stiimulit vabatahtlikult anda oma panust või rahalisi vahendeid, et tagada nende kaupade jätkuv pakkumine, ning selle tulemuseks on alapakkumine või antud juhul liiga vähene kaitse;

| — | negatiivne välismõju – see ilmneb, kui merekeskkonnale tekitatud kahju ei kanna täielikult kahju tekitajad. Paljudel juhtudel ei ole merekaupadele ja -teenustele antud rahalist väärtust ning sellepärast ei hinda turg otseselt kahju rahalist suurust. Isegi kaubeldavate kaupade puhul (näiteks looduslik kala) ei peegelda turuhinnad alati kogu majanduslikku kulu, mille peavad lõpuks kandma teised isikud ja ühiskond tervikuna. |
| --- | --- |

—

negatiivne välismõju – see ilmneb, kui merekeskkonnale tekitatud kahju ei kanna täielikult kahju tekitajad. Paljudel juhtudel ei ole merekaupadele ja -teenustele antud rahalist väärtust ning sellepärast ei hinda turg otseselt kahju rahalist suurust. Isegi kaubeldavate kaupade puhul (näiteks looduslik kala) ei peegelda turuhinnad alati kogu majanduslikku kulu, mille peavad lõpuks kandma teised isikud ja ühiskond tervikuna.

| 2.10. | Valitsuse sekkumine on vajalik mõlema turutõrgete allika heastamiseks merekeskkonnas. Euroopa mereala kindlaksmääratud looduselementide kaitseks võetavate kaitsekorraldusmeetmetega tagatakse negatiivse välismõju vähendamine või sobilik leevendamine. Samuti aitab kaitsekorraldusmeetmete võtmine toetada avalike hüvede jätkuvat pakkumist merekeskkonnas, näiteks kaitstes Inglismaa vetes bioloogilist mitmekesisust. |
| --- | --- |

2.10.

Valitsuse sekkumine on vajalik mõlema turutõrgete allika heastamiseks merekeskkonnas. Euroopa mereala kindlaksmääratud looduselementide kaitseks võetavate kaitsekorraldusmeetmetega tagatakse negatiivse välismõju vähendamine või sobilik leevendamine. Samuti aitab kaitsekorraldusmeetmete võtmine toetada avalike hüvede jätkuvat pakkumist merekeskkonnas, näiteks kaitstes Inglismaa vetes bioloogilist mitmekesisust.

3.   Poliitikaeesmärgid ja kavandatud mõju

| 3.1. | 2009. aasta rannikualadele juurepääsu ja mereseadusega (28) (Marine and Coastal Access Act 2009) loodi merelist tegevust haldav organisatsioon (Marine Management Organisation – MMO), mis juhib, edendab ja korraldab merekeskkonna säästvat kasutamist ja jätkusuutlikku rannalähedast kalapüüki, kindlustades edukalt õige tasakaalu sotsiaalse, keskkonna- ja majandusliku kasu vahel eesmärgiga tagada eluterve merekeskkond, jätkusuutlik kalapüük ja majandusharu elujõulisus. |
| --- | --- |

3.1.

2009. aasta rannikualadele juurepääsu ja mereseadusega (28) (Marine and Coastal Access Act 2009) loodi merelist tegevust haldav organisatsioon (Marine Management Organisation – MMO), mis juhib, edendab ja korraldab merekeskkonna säästvat kasutamist ja jätkusuutlikku rannalähedast kalapüüki, kindlustades edukalt õige tasakaalu sotsiaalse, keskkonna- ja majandusliku kasu vahel eesmärgiga tagada eluterve merekeskkond, jätkusuutlik kalapüük ja majandusharu elujõulisus.

| 3.2. | Käesoleva mõjuhinnangu seisukohast asjakohane poliitikaeesmärk on kõnealuse ala kaitse-eesmärkide edendamine, tagades aluskivimist rifi kaitsmise merepõhjas veetavate püüniste kasutamisega seonduva kahjustamisohu eest. |
| --- | --- |

3.2.

Käesoleva mõjuhinnangu seisukohast asjakohane poliitikaeesmärk on kõnealuse ala kaitse-eesmärkide edendamine, tagades aluskivimist rifi kaitsmise merepõhjas veetavate püüniste kasutamisega seonduva kahjustamisohu eest.

| 3.3. | Ala kaitse-eesmärgid on järgmised.






  — | Võttes arvesse looduslikke muutusi, säilitada:






  — | aluskivimist rifi kui elupaiga ulatus ning elupaiga ja selle liikide mitmekesisus; |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

Ala kaitse-eesmärgid on järgmised.

—

Võttes arvesse looduslikke muutusi, säilitada:

—

aluskivimist rifi kui elupaiga ulatus ning elupaiga ja selle liikide mitmekesisus;

| — | elupaiga koosluse struktuur (nt konkreetsete valitsevate liikide populatsiooni struktuur ja nende panus ökosüsteemi toimimisse); |
| --- | --- |

—

elupaiga koosluse struktuur (nt konkreetsete valitsevate liikide populatsiooni struktuur ja nende panus ökosüsteemi toimimisse);

| — | looduslik keskkonnakvaliteet (nt vee kvaliteet, hõljumi tasemed jne); |
| --- | --- |

—

looduslik keskkonnakvaliteet (nt vee kvaliteet, hõljumi tasemed jne);

| — | looduslikud keskkonnaprotsessid (nt bioloogilised ja füüsikalised protsessid, mis toimuvad keskkonnas looduslikult, näiteks veeringlus ja sette ladestumine, ei tohiks kindlaksmääramise ajal lähtejoonest kõrvale kalduda). |
| --- | --- |

—

looduslikud keskkonnaprotsessid (nt bioloogilised ja füüsikalised protsessid, mis toimuvad keskkonnas looduslikult, näiteks veeringlus ja sette ladestumine, ei tohiks kindlaksmääramise ajal lähtejoonest kõrvale kalduda).

| 3.4. | Kavandatud mõju hõlmab aluskivimist rifi seisundi halvenemise vähendamist ning elupaikade direktiivi artiklis 6 sätestatud kohustuste täitmist. Peale selle minimeeritakse võimaluse korral korraldusliku sekkumise majanduslikku mõju. |
| --- | --- |

3.4.

Kavandatud mõju hõlmab aluskivimist rifi seisundi halvenemise vähendamist ning elupaikade direktiivi artiklis 6 sätestatud kohustuste täitmist. Peale selle minimeeritakse võimaluse korral korraldusliku sekkumise majanduslikku mõju.

4.   Valikud

4.1.   Keskkonna-, toidu- ja maaeluministeeriumi (Defra) läbivaadatud lähenemisviisi kohaselt on MMO eeskirjad eelistatud korraldusvahendid 6–12 meremiili kaugusel asuvas tsoonis ning MMO peaks juhtima selliste alade kaitse korraldamist, mis jäävad mõlemale poole 6 meremiili piiri. Pärast MMO ja Cornwalli rannalähedase kalapüügi ja looduskaitse asutuse (Inshore Fisheries and Conservation Authority – IFCA) vahel toimunud arutelusid lepiti kokku, et kuigi kõnealune ühenduse tähtsusega ala paikneb mõlemal pool 6 meremiili piiri, kehtestatakse IFCA eeskirjad ala selle osa korraldamiseks, mis jääb 6 meremiili piiresse, ning MMO eeskirju kasutatakse ala Cape Banki osa korraldamiseks vahemikus 0–12 meremiili. Sellepärast soovitatakse MMO eeskirjade kehtestamist ühenduse tähtsusega ala selle osa jaoks, mis jääb vahemikku 0–12 meremiili.

4.1.1.   Valik nr 1. Meetmeid ei võeta

See valik ei hõlmaks mingite alaliste kaitsekorraldusmeetmete võtmist. Selle valiku kasutamine tähendaks, et ei käsitleta riske, mida avaldab alale kahjustav tegevus, ning et ei täideta keskkonna-, toidu- ja maaeluministeeriumi läbivaadatud lähenemisviisi ja elupaikade direktiivi artikli 6 lõike 2 kohaseid kohustusi.

4.1.2.   Valik nr 2. Vabatahtlik kokkulepe

Selle valiku kasutamine hõlmaks looduselementide kaitsmist käsitlevate vabatahtlike tegevusjuhiste väljatöötamist. MMO on kaalunud seda valikut, pidades silmas parema õigusloome põhimõtteid, mille kohaselt tuleks uus õigusnorm kehtestada ainult viimase abinõuna, ning pidades silmas Defra läbivaadatud lähenemisviisi, mille kohaselt eeldatakse, et kaitsekorraldusmeetmed peavad olema regulatiivset laadi, et tagada asjakohane kaitse. Defra läbivaadatud lähenemisviisiga nähakse samuti ette, et 2013. aasta detsembri lõpuks tuleb võtta meetmed, et tegeleda kaitsealuste looduselementide ja kalapüügivahendite kõrge (punasega tähistatud) riskitasemega vastasmõjuga. MMO on seisukohal, et tulenevalt kiireloomulisest looduselementide kaitsmise vajadusest ja riskist, et isegi vähene vastasmõju võib põhjustada looduselemendi seisukorra halvenemise, ei ole vabatahtlikud meetmed kõnealusel juhul asjakohased.

4.1.3.   Valik nr 3. MMO eeskirjad, millega keelustatakse merepõhjas veetavate püüniste kasutamine kogu ühenduse tähtsusega alal (ala täielik sulgemine)

Aluskivimist rifi kaitse tagamiseks ei ole vaja keelustada merepõhjas veetavate püüniste kasutamine ühenduse tähtsusega ala kogu Cape Banki osas; see tooks ühenduse tähtsusega ala muid osi kasutavatele kaluritele põhjendamatut majanduslikku kahju. Nagu on näidatud tabelis 1, väheneksid lossimismahud hinnanguliselt 15 971,20 Inglise naela, kusjuures eelistatud valiku puhul väheneksid need 11 788,83 Inglise naela, ning korraldamisega kaasnevad jõustamiskulud oleksid palju suuremad.

4.1.4.   Valik nr 4. MMO eeskirjad, millega keelustatakse merepõhjas veetavate püüniste kasutamine hulkharjasusside klassi kuuluva liigi Sabellaria spinulosa rifi kohal, nähes ette asjakohased puhvertsoonid (tsoonipõhine kaitsekorraldus).

See on eelistatud valik ja selle täielik analüüs on esitatud allpool.

4.1.5.   Tegevuse reguleerimine seaduse alusel antud õigusakti (Statutory Instrument), reguleeriva korralduse (Regulating Order) või püügiloaga seotud tingimuse kaudu

Nende kaitsekorraldusmehhanismide kasutamist ei peeta kõnealusel juhul asjakohaseks. Rannikualadele juurepääsu ja mereseaduses on sätestatud MMO volitused anda eeskirju ning need eeskirjad on asjakohasemad, sest need on mõeldud merekaitsealadel toimuva tegevuse reguleerimiseks ning nendega tagatakse asjakohased volitused ning asjakohane paindlikkus, konsulteerimine ja kiirus.

4.2.   Soovituslik valik

4.2.1.   MMO eeskirjad, millega keelustatakse merepõhjas veetavate püüniste kasutamine aluskivimist riffide kohal, nähes ette asjakohased puhvertsoonid (tsoonipõhine kaitsekorraldus).

4.2.2.   Seda valikut soovitatakse, sest see on kõige kulutõhusam. MMO on kõige asjakohasem asutus tõhustamaks Cape Banki rifiga seotud kalavarude majandamise meetmeid vahemikku 0–12 meremiili jääval alal, sest MMO-l on volitused kehtestada eeskirju kogu kõnealusel alal, et edendada ühenduse tähtsusega ala kaitse-eesmärkide saavutamist. Kavandatud keeluala piiride kindlaksmääramisel võeti arvesse parimaid võimalikke olemasolevaid tõendeid looduselementide ulatuse kohta, samuti vajadust looduselementide ning eeskirjadega hõlmatud ala piiride vahele jääva n-ö puhvertsooni järele. Samuti võeti keeluala piiride kindlaksmääramisel arvesse jõustamise lihtsust ja vajadust selge piiritlemise järele, eesmärgiga edendada eeskirjade järgimist.

5.   Tõendibaas

5.1.   Merepõhjas veetavate püüniste kasutamise mõju aluskivimist rifile

| 5.1.1. | Olemasolevad tõendid, (29) mis koosnevad empiirilistest uuringutest, milles kvantifitseeritakse kalanduse mõju kõvapõhjalistele elupaikadele, on piiratud. Siiski on teada, et traalide üle kiviste substraatide vedamise tulemusena kahjustub või hukkub märkimisväärne osa suurtest püstiselt kinnituvatest liikidest, kelleks on näiteks käsnad ja korallid (Løkkeborg 2005). Alaska lahes sai ühekordse traalimise tulemusena kahjustada 67 % käsnadest (Freese et al. 1999). Teised liigid – näiteks hüdraloomad, meriroosilised, sammalloomad, mantelloomad ja okasnahksed – on haavatavad mobiilsete püügivahendite suhtes (McConnaughey et al. 2000; Sewell & Hiscock 2005). Samuti võib traalimine vähendada elupaikade struktuurilist mitmekesisust, sest traalimise tulemusena liigutatakse kõvade substraatidega seostatavaid kive ja kivikesi (Engel & Kvitek 2008; Freese et al. 1999). Vastupidavus füüsilistele kahjustustele on substraadi liikide lõikes erinev, kusjuures mudakivimist rifid on eriti vastuvõtlikud struktuurilistele kahjustustele (Attrill et al. 2011). Ollakse seisukohal, et märkimisväärse mõju risk on piisav selleks, et liigitada see mõju punasesse riskikategooriasse, ja sellepärast rakendatakse kaitsekorraldusmeetmeid käesoleval aastal. |
| --- | --- |

5.1.1.

Olemasolevad tõendid, (29) mis koosnevad empiirilistest uuringutest, milles kvantifitseeritakse kalanduse mõju kõvapõhjalistele elupaikadele, on piiratud. Siiski on teada, et traalide üle kiviste substraatide vedamise tulemusena kahjustub või hukkub märkimisväärne osa suurtest püstiselt kinnituvatest liikidest, kelleks on näiteks käsnad ja korallid (Løkkeborg 2005). Alaska lahes sai ühekordse traalimise tulemusena kahjustada 67 % käsnadest (Freese et al. 1999). Teised liigid – näiteks hüdraloomad, meriroosilised, sammalloomad, mantelloomad ja okasnahksed – on haavatavad mobiilsete püügivahendite suhtes (McConnaughey et al. 2000; Sewell & Hiscock 2005). Samuti võib traalimine vähendada elupaikade struktuurilist mitmekesisust, sest traalimise tulemusena liigutatakse kõvade substraatidega seostatavaid kive ja kivikesi (Engel & Kvitek 2008; Freese et al. 1999). Vastupidavus füüsilistele kahjustustele on substraadi liikide lõikes erinev, kusjuures mudakivimist rifid on eriti vastuvõtlikud struktuurilistele kahjustustele (Attrill et al. 2011). Ollakse seisukohal, et märkimisväärse mõju risk on piisav selleks, et liigitada see mõju punasesse riskikategooriasse, ja sellepärast rakendatakse kaitsekorraldusmeetmeid käesoleval aastal.

5.2.   Aluskivimist rifi looduselementide jaotus

Joonisel 1 on esitatud aluskivimist rifi looduselementide asukoht ühenduse tähtsusega ala Cape Banki osas.

Joonis 1.

Asukoha ja looduselementide kaart

6.   Mõjutatud sektorid

| 6.1. | Kalandussektor. Keeld mõjutab peamiselt järgmisi laevu: piimtraallaevad, tragisid kasutavad laevad ja muud põhjalähedase püügi traallaevad, mis hõlmavad eelkõige Newlynis lossivaid laevu. Prantsusmaa ja Belgia laevadele on antud juurdepääs põhjalähedaste liikide püüdmiseks, kuid enamik sellest saagist lossitakse väljaspool Ühendkuningriiki. Sidusrühmadega ja Belgia kalandussektori esindajatega kõnealuse kavandatud kaitsekorraldusmeetme üle peetud eelkonsultatsiooni käigus selgus, et merepõhjas veetavate püüniste kasutamist hõlmav püügitegevus on piiratud. Mitu Prantsusmaa traallaudadega põhjatraallaeva püüab kala kavandatud Cape Banki keeluala läänepoolses osas ning mitu Belgia laeva sama ala põhjaosas. Eeldatavasti ei avalda sekkumine mõju muudele sektoritele peale kalandussektori. |
| --- | --- |

6.1.

Kalandussektor. Keeld mõjutab peamiselt järgmisi laevu: piimtraallaevad, tragisid kasutavad laevad ja muud põhjalähedase püügi traallaevad, mis hõlmavad eelkõige Newlynis lossivaid laevu. Prantsusmaa ja Belgia laevadele on antud juurdepääs põhjalähedaste liikide püüdmiseks, kuid enamik sellest saagist lossitakse väljaspool Ühendkuningriiki. Sidusrühmadega ja Belgia kalandussektori esindajatega kõnealuse kavandatud kaitsekorraldusmeetme üle peetud eelkonsultatsiooni käigus selgus, et merepõhjas veetavate püüniste kasutamist hõlmav püügitegevus on piiratud. Mitu Prantsusmaa traallaudadega põhjatraallaeva püüab kala kavandatud Cape Banki keeluala läänepoolses osas ning mitu Belgia laeva sama ala põhjaosas. Eeldatavasti ei avalda sekkumine mõju muudele sektoritele peale kalandussektori.

| 6.2. | Kohalik majandus ja ühiskond. Sotsiaalne ja majanduslik kahju, mida Ühendkuningriigi, Prantsusmaa ja Belgia kohalikud kogukonnad võivad lossimismahtude potentsiaalse vähenemise tulemusel kanda, ning sellest tulenev mõju kohalikule kalapüügile on väike. See on nii tänu asjaolule, et kättesaadavad on alternatiivsed püügipiirkonnad, ja sellepärast on laevade ümberpaigutamise vajadus minimaalne. Tõenäoliselt on eelistatud valikuga kaasnev mõju väike, sest peamiselt kasutavad Newlynis, Mousehole’is, Sennen Cove’is, muudes Penwithi Cove’ides, St Ives’is ja Hayle’is baseeruvad laevad kalapüügiks passiivpüüniseid. Aluskivimist rifi kaitsmisest tulenevat üldisemat kasu on kirjeldatud punktis 7. |
| --- | --- |

6.2.

Kohalik majandus ja ühiskond. Sotsiaalne ja majanduslik kahju, mida Ühendkuningriigi, Prantsusmaa ja Belgia kohalikud kogukonnad võivad lossimismahtude potentsiaalse vähenemise tulemusel kanda, ning sellest tulenev mõju kohalikule kalapüügile on väike. See on nii tänu asjaolule, et kättesaadavad on alternatiivsed püügipiirkonnad, ja sellepärast on laevade ümberpaigutamise vajadus minimaalne. Tõenäoliselt on eelistatud valikuga kaasnev mõju väike, sest peamiselt kasutavad Newlynis, Mousehole’is, Sennen Cove’is, muudes Penwithi Cove’ides, St Ives’is ja Hayle’is baseeruvad laevad kalapüügiks passiivpüüniseid. Aluskivimist rifi kaitsmisest tulenevat üldisemat kasu on kirjeldatud punktis 7.

| 6.3. | Jõustamisasutused. Peamine vastutus kavandatud, vahemikku 0–12 meremiili jääva keeluala jõustamise eest lasub MMO-l ning sellepärast avaldavad täiendavad jõustamiskulud mõju MMO-le. Need hinnangulised kulud on esitatud punktis 7. |
| --- | --- |

6.3.

Jõustamisasutused. Peamine vastutus kavandatud, vahemikku 0–12 meremiili jääva keeluala jõustamise eest lasub MMO-l ning sellepärast avaldavad täiendavad jõustamiskulud mõju MMO-le. Need hinnangulised kulud on esitatud punktis 7.

7.   Kulude ja tulude analüüs

7.1.   Soovitusliku valikuga kaasnevad kulud

7.1.1.   Kavandatud alal merepõhjas veetavate püüniste kasutamise keeld võib kaasa tuua järgmised kulud:

| — | otsesed kulud kalandussektorile tulenevalt püügipiirkonna kahanemisest; |
| --- | --- |

—

otsesed kulud kalandussektorile tulenevalt püügipiirkonna kahanemisest;

| — | kulud kalandussektorile seoses laevade ümberpaigutamisega muudesse püügipiirkondadesse; |
| --- | --- |

—

kulud kalandussektorile seoses laevade ümberpaigutamisega muudesse püügipiirkondadesse;

| — | potentsiaalne keskkonnamõju, mis on seotud võimaliku suurema kahju tekitamisega elupaikadele muudes piirkondades tulenevalt laevade ümberpaigutamisest; |
| --- | --- |

—

potentsiaalne keskkonnamõju, mis on seotud võimaliku suurema kahju tekitamisega elupaikadele muudes piirkondades tulenevalt laevade ümberpaigutamisest;

| — | MMO kulud seoses kaitsekorraldusmeetmete haldamise ja jõustamisega. |
| --- | --- |

—

MMO kulud seoses kaitsekorraldusmeetmete haldamise ja jõustamisega.

7.1.2.   Kalandussektori kulusid, sealhulgas potentsiaalseid laevade ümberpaigutamise kulusid, ning MMO haldus- ja jõustamiskulusid on võimalik väljendada rahaliselt ning neid hinnangulisi väärtusi on võrreldud ja need on esitatud käesoleva mõjuhinnangu osana (tabelid 1–2 allpool). Keskkonnakulusid, mis kaasnevad võimaliku elupaikadele tekitatava suurema kahjuga, on raske rahaliselt kindlaks määrata, mistõttu kirjeldatakse neid käesolevas mõjuhinnangus mitterahaliste kuludena.

7.2.   Kalandussektori kulude analüüs

7.2.1.   Teave, mille alusel hinnatakse ala kavandatava sulgemise mõju, pärineb järgmistest allikatest:

| — | laevade lossimisandmed aastate 2008–2011 kohta, mis on saadud logiraamatutesse ja müügiteatistesse kantud andmetest, mis on esitatud MMO statistikas; |
| --- | --- |

—

laevade lossimisandmed aastate 2008–2011 kohta, mis on saadud logiraamatutesse ja müügiteatistesse kantud andmetest, mis on esitatud MMO statistikas;

| — | lossimisandmed ICESi statistilise ruudu tasandil. Täiendav analüüs saagi ja lossimismahtude hindamiseks ühenduse tähtsusega ala kohta ning rifi/puhvertsooni kohta Ühendkuningriigi ja teiste liikmesriikide puhul (tabelid 1 ja 2); |
| --- | --- |

—

lossimisandmed ICESi statistilise ruudu tasandil. Täiendav analüüs saagi ja lossimismahtude hindamiseks ühenduse tähtsusega ala kohta ning rifi/puhvertsooni kohta Ühendkuningriigi ja teiste liikmesriikide puhul (tabelid 1 ja 2);

| — | teave, mida MMO kogus kaluritelt eelkonsultatsiooni käigus (juuni–august 2013); |
| --- | --- |

—

teave, mida MMO kogus kaluritelt eelkonsultatsiooni käigus (juuni–august 2013);

| — | teave, mis koguti sidusrühmadelt MMO eeskirjaga seotud ametliku konsultatsiooni käigus (10. september – 22. oktoober 2013); |
| --- | --- |

—

teave, mis koguti sidusrühmadelt MMO eeskirjaga seotud ametliku konsultatsiooni käigus (10. september – 22. oktoober 2013);

| — | MMO ja IFCA kohaliku rannikuametniku teadmised. |
| --- | --- |

—

MMO ja IFCA kohaliku rannikuametniku teadmised.

7.3.   Ebakindlus ja oletused andmete kohta

7.3.1.   Hinnangulised keskmised kulud põhinevad Ühendkuningriigis lossitud selle saagi hinnangulisel väärtusel, mis on saadud ICESi statistilises ruudus 29E4 asuvalt ühenduse tähtsusega alalt (vt joonis 2). Ei ole teada, milline osa lossitud saagi koguväärtusest saadi tegelikult vahetult kavandatud keelualalt, mis moodustab vähem kui 5,79 % ICESi statistilisest ruudust. Statistiliste andmete koostamisel võeti aluseks tegevus, millest oli teatatud nende ICESi statistiliste ruutudega seoses, mis hõlmavad kaitsealuseid ühenduse tähtsusega alasid. Teatatud tegevust käsitlevad andmed (lossitud saagi kogus ja väärtus koos kasutatud püügivahendeid käsitlevate üksikasjadega) saadakse MMO andmebaasist Ifish. Teave Belgia ja Prantsusmaa laevade kohta on saadud, tehes väljavõtteid lossimisandmetest, mille liikmesriigid on edastanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) püügikoormuse reguleerimise kordi käsitlevale töörühmale. Kalandussektori kulude arvutamiseks kasutatud metoodikat on täiendavalt kirjeldatud A ja B lisas.

7.3.2.   Kavandatud keeluala käsitlevad väärtused, mis on üksikasjalikult esitatud tabelis 1, on tuletatud, kohaldades ühenduse tähtsusega ala käsitlevate hinnanguliste väärtuste suhtes protsendimäära vastavalt sellele, kui suure osa moodustab keeluga hõlmatud ala ühenduse tähtsusega alast. Enamikul juhtudel on kavandatud keelualade pindala suhteliselt väike kogu ühenduse tähtsusega alaga võrreldes. Sellepärast tuleks üksikasjalikke prognoose kasutada ettevaatusega, sest need ei kajasta kavandatud keeluala käsitlevaid tegelikke väärtuseid. Samuti tunnistatakse, et bioloogilise mitmekesisuse võimalik suurenemine rifi ümbruses tähendab, et see ala võib olla suhteliselt rikkalikum püügipiirkond, ning et analüüsis võidakse alahinnata vähendatud püügipiirkonna väärtust.

7.3.3.   Kaluritelt ja muudelt sidusrühmadelt eelkonsultatsioonikohtumiste ajal kogutud teavet kasutatakse tõendibaasi ja oletuste toetamiseks, tunnistades siiski, et tegemist on üksnes subjektiivsete tõenditega. Kogutud teave on juhuslik ning see kajastab ainult nende vastajate seisukohti, kes olid konkreetsel päeval kohal ja said märkusi esitada. Vastajate arv hõlmab ainult neid isikuid, kes eraldiseisvalt teavet esitasid. Selle arvu hulka ei ole arvatud isikuid, kes lihtsalt väidetega nõustuvad või ei nõustu.

7.3.4.   Muude liikmesriikide laevu käsitlevad lossimisandmed on piiratud, sest enamik neist laevadest ei lossi Ühendkuningriigis. Siiski saab teha mõningaid oletusi muude liikmesriikide üle 15 m pikkuseid laevu käsitlevate andmete põhjal, mille Ühendkuningriigi kalapüügi seirekeskus on saanud laevaseiresüsteemi kaudu. Üksikasjalikult on seda kirjeldatud alapunktis 7.4.

Joonis 2.

Kaart ICESi statistilise ruudu 29E4 ja Lands End and Cape Banki ühenduse tähtsusega ala kohta

7.4.   Kalapüük Lands End and Cape Banki ühenduse tähtsusega alal

7.4.1.   Enamik Ühendkuningriigi laevu, mis tegelesid kalapüügiga ICESi statistilises ruudus 29E4, on alla 10 m pikkused ning peamiselt võrgulaevad (165 laeva), käsiõngepüügi laevad (146 laeva), mõrralaevad (71 laeva) ja muud põhjalähedase püügi traallaevad (11 laeva). On ka üksikuid üle 15 m pikkuseid piimtraallaevu (25 laeva).

7.4.2.   Peamised lossitavad liigid on pelaagilised kalad, koorikloomad, põhjalähedased kalad ja molluskid.

7.4.3.   Prantsusmaa ja Belgia laevadel on seaduslik juurdepääsuõigus ühenduse tähtsusega alale, mis jääb väljapoole 6 meremiili piiri.

7.4.4.   Enamik Prantsusmaa ja Belgia laevu, mis tegelevad kalapüügiga ICESi piirkondades, on üle 15 m pikkused. On ka üksikuid alla 10 m pikkuseid laevu. Muude liikmesriikide laevu käsitlevad lossimisandmed on piiratud, sest enamik neid laevu ei lossi Ühendkuningriigis. 7.4.5. Prantsusmaa ja Belgia laevade edastatud laevaseiresüsteemi andmed (30) ei näita või näitavad vähest tegevust kavandatud keelualadel, mis paiknevad ühenduse tähtsusega alal, millele neil laevadel on juurdepääs (joonised 3 ja 4).

7.4.5.   Eelkonsultatsioonikohtumine Belgia kalandussektori esindajatega toimus 12. juulil 2013. aastal Oostendes Belgia kalandusasutuste kaasabil. Kohtumise eesmärk oli anda neile teavet kaubandusliku kalapüügi potentsiaalse korraldamise kohta Inglismaa ühenduse tähtsusega alal seoses Belgia laevade püügiõigusega vahemikku 6–12 meremiili jäävas tsoonis. 12. juulil toimunud kohtumisel osalenud sektori esindajad märkisid, et kõnealused kavandatud meetmed, mille eesmärk on kaitsta aluskivimist rifi looduselemente ühenduse tähtsusega alal, ei mõjuta märkimisväärselt nende tegevust. Neid aluskivimist rifi looduselemente peeti enamjaolt ebasobivateks põhjatraalide kasutamise jaoks. Konsultatsioonikohtumine Prantsusmaa ametiasutuste ja kalandussektori esindajatega toimus 27. septembril 2013. aastal Pariisis, kus kinnitati, et kavandatud Cape Banki keelualal tegeleb kalapüügiga kaksteist 15–24 m pikkust traallaudadega põhjatraallaeva Normandiast.

7.4.6.   Ametlike konsultatsioonide tulemusena nii Belgia kui ka Prantsusmaa kalandussektori esindajatelt saadud vastustes kinnitati, et kavandatud keelualal toimub mõningane püügitegevus.

Joonis 3.

Prantsusmaa laevaseiresüsteemi positsioneerimisraportid 2012. aasta kohta

Joonis 4.

Belgia laevaseiresüsteemi positsioneerimisraportid 2012. aasta kohta

7.5.   Mõjutatud lossimismahtude hindamine

Ühendkuningriik

7.5.1.   Otsene mõju kalapüügilaevadele oleks saagi vähenemine ja sellest tulenevalt ka kavandatud keelualal merepõhjas veetavate püünistega püütud saagi lossimismahtude vähenemine. Potentsiaalse mõju hindamiseks analüüsiti MMO koondatud lossimisandmeid.

7.5.2.   Tabelis 1 on esitatud ICESi statistilisest ruudust 29E4 püütud saagiga seotud mõjutatud lossimismahtusid käsitlevad arvutused (nende Ühendkuningriigi laevade kohta, mis tegelesid kõnealusel alal kalapüügiga alates 2008. aasta jaanuarist). Tabelis 1 esitatud hinnangulised väärtused põhinevad ajavahemikku jaanuar 2008 kuni detsember 2011 hõlmavatel keskmistel lossimismahtudel.

Tabel 1.

ICESi statistilisest ruudust 29E4 püütud saagi keskmised lossimismahud aastas Ühendkuningriigis ja ühenduse tähtsusega alalt püütud saagi keskmised hinnangulised lossimismahud (jaanuar 2008 – detsember 2011)

| Püügivahendi liik | Lossitud kogus
  (tonnides) | ICESi ruuduga 29E4 seotud lossitud koguse väärtus
  (Inglise naelades) | Ühenduse tähtsusega alaga seotud lossitud koguse väärtus
  (Inglise naelades) | Keelualaga (73,813 % ühenduse tähtsusega alast) seotud lossitud koguse väärtus
  (Inglise naelades) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Piimtraalid | 209 | 830 886 | 2 492,30 | 1 839,65 |
| Põhjavõrgud | 86 | 120 294 | puudub | puudub |
| Merevähitraalid | 3 | 3 753 | 141,90 | 104,74 |
| Muud põhjalähedase püügi traalid | 161 | 342 297 | 13 337 | 9 844,44 |
| Kokku | 459 | 1 297 230 | 15 971,20 | 11 788,83 |

Püügivahendi liik

Lossitud kogus

(tonnides)

ICESi ruuduga 29E4 seotud lossitud koguse väärtus

(Inglise naelades)

Ühenduse tähtsusega alaga seotud lossitud koguse väärtus

(Inglise naelades)

Keelualaga (73,813 % ühenduse tähtsusega alast) seotud lossitud koguse väärtus

(Inglise naelades)

Piimtraalid

209

830 886

2 492,30

1 839,65

Põhjavõrgud

86

120 294

puudub

puudub

Merevähitraalid

3

3 753

141,90

104,74

Muud põhjalähedase püügi traalid

161

342 297

13 337

9 844,44

Kokku

459

1 297 230

15 971,20

11 788,83

7.5.3.   Lossitud saagi hinnangulise väärtuse arvutamisel ühenduse tähtsusega ala kohta seostati olemasolevad lossimisandmed (mida esitavad kõik kalalaevad ICESi ruudu tasandil) kalalaevade püügitegevust käsitlevate andmetega (mis põhinevad laevaseiresüsteemi raportitel) ühenduse tähtsusega ala kohta. Selle lähenemisviisi kohaselt omistatakse ühenduse tähtsusega alale protsent iga ICESi ruuduga seotud lossimismahust, võttes arvesse ühenduse tähtsusega alal toimuva püügitegevuse mahtu.

Lands End and Cape Banki ühenduse tähtsusega ala puhul kasutati ICESi ruutu 29E4 käsitlevaid lossimisandmeid ning need liigitati laeva suuruse alusel (üle 15 m pikkused laevad, 10–15 m pikkused laevad ja alla 10 m pikkused laevad).

Kavandatud keeluala käsitlevate lossimismahtude hinnangulised väärtused leiti seejärel osakaaluna (võttes aluseks asjaomaste alade pindala) ühenduse tähtsusega ala käsitlevatest hinnangulistest väärtustest.

Ühenduse tähtsusega alaga seotud ICESi ruutudes toimuva püügitegevuse täielik jaotus on esitatud kalandusstatistikat käsitlevates täiendavates tabelites aastate 2008–2011 kohta.

Hinnanguliselt moodustab ühenduse tähtsusega alaga seotud keskmine aastatulu üle 15 m pikkuste piimtraallaevade puhul 2 434,6 Inglise naela. Üle 15 m pikkuste tragisid kasutavate laevade ja muude põhjalähedase püügi traallaevade puhul on märgitud, et väärtus puudub. Hinnanguliselt on alla 10 m pikkuste piimtraallaevade puhul keskmine aastatulu 10,90 Inglise naela. Hinnanguliselt on 10–15 m pikkuste piimtraallaevade puhul keskmine aastatulu 46,80 Inglise naela. (Täielik jaotus on esitatud aastaid 2008–2011 käsitleva kalandusstatistika tabelis 5).

Sidusrühmadega peetud eelkonsultatsiooni tulemusena selgus, et kõnealuste eeskirjade kehtestamine avaldab rahalist mõju peamiselt põhjatraalimisele ja kammkarpide püüdmisele tragidega.

7.5.4.   Kavandatud keelualal (mis moodustab 73,813 % ühenduse tähtsusega alast) väheneks lossitav saak hinnanguliselt 11 788,83 Inglise naela.

7.5.5.   Tõenäoliselt on hinnangulised kogukulud tegelikest kuludest suuremad, sest eeldatavalt ei ole püügitegevust vaja üle viia.

Prantsusmaa ja Belgia

7.5.6.   Laevaseiresüsteemi andmete analüüsist nähtub, et väga suur osa Belgia laevade püügitegevusest ICESi ruudus 29E4 toimub väljaspool ühenduse tähtsusega ala. 2012. aastal püüdis ICESi põhjapoolsetes osades kala 26 Belgia laeva.

Suurem osa Prantsusmaa laevade püügitegevusest ICESi ruudus 29E4 toimub väljaspool ühenduse tähtsusega ala, nimelt sellest alast kirdes. 2012. aastal positsioneeris 46 Prantsusmaa laeva end laevaseiresüsteemi kaudu kiirusel 1–6 sõlme ühenduse tähtsusega ala Cape Banki osa lääneosas.

7.5.7.   Belgia kalandussektor püüab sellel alal peamiselt merikeelt ning Prantsusmaa kiltturska ja turska. B lisas (analüüs, milles käsitletakse muude kui Ühendkuningriigi laevade tegevust ICESi ruutudes) osutatud metoodikat kasutades on hinnanguliselt kindlaks määratud, et 2012. aastal:

| — | lossiti Belgia laevade poolt ühenduse tähtsusega ala ligipääsetavas osas toimunud püügitegevuse tulemusena hinnanguliselt 0,44 tonni. Hinnanguliselt on selle koguse väärtus 1 749 Inglise naela; |
| --- | --- |

—

lossiti Belgia laevade poolt ühenduse tähtsusega ala ligipääsetavas osas toimunud püügitegevuse tulemusena hinnanguliselt 0,44 tonni. Hinnanguliselt on selle koguse väärtus 1 749 Inglise naela;

| — | lossiti Prantsusmaa laevade poolt ühenduse tähtsusega ala ligipääsetavas osas toimunud püügitegevuse tulemusena hinnanguliselt 24,98 tonni. Hinnanguliselt on selle koguse väärtus 44 036 Inglise naela. |
| --- | --- |

—

lossiti Prantsusmaa laevade poolt ühenduse tähtsusega ala ligipääsetavas osas toimunud püügitegevuse tulemusena hinnanguliselt 24,98 tonni. Hinnanguliselt on selle koguse väärtus 44 036 Inglise naela.

7.5.8.   Joonistelt 3 ja 4 nähtub siiski, et enamik püügitegevusest on koondunud ala loodekoridori, mis jääb kavandatud keelualast (riff ja puhvertsoon) väljapoole. Sellepärast leitakse, et tegelikult vähenevad lossimismahud eespool prognoositud väärtustest palju vähem. Lisateabe saamiseks muude kui Ühendkuningriigi laevade püügitegevuse kohta kavandatud keelualades ja nende ümbruses vt B lisa.

7.6.   Ala sulgemise tõenäoline mõju kalalaevadele

7.6.1.   Kuna lossimismahtude vähenemise prognoosid on eelduste kohaselt tegelikust vähenemisest suuremad (tulenevalt merepõhjas veetavate püüniste kasutamist hõlmava püügitegevuse piiratud mahust aluskivimist rifi kohal), siis eeldatakse, et kõnealuse sulgemise mõju kalalaevadele on väike. Mitu mõjutatud kalurit väitis eelkonsultatsioonikohtumiste ajal, et aluskivimist rifi kohal nad merepõhjas veetavaid püüniseid ei kasuta, sest see kahjustaks nende püügivahendeid. Prantsusmaa ja Belgia kalandussektori esindajad kinnitasid, et püügipiirkond muutuks väiksemaks Cape Banki keeluala lääne- ja põhjaosas, kuid alternatiivsed püügipiirkonnad on hõlpsasti ligipääsetavad.

7.7.   Kohanemisvõime

7.7.1.   Selleks et hinnata kavandatava sulgemise tõenäolist mõju püügitegevusele, tuleb hinnata seda, mil määral suudavad laevad säilitada saagi väärtust, viies püügikoormuse üle muudele aladele.

7.7.2.   Käesoleva hindamise eesmärgil paluti kaluritel täita küsimustik ning neilt küsiti otse, kui suures mahus peaksid nad kavandatava sulgemise tulemusena oma püügitegevuse muudesse piirkondadesse üle viima; samuti tunti huvi selle vastu, milline on nende suutlikkus püüda kala alternatiivsetes püügipiirkondades ja nende kohanemisvõime saagi väärtuse säilitamiseks. Mitu mõjutatud kalurit väitis, et neil ei oleks võimalik püügipiirkonda või püügivahendi liiki muuta, kuid kuna kavandatud meetmega piiratakse üksnes püügitegevust aluskivimist rifi kohal ja puhvertsoonis, oleks ümberpaigutamise vajadus minimaalne.

7.7.3.   Eelistatud valiku rakendamisega (määratletud keeluala käsitlevad eeskirjad) kogu ala sulgemise asemel minimeeritakse merepõhjas veetavaid püüniseid kasutavate laevade ümberpaigutamise vajadust. Belgia ja Prantsusmaa kalandussektori esindajad kinnitasid eel- ja ametliku konsultatsiooni ajal, et kavandatud keelualal toimub püügitegevus. Ümberpaigutamise määra ja alternatiivseid püügipiirkondi siiski eraldi ei kommenteeritud.

7.7.4.   On kavandatud, et püügivahendite tehnoloogia valdkonnas tehtud edusamme ja mõju tundlikele looduselementidele kaalutakse oranži/rohelise riskitaseme menetluse raames.

7.8.   Kaudsed kulud

7.8.1.   Keskkonnakulud

Soovitusliku valiku puhul on väike tõenäosus, et suurenevad laevade kütusekulud tulenevalt vajadusest seilata kaugemale, et jõuda alternatiivsete püügipiirkondadeni, sest enamik kalureid on märkinud, et nad ei püüa kala kõnealuses piirkonnas ja alternatiivsed püügipiirkonnad on hõlpsasti kättesaadavad.

7.9.   Haldus- ja jõustamiskulud

7.9.1.   Jõustamisel lähtub MMO teabe- ja riskipõhisest lähenemisviisist, mida kasutavad paljud riiklikud reguleerivad asutused kooskõlas riikliku teabemudeliga (National Intelligence Model) (31). Kui saadud teabe põhjal on alust arvata, et meetmeid ei järgita või esineb nende järgimata jätmise risk, töötab MMO välja jõustamisstrateegia, võttes aluseks merekaitseala vajadused, ning vajaduse korral kaasab asjakohased ressursid. See võib hõlmata mereväe kohapeale saatmist, õhuseiret või ühisoperatsioone muude asutustega (nt rannalähedase kalapüügi ja looduskaitse asutuste, Ühendkuningriigi piirivalveametiga või keskkonnaametiga). MMO koordineerib mis tahes ühisoperatsioone. Põhimõtted, millest lähtuvalt MMO reguleerib merekaitsealasid, on sätestatud õigusloome ja regulatiivse reformi 2006. aasta seaduses (Legislative and Regulatory Reform Act 2006) ning reguleerivate asutuste tegevusjuhendis ning nende põhimõtete eesmärk on tagada, et MMO tegutseb mis tahes jõustamismeetmete võtmisel proportsionaalselt, vastutustundlikult, järjepidevalt, läbipaistvalt ja sihipäraselt (32).

7.9.2.   Kavandatud eeskirjade jõustamine toimub kehtiva eelarve raames. ELi laevaseiresüsteemi kasutatakse korraldusvahendina, mille abil kontrollida merelt ja õhust üle 12 m pikkuste laevade eeskirjadest kinnipidamist. Kuna alal toimuv püügitegevus ei ole eriti aktiivne, on eeskirjade eiramise risk minimaalne või väike (33). Tabelis 2 on esitatud hinnangulised jõustamiskulud, mis kaasnevad kõnealuse eelistatud valiku rakendamisega.

Tabel 2.

Soovitusliku valiku jõustamisega kaasnevad iga-aastased lisakulud
   (34)

| Tegevus | Kulu ühiku kohta
  (Inglise naelades) | Hinnanguline ühikute arv aastas | Aastased kogukulud
  (Inglise naelades) |
| --- | --- | --- | --- |
| Riikliku mereväe tehtav merepinna jälgimine (ala kohta) | 4 000 päevas | 1 | 4 000 |
| Ühised jõustamispatrullid koos kohaliku merekalanduskomiteega (SFC) / IFCA-ga (ala kohta) | 800–1 000 päevas | 5 | 4 000–5 000 |
| Õhuseire (ala kohta) | 2 050 tunnis | 2 | 4 100 |
| Uurimised / kohtu alla andmised (ala kohta) | 10 375 juhtumi kohta | 1 | 10 375 |
| Kokku | | 9 | 22 475–23 475 |

Tegevus

Kulu ühiku kohta

(Inglise naelades)

Hinnanguline ühikute arv aastas

Aastased kogukulud

(Inglise naelades)

Riikliku mereväe tehtav merepinna jälgimine (ala kohta)

4 000 päevas

1

4 000

Ühised jõustamispatrullid koos kohaliku merekalanduskomiteega (SFC) / IFCA-ga (ala kohta)

800–1 000 päevas

5

4 000–5 000

Õhuseire (ala kohta)

2 050 tunnis

2

4 100

Uurimised / kohtu alla andmised (ala kohta)

10 375 juhtumi kohta

1

10 375

Kokku

9

22 475–23 475

Tabel 3.

Soovitusliku valikuga kaasnevate rahaliselt väljendatud kulude profiil aastate lõikes – (miljonit Inglise naela) püsivhindades

| | Y0 | Y1 | Y2 | Y3 | Y4 | Y5 | Y6 | Y7 | Y8 | Y9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Üleminekukulud | EI | EI | EI | EI | EI | EI | EI | EI | EI | EI |
| Iga-aastased jooksvad kulud – parim prognoos | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Väikesed | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Suured | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Iga-aastaste kulude nüüdisväärtus kokku (35): | 0,2 milj. Inglise naela |

Y0

Y1

Y2

Y3

Y4

Y5

Y6

Y7

Y8

Y9

Üleminekukulud

EI

EI

EI

EI

EI

EI

EI

EI

EI

EI

Iga-aastased jooksvad kulud – parim prognoos

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Väikesed

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Suured

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Iga-aastaste kulude nüüdisväärtus kokku (35):

0,2 milj. Inglise naela

7.10.   Soovitusliku valiku eelised

7.10.1.   Merepõhjas veetavate püüniste kasutamise keelustamine kavandataval keelualal hoiaks ära merepõhjas veetavate püüniste kasutamise aluskivimist rifi kohal ja tooks järgmist kasu:

| — | aluskivimist rifi elupaikade säilitamisega kaasnev keskkonnakasu. |
| --- | --- |

—

aluskivimist rifi elupaikade säilitamisega kaasnev keskkonnakasu.

Keskkonnakasu on käesolevas dokumendis kirjeldatud mitterahalise kasuna.

7.11.   Keskkonnakasu

7.11.1.   Ühenduse tähtsusega alal paiknevad aluskivimist rifid on bioloogiliselt ühed kõige mitmekesisemad riigis ning neil on oluline roll selliste liikide toetamisel, keda peetakse haruldasteks või kelle biogeograafiline levik on väga väike. Kuigi üksikud rifid on suhteliselt väikesed (nii riiklikul kui ka kohalikul skaalal), on need ökoloogiliselt mitmekesised ja moodustavad püsivalt veealuse avamererifi elupaigana kohaliku tähtsusega ala (oma suuruse poolest) (36).

7.11.2.   Ühenduse tähtsusega ala koosneb kahest peamisest rifialast, mis on peaaegu täielikult moodustunud graniidist (Axelsson & Dewey 2011; Birchenough et al. 2008): rannikut ääristav riff (ühenduse tähtsusega ala Lands Endi osa – rannikuäärne püstine riff) ning kaugemal meres asuv lai poolkuukujuline püstine riff, mis järgib ligikaudselt rannajoont (ühenduse tähtsusega ala Cape Banki osa – püstine avamereriff). Püstise avamererifi kaitset korraldab MMO. See ala on kogum, kus domineerib lehtadru. Leidub sammal- ja hüdraloomade koosluseid, samuti alasid, kus toituvad okasnahksed, ning sammalloomi (Pentapora fascialis), okasnahkseid (Echinus esculentus) ja puurivaid käsnasid (Cliona celata) (Birchenough et al. 2008). Vee liikumine hoovuste ja lainete mõjul soodustab samuti käsnade, merituppede, meriroosiliste ja pehmekorallide tihedat kasvu (Irving 1996) (37).

7.11.3.   Rifid pakuvad ka mõningal määral rannikukaitset ning on olulised piirkonnad toitainete ringlussevõtu, süsiniku ja lämmastiku fikseerimise ning sette stabiliseerimise seisukohalt.

7.11.4.   Kaitsealused rifielupaigad on looduslikud varjupaigad, kus luua sihtliikide ja kaaspüügiliikide populatsioone.

7.11.5.   Kõnealuste eeskirjade eesmärk on tagada asjakohane kaitse ja säilitada ökoloogilised omadused, mis võib tõenäoliselt veelgi suurendada ala bioloogilist mitmekesisust võrreldes ülejäänud püügipiirkondadega.

7.11.6.   Kõnealuste eeskirjade kehtestamisega kaasnev keskkonnakasu on märkimisväärne, sest nende eeskirjade abil kaitstakse asjaomasel alal aluskivimist riffe merepõhjas veetavate püüniste kasutamisest tuleneva mõju eest. See aitab saavutada keskkonnaseisundi säilitamist käsitlevat kaitse-eesmärki. Soovitusliku keelu rakendamine avaldab täiendavat kasulikku mõju ka muudele ühenduse tähtsusega ala looduselementidele ning rifielupaigale üldiselt. See võib edendada ala puhkeotstarbel kasutamist näiteks sukeldujate ja harrastuskalastajate poolt, mis võib omakorda tuua kasu kohalikule majandusele.

7.12.   Sotsiaal-majanduslik kasu

7.12.1.   On võimalik, et aluskivimist rifi ja elupaiga seisundi säilitamine võib suurendada ala köitvust selle puhkeotstarbel kasutajate, sealhulgas sukeldujate ja harrastuskalastajate jaoks (S.E. Rees et al. 2013; (38) D.R. Chae et al. 2012 (39)). See võib suurendada ka alal külastatavust turistide poolt ja sellest tulenevalt suurendada kohalike ettevõtete käivet (S.E. Rees et al. 2013).

7.12.2.   Kaitsekorralduse suhtes tsoonipõhise lähenemisviisi rakendamine kogu ala sulgemise asemel vähendab vajadust paigutada ümber merepõhjas veetavaid püüniseid kasutavaid laevu.

7.13.   Kulude ja tulude jaotumine

7.13.1.   Sotsiaalsed ja majanduslikud kulud (välja arvatud jõustamiskulud) on Ühendkuningriigi, Prantsusmaa ja Belgia vahel jaotatud peamiselt kohalikul tasandil, kuid üldine keskkonnakasu hõlmab laiemat ala ja avaldab mõju rohkem riiklikul tasandil.

A lisa. Märkused Ühendkuningriigi kalandusstatistika andmetest tehtud väljavõtete ja tabelite kohta

MMO veebisaidil on esitatud andmetabelid, milles tehakse kokkuvõte teatatud püügitegevuse kohta nendes ICESi statistilistes ruutudes, mis hõlmavad konkreetseid alasid, mis on määratletud Euroopa merekaitsealadena (40).

Teavitatud andmed on tabelites esitatud kõige üksikasjalikumal tasemel, mis on Ühendkuningriigi kalandusasutustele kättesaadav.

Nende andmete abil on võimalik saada teavet kõnealuseid alasid hõlmavate statistiliste ruutudega seotud lossitud saagi koguse ja väärtuse kohta koos üksikasjadega laevade, kasutatud püügivahendite ja püütud liikide kohta.

Lisaks sellistele püügitegevust käsitlevatele andmetele teatavad üle 15 m pikkused laevad iga kahe tunni järel oma täpse asukoha vastavalt Ühendkuningriigi laevaseiresüsteemide nõuetele.

Püügitegevuse üksikasjalikumaks hindamiseks on kõnealuste üle 15 m pikkuste laevade puhul olnud võimalik kombineerida laeva tegevusandmete teatamise süsteemist saadud ruumiandmete suhtelist hõredust laevaseiresüsteemi kaudu saadud üksikasjalike asukoharaportitega, et püügitegevust oleks võimalik üksikasjalikumalt hinnata. Tegevusandmete selline üksikasjalik analüüsimine võimaldab hinnata üle 15 m pikkuste laevade tegevust konkreetsetel keskkonnajuhtimissüsteemiga hõlmatud aladel.

Üksikasjad – kui need on olemas – on üle 15 m pikkuste laevade kohta esitatud tabelites koos ICESi ruutudes toimunud üldist tegevust käsitlevate andmetega; nende kahe andmekogumi vahelist suhtarvu on seejärel kohaldatud muu pikkusega laevu käsitlevate andmete suhtes, et saada ligikaudsed prognoosid alla 15 m pikkuste laevade tegevuse kohta kavandatud keelualal.

Tuleb tähele panna, et kavandatud keeluala asub rannikuvetes ja sellepärast võib üle 15 m pikkuste laevade tegevust nendel aladel iseloomustava suhtarvu kasutamine muude Ühendkuningriigi laevade tegevuse hindamiseks anda ebatäpseid tulemusi, sest suuremad, eelkõige üle 10 m pikkused laevad püüavad kala pigem kaugemal avamerel.

Need andmed on tabelites märgitud halli taustavärviga rõhutamaks, et tegemist on hinnanguliste andmetega ja neid tuleks kasutada ettevaatusega.

Allpool on esitatud käesolevas analüüsis kirjeldatud ja keskkonnajuhtimissüsteemiga hõlmatud rannikualade loetelu – kusjuures mõni ruut hõlmab rohkem kui ühte ala – ja need alad on märgitud kollase taustavärviga.

Alade selline kattumine tähendab, et kavandatud keelualade kogu potentsiaalset ulatust ei ole võimalik hinnanguliselt kindlaks määrata üksikuid alasid käsitlevate analüüside tulemuste liitmisega. Allpool toodud tabelis on esitatud üksikasjad selle kohta, kui suur osa iga kavandatud keelualaga seotud ICESi ruutudes toimuvast üldisest tegevusest on seotud üle 15 m pikkuste laevadega (nende laevade kohta on kättesaadavad üksikasjalikud satelliidiandmed).

Kui muudesse pikkusevahemikesse kuuluvate laevade püügitegevust prognoositakse nende laevade kohta saadud laevaseiresüsteemi andmete alusel, on prognoosid tõenäoliselt usaldusväärsemad siis, kui aluseks võetakse selliseid laevu käsitlevad andmed, mille tegevus keskkonnajuhtimissüsteemiga hõlmatud aladel on laialdane, ja mitte selliseid laevu käsitlevad andmed, mille asjaomane tegevus ei ole nii laialdane.

B lisa. Märkused Ühendkuningriigi välise kalandusstatistika andmete kohta

Nendes tabelites on esitatud väljavõtted lossimisandmetest, mille liikmesriigid on edastanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) püügikoormuse reguleerimise kordi käsitlevale töörühmale.

Kõnealuse töörühma tegevus hõlmab selliste eri andmekogumite koostamist, mis sisaldavad iga liikmesriigi kohta käivaid, püütud liikide lossimist käsitlevaid üksikasjalikke andmeid iga ICESi ruudu kohta seotud laevarühmade lõikes.

See andmekogum on koostatud STECFi töörühma vajadustest lähtuvalt ning sellepärast tuli seda kogumit töödelda ettevaatlikult, et vältida tegevusandmete topelt arvessevõtmist. Andmekogum pärineb STECFi veebisaidilt (41).

Teatavaid kvoodi alla kuuluvaid varusid käsitlevaid kogusummasid on võrreldud ELi kalanduse andmesidesüsteemis FIDES registreeritud tegevusandmetega, et kontrollida teatatud andmete õigsust.

Kuid liikide/alade kombinatsioonide kohta STECFi andmefailides esitatud kogusummade ja sarnase üksikasjalikkuse tasemega saagi aruandlussüsteemide osana kvoodi täituvuse jälgimiseks FIDES-süsteemi kantud kogusummade vahel on siiski erinevused. Sellepärast annavad need näitajad üksnes suunava ülevaate sellest, milline on asjaomaste liikmesriikide tegevuse ulatus kõnealusel alal, ning tegemist ei ole lõplike väidetega.

Suunavate rahaliste väärtuste leidmiseks on kasutatud Ühendkuningriigi laevade poolt asjaomases ICESi ruudus või sarnastel aladel püütud saagi keskmist lossimisväärtust.

Kui teatavate aastate kohta andmed puuduvad, võib selle põhjuseks olla asjaolu, et puudus teatatav püügitegevus, kuid selle põhjuseks võib olla ka andmete esitamata jätmine.

ANALÜÜS, MIS KÄSITLEB MUUDE KUI ÜHENDKUNINGRIIGI LAEVADE TEGEVUST KÄESOLEVA MÕJUHINNANGUGA SEOTUD ÜHENDUSE TÄHTSUSEGA ALA HÕLMAVATES ICESi RUUTUDES

Kasutatud metoodika

Kõnealuse analüüsi koostamisel on muude kui Ühendkuningriigi laevade kohta – eelkõige nende Prantsusmaa ja Belgia laevade kohta, millele on ajalooliselt antud õigus püüda kala teatavates Ühendkuningriigi rannikuvetes – saadud teabe suhtes kohaldatud standardset metoodikat, mida kasutatakse selle kindlaksmääramiseks, kas Ühendkuningriigi laevad on tegutsenud konkreetsel üksikasjalikult kindlaksmääratud ruumialal.

Analüüs hõlmab püügitegevuse hindamist, võttes aluseks laevaseiresüsteemi andmed, mis põhinevad laeva kiirusel, millest on laevaseiresüsteemi kohastes teadetes (pingides) raporteeritud.

Konkreetset ala hõlmavas asjaomases ruudus või seda ala hõlmavates asjaomastes ruutudes tegutsevatelt muudelt kui Ühendkuningriigi laevadelt saabunud kõigi laevaseiresüsteemi kohaste pingide andmed valitakse Ühendkuningriigi laevaseiresüsteemist, võttes välja laeva identifitseerimisnumbri (ühenduse laevaregistri number (CFR-number)), andmed laeva asukoha ja kiiruse kohta ning pingi saatmise kuupäeva ja kellaaja.

Iga pingi hinnatakse ja see liigitatakse reaalset püügitegevust näitavana, kui laeva kiirus on >=1 või <=6 sõlme.

Neid asjaomasest ruudust või asjaomastest ruutudest saabunud ja kalapüüki näitavaid pinge töödeldakse seejärel GIS-tarkvaraga, et määrata kindlaks, kas laeva asukoht jäi asjaomase ruumiala piiresse või sellest väljapoole.

See võimaldab välja arvutada, kui suur osa iga liikmesriigi kohta statistilises ruudus registreeritud ja kalapüüki näitavatest pingidest jäi konkreetse ala piiresse. Seda tegurit kohaldatakse seejärel asjaomase liikmesriigi kohta STECFi andmekogumites esitatud üldiste lossimismahtude suhtes, et oleks võimalik koostada hinnang muude kui Ühendkuningriigi laevade püügitegevuse kohta konkreetsel ruumialal.

KOKKUVÕTE BELGIA JA PRANTSUSMAA LAEVADE PÜÜGITEGEVUSEST ICESi RUUDUS 29E4, MIS HÕLMAB LANDS END AND CAPE BANKI ALA

Allpool esitatakse kokkuvõte liikmesriikide laevade püügitegevusest lossitud saagi koguse ja väärtuse lõikes järgmiste andmete kaudu:

| 1) | kogu püügitegevus, mis toimus asjaomast ala hõlmavates ICESi ruutudes ja mille puhul kasutati merepõhjas veetavaid püüniseid; |
| --- | --- |

1)

kogu püügitegevus, mis toimus asjaomast ala hõlmavates ICESi ruutudes ja mille puhul kasutati merepõhjas veetavaid püüniseid;

| 2) | hinnanguline püügitegevus, mis toimus asjaomasel konkreetsel alal ja mille puhul kasutati merepõhjas veetavaid püüniseid. |
| --- | --- |

2)

hinnanguline püügitegevus, mis toimus asjaomasel konkreetsel alal ja mille puhul kasutati merepõhjas veetavaid püüniseid.

A osa. Püügitegevuse kogumaht tonnides

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Püügitegevus (tonnides) ICESi ruudus 29E4 | Hinnanguline püügitegevus (tonnides) ühenduse tähtsusega alal, mis on saadud laevaseiresüsteemi abil tuvastatud maksimaalse püügitegevuse (2010–2012) alusel |
| BELGIA | Püügivahendi kood | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Üle 15 m pikkused laevad | BT2 (42) | 105,77 | 76,81 | 121,77 | 352,38 | 0,13 | 0,10 | 0,15 | 0,44 |
| | TR2 (43) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,35 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | 29E4 kokku | 105,77 | 76,81 | 121,77 | 352,73 | 0,13 | 0,10 | 0,15 | 0,44 |
| PRANTSUSMAA | Püügivahendi kood | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 m pikkused laevad | Piimtraalid | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 2,15 | | | | 0,05 |
| | Põhjatraalid | 0,00 | 0,00 | 3,00 | 0,17 | | | 0,07 | |
| | Tragid | 0,00 | 0,00 | 9,63 | 0,00 | | | 0,23 | |
| Üle 15 m pikkused laevad | Põhjatraalid | 0,00 | 0,00 | 940,59 | 1 055,57 | | | 22,21 | 24,93 |
| | Tragid | 0,00 | 0,00 | 13,26 | 0,00 | | | 0,31 | |
| | 29E4 kokku | 0,00 | 0,00 | 966,48 | 1 057,89 | 0,00 | 0,00 | 22,82 | 24,98 |

(1)

(2)

Püügitegevus (tonnides) ICESi ruudus 29E4

Hinnanguline püügitegevus (tonnides) ühenduse tähtsusega alal, mis on saadud laevaseiresüsteemi abil tuvastatud maksimaalse püügitegevuse (2010–2012) alusel

BELGIA

Püügivahendi kood

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Üle 15 m pikkused laevad

BT2 (42)

105,77

76,81

121,77

352,38

0,13

0,10

0,15

0,44

TR2 (43)

0,00

0,00

0,00

0,35

0,00

0,00

0,00

0,00

29E4 kokku

105,77

76,81

121,77

352,73

0,13

0,10

0,15

0,44

PRANTSUSMAA

Püügivahendi kood

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 m pikkused laevad

Piimtraalid

0,00

0,00

0,00

2,15

0,05

Põhjatraalid

0,00

0,00

3,00

0,17

0,07

Tragid

0,00

0,00

9,63

0,00

0,23

Üle 15 m pikkused laevad

Põhjatraalid

0,00

0,00

940,59

1 055,57

22,21

24,93

Tragid

0,00

0,00

13,26

0,00

0,31

29E4 kokku

0,00

0,00

966,48

1 057,89

0,00

0,00

22,82

24,98

B osa. Püügitegevuse koguväärtus

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Püügitegevus (Inglise naelades) ICESi ruudus 29E4 | Hinnanguline püügitegevus (Inglise naelades) ühenduse tähtsusega alal, mis on saadud laevaseiresüsteemi abil tuvastatud maksimaalse püügitegevuse (2009–2012) alusel |
| BELGIA | Püügivahendi kood | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Üle 15 m pikkused laevad | BT2 (44) | 442 857 | 404 990 | 705 959 | 1 409 228 | 549 | 502 | 876 | 1 748 |
| | TR2 (45) | 0 | 0 | 0 | 522 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | 29E4 kokku | 442 857 | 404 990 | 705 959 | 1 409 751 | 549 | 502 | 876 | 1 749 |
| PRANTSUSMAA | Püügivahendi kood | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 m pikkused laevad | Piimtraalid | 0 | 0 | 0 | 8 116 | 0 | 0 | 0 | 192 |
| | Põhjatraalid | 0 | 0 | 4 898 | 1 452 | 0 | 0 | 116 | 34 |
| | Tragid | 0 | 0 | 15 722 | 0 | 0 | 0 | 371 | 0 |
| Üle 15 m pikkused laevad | Põhjatraalid | 0 | 0 | 1 804 373 | 1 855 331 | 0 | 0 | 42 607 | 43 810 |
| | Tragid | 0 | 0 | 21 648 | 0 | 0 | 0 | 511 | 0 |
| | 29E4 kokku | 0 | 0 | 1 846 641 | 1 864 899 | 0 | 0 | 43 605 | 44 036 |

(1)

(2)

Püügitegevus (Inglise naelades) ICESi ruudus 29E4

Hinnanguline püügitegevus (Inglise naelades) ühenduse tähtsusega alal, mis on saadud laevaseiresüsteemi abil tuvastatud maksimaalse püügitegevuse (2009–2012) alusel

BELGIA

Püügivahendi kood

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Üle 15 m pikkused laevad

BT2 (44)

442 857

404 990

705 959

1 409 228

549

502

876

1 748

TR2 (45)

0

0

0

522

0

0

0

1

29E4 kokku

442 857

404 990

705 959

1 409 751

549

502

876

1 749

PRANTSUSMAA

Püügivahendi kood

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 m pikkused laevad

Piimtraalid

0

0

0

8 116

0

0

0

192

Põhjatraalid

0

0

4 898

1 452

0

0

116

34

Tragid

0

0

15 722

0

0

0

371

0

Üle 15 m pikkused laevad

Põhjatraalid

0

0

1 804 373

1 855 331

0

0

42 607

43 810

Tragid

0

0

21 648

0

0

0

511

0

29E4 kokku

0

0

1 846 641

1 864 899

0

0

43 605

44 036

Täieliku kokkuvõtte saamiseks püügitegevuse kohta tutvuge Ühendkuningriigi välise kalandusstatistika andmetega.

V   LISA

Image

Image

Image

Image

TÕENDIBAAS

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Ala: Start Point to Plymouth Sound & Eddystone'i ühenduse tähtsusega ala (46). |
| --- | --- |

1.1.

Ala: Start Point to Plymouth Sound & Eddystone'i ühenduse tähtsusega ala (46).

| 1.2. | Start Point to Plymouth Sound & Eddystone on määratud ühenduse tähtsusega alaks seal paiknevate aluskivimist rifi koosluste tõttu. Aluskivimist rifi kooslused on reljeefsed kaljud, mille on koloniseerinud erinev taimestik ja loomastik. Koosluste varieeruvus võib olla suur, alates pinnalähedasest päikesevalgust saavast tsoonist, kus peamiselt domineerivad taimed, näiteks lehtadrumetsad ja punavetikad, kuni sügavamas vees aluskivimist riffidel elavate erinevate loomaliikideni, kelle hulka kuuluvad okasnahksed, käsnad, korallid, meriroosilised, sammalloomad ja koorikloomad (47). |
| --- | --- |

1.2.

Start Point to Plymouth Sound & Eddystone on määratud ühenduse tähtsusega alaks seal paiknevate aluskivimist rifi koosluste tõttu. Aluskivimist rifi kooslused on reljeefsed kaljud, mille on koloniseerinud erinev taimestik ja loomastik. Koosluste varieeruvus võib olla suur, alates pinnalähedasest päikesevalgust saavast tsoonist, kus peamiselt domineerivad taimed, näiteks lehtadrumetsad ja punavetikad, kuni sügavamas vees aluskivimist riffidel elavate erinevate loomaliikideni, kelle hulka kuuluvad okasnahksed, käsnad, korallid, meriroosilised, sammalloomad ja koorikloomad (47).

| 1.3. | Sellel alal paiknevad aluskivimist rifid on bioloogiliselt ühed kõige mitmekesisemad riigis ning neil on oluline roll selliste liikide toetamisel, keda peetakse haruldasteks või kelle biogeograafiline levik on väga väike. |
| --- | --- |

1.3.

Sellel alal paiknevad aluskivimist rifid on bioloogiliselt ühed kõige mitmekesisemad riigis ning neil on oluline roll selliste liikide toetamisel, keda peetakse haruldasteks või kelle biogeograafiline levik on väga väike.

| 1.4. | Keskkonna-, toidu- ja maaeluministeerium (Defra) on esitanud Euroopa merealade kalavarude majandamist käsitleva läbivaadatud lähenemisviisi. Selle tulemusel peab MMO ette nägema meetmed, et kaitsta aluskivimist riffe merepõhjas veetavate püüniste eest ühenduse tähtsusega ala 6–12 meremiili piires eesmärgiga tagada elupaikade direktiivi artikli 6 täielik järgimine (48). |
| --- | --- |

1.4.

Keskkonna-, toidu- ja maaeluministeerium (Defra) on esitanud Euroopa merealade kalavarude majandamist käsitleva läbivaadatud lähenemisviisi. Selle tulemusel peab MMO ette nägema meetmed, et kaitsta aluskivimist riffe merepõhjas veetavate püüniste eest ühenduse tähtsusega ala 6–12 meremiili piires eesmärgiga tagada elupaikade direktiivi artikli 6 täielik järgimine (48).

| 1.5. | Merepõhjas veetavad püünised hõlmavad mis tahes kalapüügivahendeid, mida lükatakse või tõmmatakse läbi mere ja mis on kontaktis merepõhjaga. Nende hulka kuuluvad ka traallaudadega põhjatraalid, piimtraalid ja karpide püügiks kasutatavad tragid. Sellepärast on vaja kaitsekorraldusmeetmeid, mille abil piirata sellise tegevuse ja looduselemendi vastasmõju. |
| --- | --- |

1.5.

Merepõhjas veetavad püünised hõlmavad mis tahes kalapüügivahendeid, mida lükatakse või tõmmatakse läbi mere ja mis on kontaktis merepõhjaga. Nende hulka kuuluvad ka traallaudadega põhjatraalid, piimtraalid ja karpide püügiks kasutatavad tragid. Sellepärast on vaja kaitsekorraldusmeetmeid, mille abil piirata sellise tegevuse ja looduselemendi vastasmõju.

| 1.6. | Käesolev mõjuhinnang on koostatud eesmärgiga tuua välja kulud ja kasu, mis kaasnevad kavandatud MMO eeskirjadega, millega soovitakse riffide kaitseks keelustada merepõhjas veetavate püüniste kasutamine. Samuti tuuakse mõjuhinnangus välja see, miks peetakse soovituslikku valikut kaitsekorralduse seisukohast kõige eelistatumaks. Käesoleva mõjuhinnangu projekti on arutatud avaliku konsultatsiooni käigus. |
| --- | --- |

1.6.

Käesolev mõjuhinnang on koostatud eesmärgiga tuua välja kulud ja kasu, mis kaasnevad kavandatud MMO eeskirjadega, millega soovitakse riffide kaitseks keelustada merepõhjas veetavate püüniste kasutamine. Samuti tuuakse mõjuhinnangus välja see, miks peetakse soovituslikku valikut kaitsekorralduse seisukohast kõige eelistatumaks. Käesoleva mõjuhinnangu projekti on arutatud avaliku konsultatsiooni käigus.

| 1.7. | Selle mõjuhinnangu koostamiseks kasutatud andmed ja tõendid on saadud organisatsioonilt Natural England, IFCAdelt ja MMO-lt. Lisaks korraldas MMO koostöös Cornwalli IFCAga 10. juunil 2013. aastal kohtumise Looes ning koostöös Devoni ja Severni IFCAga 11. juunil 2013. aastal kohtumise Plymouthis, et saada kokku sidusrühmadega ning küsida neilt otse küsimusi ja koguda tõendeid kavandatud keelualade majandusliku mõju kohta. Kohtumine Belgia ametiasutuste ja kalandussektori esindajatega toimus 12. juulil 2013. aastal Belgias ning Prantsusmaa ametiasutuste ja kalandussektori esindajatega kohtuti 27. septembril 2013. aastal Pariisis. Belgia kalandussektori esindajate kommentaaridest nähtus, et samal ajal kui kavandatud keelualadel, välja arvatud puhvertsoonides, kasutatakse väga vähe merepõhjas veetavaid püüniseid, leiab püügitegevus aset peamiselt aluskivimist rifi looduselementide, eelkõige Eddystone'i ja Hatt Rocki vahelistes koridorides, mis on endiselt juurdepääsetavad. Kalandusettevõtjatega toimunud vestluste käigus saadud teave ja ütlused protokolliti ning lisati käesolevasse mõjuhinnangusse tõendamata andmetena. |
| --- | --- |

1.7.

Selle mõjuhinnangu koostamiseks kasutatud andmed ja tõendid on saadud organisatsioonilt Natural England, IFCAdelt ja MMO-lt. Lisaks korraldas MMO koostöös Cornwalli IFCAga 10. juunil 2013. aastal kohtumise Looes ning koostöös Devoni ja Severni IFCAga 11. juunil 2013. aastal kohtumise Plymouthis, et saada kokku sidusrühmadega ning küsida neilt otse küsimusi ja koguda tõendeid kavandatud keelualade majandusliku mõju kohta. Kohtumine Belgia ametiasutuste ja kalandussektori esindajatega toimus 12. juulil 2013. aastal Belgias ning Prantsusmaa ametiasutuste ja kalandussektori esindajatega kohtuti 27. septembril 2013. aastal Pariisis. Belgia kalandussektori esindajate kommentaaridest nähtus, et samal ajal kui kavandatud keelualadel, välja arvatud puhvertsoonides, kasutatakse väga vähe merepõhjas veetavaid püüniseid, leiab püügitegevus aset peamiselt aluskivimist rifi looduselementide, eelkõige Eddystone'i ja Hatt Rocki vahelistes koridorides, mis on endiselt juurdepääsetavad. Kalandusettevõtjatega toimunud vestluste käigus saadud teave ja ütlused protokolliti ning lisati käesolevasse mõjuhinnangusse tõendamata andmetena.

| 1.8. | Seaduse alusel kehtestatud eeskirjade menetlemise protsessi osana toimusid kavandatud eeskirjade eelnõu ja mõjuhinnangu projekti käsitlevad ametilikud konsultatsioonid ajavahemikul 10. septembrist 2013 kuni 22. oktoobrini 2013. Prantsusmaa kalandussektori esindajate märkused kinnitavad, et kavandatud Hatt Rocki keeluala lääneosas toimub merepõhjas veetavate püüniste kasutamist hõlmav püügitegevus. Belgia kalandussektori esindajate vastusega kinnitati, et Belgia püügitegevus on kõnealusel alal piiratud. |
| --- | --- |

1.8.

Seaduse alusel kehtestatud eeskirjade menetlemise protsessi osana toimusid kavandatud eeskirjade eelnõu ja mõjuhinnangu projekti käsitlevad ametilikud konsultatsioonid ajavahemikul 10. septembrist 2013 kuni 22. oktoobrini 2013. Prantsusmaa kalandussektori esindajate märkused kinnitavad, et kavandatud Hatt Rocki keeluala lääneosas toimub merepõhjas veetavate püüniste kasutamist hõlmav püügitegevus. Belgia kalandussektori esindajate vastusega kinnitati, et Belgia püügitegevus on kõnealusel alal piiratud.

2.   Sekkumise põhjendus

| 2.1. | Defra vaatas 2012. aasta augustis läbi kalapüügi kaitsekorralduse Euroopa merealal, et kindlaks määrata tulevikus vajalik kaitsekorraldus eesmärgiga tagada, et looduselementide seisund oleks jätkuvalt hea. Selle tulemusel koostati Euroopa mereala kalapüügikorraldust käsitlev läbivaadatud lähenemisviis (49). |
| --- | --- |

2.1.

Defra vaatas 2012. aasta augustis läbi kalapüügi kaitsekorralduse Euroopa merealal, et kindlaks määrata tulevikus vajalik kaitsekorraldus eesmärgiga tagada, et looduselementide seisund oleks jätkuvalt hea. Selle tulemusel koostati Euroopa mereala kalapüügikorraldust käsitlev läbivaadatud lähenemisviis (49).

| 2.2. | Läbivaadatud lähenemisviisi rakendamine on tõendi- ja riskipõhine ning etapiviisiline. Riskide prioriseerimiseks võetakse aluseks maatriks, (50) mille abil liigitatakse riskid kategooriatesse vastavalt püügitegevuse ja ökoloogiliste looduselementide vahelisele vastasmõjule. Tegevuse ja looduselemendi vastasmõju on liigitatud punase, oranži, rohelise või sinisega tähistatud kategooriasse. Punasega tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju peetakse prioriteediks ja nendega seoses tuleb võtta kaitsekorraldusmeetmed 2013. aasta lõpuks (olenemata tegevuse tegelikust mahust), et vältida määratletud looduselementide seisundi halvenemist kooskõlas elupaikade direktiivi artikli 6 lõikest 2 tulenevate kohustustega. Oranžiga tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju puhul on vaja ala tasandil hinnangut, et teha kindlaks, kas looduselementide kaitseks tuleks tegevust reguleerida. Rohelisega tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju puhul on samuti vaja ala tasandil hinnata, kas esineb n-ö kombineeritud mõju. Sinine tähistus näitab, et märkimisväärne vastasmõju puudub ning et täiendav hindamine ei ole vajalik (51). |
| --- | --- |

2.2.

Läbivaadatud lähenemisviisi rakendamine on tõendi- ja riskipõhine ning etapiviisiline. Riskide prioriseerimiseks võetakse aluseks maatriks, (50) mille abil liigitatakse riskid kategooriatesse vastavalt püügitegevuse ja ökoloogiliste looduselementide vahelisele vastasmõjule. Tegevuse ja looduselemendi vastasmõju on liigitatud punase, oranži, rohelise või sinisega tähistatud kategooriasse. Punasega tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju peetakse prioriteediks ja nendega seoses tuleb võtta kaitsekorraldusmeetmed 2013. aasta lõpuks (olenemata tegevuse tegelikust mahust), et vältida määratletud looduselementide seisundi halvenemist kooskõlas elupaikade direktiivi artikli 6 lõikest 2 tulenevate kohustustega. Oranžiga tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju puhul on vaja ala tasandil hinnangut, et teha kindlaks, kas looduselementide kaitseks tuleks tegevust reguleerida. Rohelisega tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju puhul on samuti vaja ala tasandil hinnata, kas esineb n-ö kombineeritud mõju. Sinine tähistus näitab, et märkimisväärne vastasmõju puudub ning et täiendav hindamine ei ole vajalik (51).

| 2.3. | Elupaikade direktiivi (52) artikli 6 lõigetega 1 ja 2 nõutakse, et erikaitsealade ja linnukaitsealadega (53) seoses teeksid liikmesriigid järgmist:






  — | kehtestaksid vajalikud kaitsemeetmed, mis vastavad aladel esinevate I lisa looduslike elupaigatüüpide ja II lisa liikide ökoloogilistele vajadustele; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Elupaikade direktiivi (52) artikli 6 lõigetega 1 ja 2 nõutakse, et erikaitsealade ja linnukaitsealadega (53) seoses teeksid liikmesriigid järgmist:

—

kehtestaksid vajalikud kaitsemeetmed, mis vastavad aladel esinevate I lisa looduslike elupaigatüüpide ja II lisa liikide ökoloogilistele vajadustele;

| — | võtaksid asjakohased meetmed, et vältida looduslike elupaikade ja liikide elupaikade hävimist ning selliste liikide häirimist, mille kaitseks alad on määratud. |
| --- | --- |

—

võtaksid asjakohased meetmed, et vältida looduslike elupaikade ja liikide elupaikade hävimist ning selliste liikide häirimist, mille kaitseks alad on määratud.

| 2.4. | Elupaikade ja liikide kaitse 2010. aasta eeskirjade artikli 8 lõikes 1 määratletakse Euroopa mereala (muu hulgas) kui mis tahes erikaitseala, linnukaitseala või ühenduse tähtsusega ala. Nende eeskirjade 6. osas sätestatakse Euroopa mereala kaitsekorraldusnõuded kooskõlas elupaikade direktiivi artikli 6 lõigetega 2, 3 ja 4. |
| --- | --- |

2.4.

Elupaikade ja liikide kaitse 2010. aasta eeskirjade artikli 8 lõikes 1 määratletakse Euroopa mereala (muu hulgas) kui mis tahes erikaitseala, linnukaitseala või ühenduse tähtsusega ala. Nende eeskirjade 6. osas sätestatakse Euroopa mereala kaitsekorraldusnõuded kooskõlas elupaikade direktiivi artikli 6 lõigetega 2, 3 ja 4.

| 2.5. | Start Point to Plymouth Sound & Eddystone'i ühenduse tähtsusega ala hõlmab aluskivimist riffe, mis on liigitatud punasega tähistatud riskikategooriasse seoses merepõhjas veetavate püüniste kasutamisega ning sellepärast tuleb selle riski kõrvaldamiseks võtta kaitsekorraldusmeetmed. MMO vastutab kaitsekorralduse rakendamise eest eesmärgiga keelustada aluskivimist rifi ja merepõhjas veetavate püüniste kokkupuude. Muud liiki kalapüügivahendite (nagu on näidatud maatriksis) kokkupuudet aluskivimist rifiga hinnatakse oranži/rohelisega tähistatud riskikategooria hindamise käigus. |
| --- | --- |

2.5.

Start Point to Plymouth Sound & Eddystone'i ühenduse tähtsusega ala hõlmab aluskivimist riffe, mis on liigitatud punasega tähistatud riskikategooriasse seoses merepõhjas veetavate püüniste kasutamisega ning sellepärast tuleb selle riski kõrvaldamiseks võtta kaitsekorraldusmeetmed. MMO vastutab kaitsekorralduse rakendamise eest eesmärgiga keelustada aluskivimist rifi ja merepõhjas veetavate püüniste kokkupuude. Muud liiki kalapüügivahendite (nagu on näidatud maatriksis) kokkupuudet aluskivimist rifiga hinnatakse oranži/rohelisega tähistatud riskikategooria hindamise käigus.

| 2.6. | Kõnealuse ala Eddystone'i osa asub kahes halduspiirkonnas: 0–6 meremiili ja 6–12 meremiili. Ala aluskivimist riffe, mis jäävad 6 meremiili ulatusse, hallatakse Cornwalli IFCA eeskirjadega ning aluskivimist riffe, mis jäävad 6–12 meremiili ulatusse, hallatakse MMO eeskirjadega. |
| --- | --- |

2.6.

Kõnealuse ala Eddystone'i osa asub kahes halduspiirkonnas: 0–6 meremiili ja 6–12 meremiili. Ala aluskivimist riffe, mis jäävad 6 meremiili ulatusse, hallatakse Cornwalli IFCA eeskirjadega ning aluskivimist riffe, mis jäävad 6–12 meremiili ulatusse, hallatakse MMO eeskirjadega.

| 2.7. | Aluskivimist rifi konkreetset asukohta ja ulatust käsitlevad andmed esitas organisatsioon Natural England (54). Puhvertsoon põhineb nimetatud organisatsiooni suuniste projektil, (55) kus on ära toodud puhvertsooni soovituslik ulatus, tuginedes sellele, kui sügaval asub kaitstav looduselement. Sellel alal paiknev aluskivimist riff ulatub ligikaudu 60 m sügavusele. Sügavustel 25–200 m soovitatakse organisatsiooni Natural England suunistes määrata puhvertsooniks looduselemendi kolmekordne sügavus. Kolm korda 60 m võrdub 180 m suuruse puhvertsooniga. Kuna ei ole täpselt teada, kui sügaval asub looduselement (see võib olla veidi üle 60 m), kohaldati 200 m puhvertsooni. Seejärel siluti puhvertsooni piire, et hõlbustada nõuetele vastavust ja jõustamist. |
| --- | --- |

2.7.

Aluskivimist rifi konkreetset asukohta ja ulatust käsitlevad andmed esitas organisatsioon Natural England (54). Puhvertsoon põhineb nimetatud organisatsiooni suuniste projektil, (55) kus on ära toodud puhvertsooni soovituslik ulatus, tuginedes sellele, kui sügaval asub kaitstav looduselement. Sellel alal paiknev aluskivimist riff ulatub ligikaudu 60 m sügavusele. Sügavustel 25–200 m soovitatakse organisatsiooni Natural England suunistes määrata puhvertsooniks looduselemendi kolmekordne sügavus. Kolm korda 60 m võrdub 180 m suuruse puhvertsooniga. Kuna ei ole täpselt teada, kui sügaval asub looduselement (see võib olla veidi üle 60 m), kohaldati 200 m puhvertsooni. Seejärel siluti puhvertsooni piire, et hõlbustada nõuetele vastavust ja jõustamist.

| 2.8. | Sekkumine on vajalik merekeskkonnas esinevate turutõrgete heastamiseks. Selleks rakendatakse looduselementide kaitsmiseks asjakohased kaitsekorraldusmeetmed (näiteks käesolevad eeskirjad), et tagada negatiivsete välismõjude vähendamine või nende sobival viisil leevendamine. Käesolevate eeskirjade rakendamisega tagatakse avalike hüvede jätkuv pakkumine merekeskkonnas. |
| --- | --- |

2.8.

Sekkumine on vajalik merekeskkonnas esinevate turutõrgete heastamiseks. Selleks rakendatakse looduselementide kaitsmiseks asjakohased kaitsekorraldusmeetmed (näiteks käesolevad eeskirjad), et tagada negatiivsete välismõjude vähendamine või nende sobival viisil leevendamine. Käesolevate eeskirjade rakendamisega tagatakse avalike hüvede jätkuv pakkumine merekeskkonnas.

| 2.9. | Turutõrked tekivad siis, kui turg ei paku tõhusat tulemust (56). Merekeskkonna kontekstis võib turutõrkeid kirjeldada järgmiselt:






  — | avalike kaupade ja teenustega seoses: mitmed merekeskkonna pakutavad kaubad ja teenused – näiteks kliimaregulatsioon ja bioloogiline mitmekesisus – on n-ö avalikud hüved (kedagi ei ole võimalik jätta kõrvale nendest toodetest ja teenustest kasu saamisest ning nende teenuste tarbimine ei vähenda teistele kättesaadava teenuse hulka). Avalikud hüved on oma olemuselt sellised, et üksikisikutel ei pruugi alati olla majanduslikku stiimulit vabatahtlikult anda oma panust või rahalisi vahendeid, et tagada nende kaupade jätkuv pakkumine, ning selle tulemuseks on alapakkumine või antud juhul liiga vähene kaitse; |
| --- | --- | --- |

2.9.

Turutõrked tekivad siis, kui turg ei paku tõhusat tulemust (56). Merekeskkonna kontekstis võib turutõrkeid kirjeldada järgmiselt:

—

avalike kaupade ja teenustega seoses: mitmed merekeskkonna pakutavad kaubad ja teenused – näiteks kliimaregulatsioon ja bioloogiline mitmekesisus – on n-ö avalikud hüved (kedagi ei ole võimalik jätta kõrvale nendest toodetest ja teenustest kasu saamisest ning nende teenuste tarbimine ei vähenda teistele kättesaadava teenuse hulka). Avalikud hüved on oma olemuselt sellised, et üksikisikutel ei pruugi alati olla majanduslikku stiimulit vabatahtlikult anda oma panust või rahalisi vahendeid, et tagada nende kaupade jätkuv pakkumine, ning selle tulemuseks on alapakkumine või antud juhul liiga vähene kaitse;

| — | negatiivne välismõju – see ilmneb, kui merekeskkonnale tekitatud kahju ei kanna täielikult kahju tekitajad. Paljudel juhtudel ei ole merekaupadele ja -teenustele antud rahalist väärtust ning sellepärast ei hinda turg otseselt kahju rahalist suurust. Isegi kaubeldavate kaupade puhul (näiteks looduslik kala) ei peegelda turuhinnad alati kogu majanduslikku kulu, mille peavad lõpuks kandma teised isikud ja ühiskond tervikuna. |
| --- | --- |

—

negatiivne välismõju – see ilmneb, kui merekeskkonnale tekitatud kahju ei kanna täielikult kahju tekitajad. Paljudel juhtudel ei ole merekaupadele ja -teenustele antud rahalist väärtust ning sellepärast ei hinda turg otseselt kahju rahalist suurust. Isegi kaubeldavate kaupade puhul (näiteks looduslik kala) ei peegelda turuhinnad alati kogu majanduslikku kulu, mille peavad lõpuks kandma teised isikud ja ühiskond tervikuna.

| 2.10. | Valitsuse sekkumine on vajalik mõlema turutõrgete allika heastamiseks merekeskkonnas. Euroopa mereala kindlaksmääratud looduselementide kaitseks võetavate kaitsekorraldusmeetmetega tagatakse negatiivse välismõju vähendamine või sobilik leevendamine. Samuti aitab kaitsekorraldusmeetmete võtmine toetada avalike hüvede jätkuvat pakkumist merekeskkonnas, näiteks kaitstes Inglismaa vetes bioloogilist mitmekesisust. |
| --- | --- |

2.10.

Valitsuse sekkumine on vajalik mõlema turutõrgete allika heastamiseks merekeskkonnas. Euroopa mereala kindlaksmääratud looduselementide kaitseks võetavate kaitsekorraldusmeetmetega tagatakse negatiivse välismõju vähendamine või sobilik leevendamine. Samuti aitab kaitsekorraldusmeetmete võtmine toetada avalike hüvede jätkuvat pakkumist merekeskkonnas, näiteks kaitstes Inglismaa vetes bioloogilist mitmekesisust.

3.   Poliitikaeesmärgid ja kavandatud mõju

| 3.1. | 2009. aasta rannikualadele juurepääsu ja mereseadusega (57) (Marine and Coastal Access Act 2009) loodi merelist tegevust haldav organisatsioon (Marine Management Organisation – MMO), mis juhib, edendab ja korraldab merekeskkonna säästvat kasutamist ja jätkusuutlikku rannalähedast kalapüüki, kindlustades edukalt õige tasakaalu sotsiaalse, keskkonna- ja majandusliku kasu vahel eesmärgiga tagada eluterve merekeskkond, jätkusuutlik kalapüük ja majandusharu elujõulisus. |
| --- | --- |

3.1.

2009. aasta rannikualadele juurepääsu ja mereseadusega (57) (Marine and Coastal Access Act 2009) loodi merelist tegevust haldav organisatsioon (Marine Management Organisation – MMO), mis juhib, edendab ja korraldab merekeskkonna säästvat kasutamist ja jätkusuutlikku rannalähedast kalapüüki, kindlustades edukalt õige tasakaalu sotsiaalse, keskkonna- ja majandusliku kasu vahel eesmärgiga tagada eluterve merekeskkond, jätkusuutlik kalapüük ja majandusharu elujõulisus.

| 3.2. | Käesoleva mõjuhinnangu seisukohast asjakohane poliitikaeesmärk on kõnealuse ala kaitse-eesmärkide edendamine, tagades aluskivimist rifi kaitsmise merepõhjas veetavate püüniste kasutamisega seonduva kahjustamisohu eest. |
| --- | --- |

3.2.

Käesoleva mõjuhinnangu seisukohast asjakohane poliitikaeesmärk on kõnealuse ala kaitse-eesmärkide edendamine, tagades aluskivimist rifi kaitsmise merepõhjas veetavate püüniste kasutamisega seonduva kahjustamisohu eest.

| 3.3. | Ala kaitse-eesmärgid on järgmised.






  — | Võttes arvesse looduslikke muutusi, säilitada:






  — | aluskivimist rifi kui elupaiga ulatus ning elupaiga ja selle liikide mitmekesisus; |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

Ala kaitse-eesmärgid on järgmised.

—

Võttes arvesse looduslikke muutusi, säilitada:

—

aluskivimist rifi kui elupaiga ulatus ning elupaiga ja selle liikide mitmekesisus;

| — | elupaiga koosluse struktuur (nt konkreetsete valitsevate liikide populatsiooni struktuur ja nende panus ökosüsteemi toimimisse); |
| --- | --- |

—

elupaiga koosluse struktuur (nt konkreetsete valitsevate liikide populatsiooni struktuur ja nende panus ökosüsteemi toimimisse);

| — | looduslik keskkonnakvaliteet (nt vee kvaliteet, hõljumi tasemed jne); |
| --- | --- |

—

looduslik keskkonnakvaliteet (nt vee kvaliteet, hõljumi tasemed jne);

| — | looduslikud keskkonnaprotsessid (nt bioloogilised ja füüsikalised protsessid, mis toimuvad keskkonnas looduslikult, näiteks veeringlus ja sette ladestumine, ei tohiks kindlaksmääramise ajal lähtejoonest kõrvale kalduda) (58). |
| --- | --- |

—

looduslikud keskkonnaprotsessid (nt bioloogilised ja füüsikalised protsessid, mis toimuvad keskkonnas looduslikult, näiteks veeringlus ja sette ladestumine, ei tohiks kindlaksmääramise ajal lähtejoonest kõrvale kalduda) (58).

| 3.4. | Kavandatud mõju hõlmab aluskivimist rifi seisundi halvenemise vähendamist ning elupaikade direktiivi artiklis 6 sätestatud kohustuste täitmist. Peale selle minimeeritakse võimaluse korral korraldusliku sekkumise majanduslikku mõju. |
| --- | --- |

3.4.

Kavandatud mõju hõlmab aluskivimist rifi seisundi halvenemise vähendamist ning elupaikade direktiivi artiklis 6 sätestatud kohustuste täitmist. Peale selle minimeeritakse võimaluse korral korraldusliku sekkumise majanduslikku mõju.

4.   Valikud

4.1.   Keskkonna-, toidu- ja maaeluministeeriumi (Defra) läbivaadatud lähenemisviisi kohaselt on MMO eeskirjad eelistatud korraldusvahendid 6–12 meremiili kaugusel asuvas tsoonis ning MMO peaks juhtima selliste alade kaitse korraldamist, mis jäävad mõlemale poole 6 meremiili piiri. Pärast MMO, Devoni ja Severni rannalähedase kalapüügi ja looduskaitse asutuse (Inshore Fisheries and Conservation Authority – IFCA) ja Cornwalli IFCA vahel toimunud arutelusid lepiti kokku, et kuigi kõnealune ühenduse tähtsusega ala paikneb mõlemal pool 6 meremiili piiri, kehtestatakse IFCA eeskirjad ala selle osa korraldamiseks, mis jääb 6 meremiili piiresse, ning MMO eeskirju kasutatakse ala selle osa korraldamiseks, mis jääb vahemikku 6–12 meremiili. Sellepärast soovitatakse MMO eeskirjade kehtestamist ühenduse tähtsusega ala selle osa jaoks, mis jääb vahemikku 6–12 meremiili.

4.1.1.   Valik nr 1: Meetmeid ei võeta

See valik ei hõlmaks mingite alaliste kaitsekorraldusmeetmete võtmist. Selle valiku kasutamine tähendaks, et ei käsitleta riske, mida avaldab alale kahjustav tegevus, ning et ei täideta keskkonna-, toidu- ja maaeluministeeriumi läbivaadatud lähenemisviisi ja elupaikade direktiivi artikli 6 lõike 2 kohaseid kohustusi.

4.1.2.   Valik nr 2: Vabatahtlik kokkulepe

Selle valiku kasutamine hõlmaks looduselementide kaitsmist käsitlevate vabatahtlike tegevusjuhiste väljatöötamist. MMO on kaalunud seda valikut, pidades silmas parema õigusloome põhimõtteid, mille kohaselt tuleks uus õigusnorm kehtestada ainult viimase abinõuna, ning pidades silmas Defra läbivaadatud lähenemisviisi, mille kohaselt eeldatakse, et kaitsekorraldusmeetmed peavad olema regulatiivset laadi, et tagada asjakohane kaitse. Defra läbivaadatud lähenemisviisiga nähakse samuti ette, et 2013. aasta detsembri lõpuks tuleb võtta meetmed, et tegeleda kaitsealuste looduselementide ja kalapüügivahendite kõrge (punasega tähistatud) riskitasemega vastasmõjuga. MMO on seisukohal, et tulenevalt kiireloomulisest looduselementide kaitsmise vajadusest ja riskist, et isegi vähene vastasmõju võib põhjustada looduselemendi seisukorra halvenemise, ei ole vabatahtlikud meetmed kõnealusel juhul asjakohased.

4.1.3.   Valik nr 3: MMO eeskirjad, millega keelustatakse merepõhjas veetavate püüniste kasutamine kogu ühenduse tähtsusega alal (ala täielik sulgemine)

Aluskivimist rifi kaitse tagamiseks ei ole vaja keelustada merepõhjas veetavate püüniste kasutamine ühenduse tähtsusega alal; see tooks ühenduse tähtsusega ala muid osi kasutavatele kaluritele põhjendamatut majanduslikku kahju. Nagu on näidatud tabelis 1, väheneksid lossimismahud hinnanguliselt 80 671 Inglise naela, kusjuures eelistatud valiku puhul väheneksid need 1 428 Inglise naela, ning korraldamisega kaasnevad jõustamiskulud oleksid palju suuremad.

4.1.4.   Valik nr 4: MMO eeskirjad, millega keelustatakse merepõhjas veetavate püüniste kasutamine hulkharjasusside klassi kuuluva liigi Sabellaria spinulosa rifi kohal, nähes ette asjakohased puhvertsoonid (tsoonipõhine kaitsekorraldus).

See on eelistatud valik ja selle täielik analüüs on esitatud allpool.

4.1.5.   Valik nr 5: Tegevuse reguleerimine seaduse alusel antud õigusakti (Statutory Instrument), reguleeriva korralduse (Regulating Order) või püügiloaga seotud tingimuse kaudu

Nende kaitsekorraldusmehhanismide kasutamist ei peeta kõnealusel juhul asjakohaseks. Rannikualadele juurepääsu ja mereseaduses on sätestatud MMO volitused anda eeskirju ning need eeskirjad on asjakohasemad, sest need on mõeldud merekaitsealadel toimuva tegevuse reguleerimiseks ning nendega tagatakse asjakohased volitused ning asjakohane paindlikkus, konsulteerimine ja kiirus.

4.2.   Soovituslik valik:

4.2.1.   MMO eeskirjad, millega keelustatakse merepõhjas veetavate püüniste kasutamine aluskivimist riffide kohal, nähes ette asjakohased puhvertsoonid (tsoonipõhine kaitsekorraldus).

4.2.2.   Seda valikut soovitatakse, sest see on kõige kulutõhusam. MMO on kõige asjakohasem asutus tõhustamaks kalavarude majandamise meetmeid vahemikku 6–12 meremiili jääval alal, sest MMO-l on volitused kehtestada eeskirju kogu kõnealusel alal, et edendada ühenduse tähtsusega ala kaitse-eesmärkide saavutamist. Kavandatud keeluala piiride kindlaksmääramisel võeti arvesse parimaid võimalikke olemasolevaid tõendeid looduselementide ulatuse kohta, samuti vajadust looduselementide ning eeskirjadega hõlmatud ala piiride vahele jääva n-ö puhvertsooni järele. Samuti võeti keeluala piiride kindlaksmääramisel arvesse jõustamise lihtsust ja vajadust selge piiritlemise järele, eesmärgiga edendada eeskirjade järgimist.

5.   Tõendibaas

5.1.   Merepõhjas veetavate püüniste kasutamise mõju aluskivimist rifile

| 5.1.1. | Olemasolevad tõendid, (59) mis koosnevad empiirilistest uuringutest, milles kvantifitseeritakse kalanduse mõju kõvapõhjalistele elupaikadele, on piiratud. Siiski on teada, et traalide üle kiviste substraatide vedamise tulemusena kahjustub või hukkub märkimisväärne osa suurtest püstiselt kinnituvatest liikidest, kelleks on näiteks käsnad ja korallid (Løkkeborg 2005). Alaska lahes sai ühekordse traalimise tulemusena kahjustada 67 % käsnadest (Freese et al. 1999). Teised liigid – näiteks hüdraloomad, meriroosilised, sammalloomad, mantelloomad ja okasnahksed – on haavatavad mobiilsete püügivahendite suhtes (McConnaughey et al. 2000; Sewell & Hiscock 2005). Samuti võib traalimine vähendada elupaikade struktuurilist mitmekesisust, sest traalimise tulemusena liigutatakse kõvade substraatidega seostatavaid kive ja kivikesi (Engel & Kvitek 2008; Freese et al. 1999). Vastupidavus füüsilistele kahjustustele on substraadi liikide lõikes erinev, kusjuures mudakivimist rifid on eriti vastuvõtlikud struktuurilistele kahjustustele (Attrill et al. 2011). Ollakse seisukohal, et märkimisväärse mõju risk on piisav selleks, et liigitada see mõju punasesse riskikategooriasse, ja sellepärast rakendatakse kaitsekorraldusmeetmeid käesoleval aastal. |
| --- | --- |

5.1.1.

Olemasolevad tõendid, (59) mis koosnevad empiirilistest uuringutest, milles kvantifitseeritakse kalanduse mõju kõvapõhjalistele elupaikadele, on piiratud. Siiski on teada, et traalide üle kiviste substraatide vedamise tulemusena kahjustub või hukkub märkimisväärne osa suurtest püstiselt kinnituvatest liikidest, kelleks on näiteks käsnad ja korallid (Løkkeborg 2005). Alaska lahes sai ühekordse traalimise tulemusena kahjustada 67 % käsnadest (Freese et al. 1999). Teised liigid – näiteks hüdraloomad, meriroosilised, sammalloomad, mantelloomad ja okasnahksed – on haavatavad mobiilsete püügivahendite suhtes (McConnaughey et al. 2000; Sewell & Hiscock 2005). Samuti võib traalimine vähendada elupaikade struktuurilist mitmekesisust, sest traalimise tulemusena liigutatakse kõvade substraatidega seostatavaid kive ja kivikesi (Engel & Kvitek 2008; Freese et al. 1999). Vastupidavus füüsilistele kahjustustele on substraadi liikide lõikes erinev, kusjuures mudakivimist rifid on eriti vastuvõtlikud struktuurilistele kahjustustele (Attrill et al. 2011). Ollakse seisukohal, et märkimisväärse mõju risk on piisav selleks, et liigitada see mõju punasesse riskikategooriasse, ja sellepärast rakendatakse kaitsekorraldusmeetmeid käesoleval aastal.

5.2.   Aluskivimist rifi looduselementide jaotus

Joonisel 1 määratakse kindlaks aluskivimist rifi looduselementide asukoht ühenduse tähtsusega alal.

Joonis 1.

Asukoha ja looduselementide kaart

6.   Mõjutatud sektorid

| 6.1. | Kalandussektor Keeld mõjutab peamiselt järgmisi laevu: piimtraallaevad, tragisid kasutavad kammkarpide püügi laevad ja kohalikud traallaevad, mis hõlmavad eelkõige Plymouthis ja Looes ning vahel Brixhami ja Teignmouthi sadamas lossivaid laevu. Prantsusmaa ja Belgia laevadele on antud juurdepääs põhjalähedaste liikide püüdmiseks, kuid enamik sellest saagist lossitakse väljaspool Ühendkuningriiki. Kavandatud Hatt Rocki keelualal toimub Prantsusmaa merepõhjas veetavate püüniste kasutamist hõlmav püügitegevus. Belgia kalandussektori tegevus on sellel alal vähene. Sidusrühmadega kõnealuse kavandatud kaitsekorraldusmeetme üle peetud eelkonsultatsiooni käigus selgus, et merepõhjas veetavate püüniste kasutamist hõlmav püügitegevus leiab aset peamiselt aluskivimist rifi looduselementide ja kavandatud puhvertsooni vahelistes koridorides. Eeldatavasti ei avalda sekkumine mõju muudele sektoritele peale kalandussektori. |
| --- | --- |

6.1.

Kalandussektor Keeld mõjutab peamiselt järgmisi laevu: piimtraallaevad, tragisid kasutavad kammkarpide püügi laevad ja kohalikud traallaevad, mis hõlmavad eelkõige Plymouthis ja Looes ning vahel Brixhami ja Teignmouthi sadamas lossivaid laevu. Prantsusmaa ja Belgia laevadele on antud juurdepääs põhjalähedaste liikide püüdmiseks, kuid enamik sellest saagist lossitakse väljaspool Ühendkuningriiki. Kavandatud Hatt Rocki keelualal toimub Prantsusmaa merepõhjas veetavate püüniste kasutamist hõlmav püügitegevus. Belgia kalandussektori tegevus on sellel alal vähene. Sidusrühmadega kõnealuse kavandatud kaitsekorraldusmeetme üle peetud eelkonsultatsiooni käigus selgus, et merepõhjas veetavate püüniste kasutamist hõlmav püügitegevus leiab aset peamiselt aluskivimist rifi looduselementide ja kavandatud puhvertsooni vahelistes koridorides. Eeldatavasti ei avalda sekkumine mõju muudele sektoritele peale kalandussektori.

| 6.2. | Kohalik majandus ja ühiskond Sotsiaalne ja majanduslik kahju, mida kohalikud kogukonnad võivad lossimismahtude potentsiaalse vähenemise tulemusel kanda, ning sellest tulenev mõju kohalikule kalapüügile on väike. See on nii tänu asjaolule, et kättesaadavad on alternatiivsed püügipiirkonnad, ja sellepärast on laevade ümberpaigutamise vajadus minimaalne. Peamised mõjutatud sadamad võivad olla Plymouth ja Looe. Prantsusmaa kalandussektori esindajad rõhutasid võimalust, et kalastusteenused võivad olla mõjutatud aladel, mis sõltuvad rannikualade püügitegevusest. Aluskivimist rifi kaitsmisest tulenevat üldisemat kasu on kirjeldatud punktis 7. |
| --- | --- |

6.2.

Kohalik majandus ja ühiskond Sotsiaalne ja majanduslik kahju, mida kohalikud kogukonnad võivad lossimismahtude potentsiaalse vähenemise tulemusel kanda, ning sellest tulenev mõju kohalikule kalapüügile on väike. See on nii tänu asjaolule, et kättesaadavad on alternatiivsed püügipiirkonnad, ja sellepärast on laevade ümberpaigutamise vajadus minimaalne. Peamised mõjutatud sadamad võivad olla Plymouth ja Looe. Prantsusmaa kalandussektori esindajad rõhutasid võimalust, et kalastusteenused võivad olla mõjutatud aladel, mis sõltuvad rannikualade püügitegevusest. Aluskivimist rifi kaitsmisest tulenevat üldisemat kasu on kirjeldatud punktis 7.

| 6.3. | Jõustamisasutused Peamine vastutus kavandatud keeluala jõustamise eest lasub MMO-l ning sellepärast avaldavad täiendavad jõustamiskulud mõju MMO-le. Need hinnangulised kulud on esitatud punktis 7. |
| --- | --- |

6.3.

Jõustamisasutused Peamine vastutus kavandatud keeluala jõustamise eest lasub MMO-l ning sellepärast avaldavad täiendavad jõustamiskulud mõju MMO-le. Need hinnangulised kulud on esitatud punktis 7.

7.   Kulude ja tulude analüüs

7.1.   Soovitusliku valikuga kaasnevad kulud

7.1.1.   Kavandatud alal merepõhjas veetavate püüniste kasutamise keeld võib kaasa tuua järgmised kulud:

| — | otsesed kulud kalandussektorile tulenevalt püügipiirkonna kahanemisest; |
| --- | --- |

—

otsesed kulud kalandussektorile tulenevalt püügipiirkonna kahanemisest;

| — | kulud kalandussektorile seoses laevade ümberpaigutamisega muudesse püügipiirkondadesse; |
| --- | --- |

—

kulud kalandussektorile seoses laevade ümberpaigutamisega muudesse püügipiirkondadesse;

| — | potentsiaalne keskkonnamõju, mis on seotud võimaliku suurema kahju tekitamisega elupaikadele muudes piirkondades tulenevalt laevade ümberpaigutamisest; |
| --- | --- |

—

potentsiaalne keskkonnamõju, mis on seotud võimaliku suurema kahju tekitamisega elupaikadele muudes piirkondades tulenevalt laevade ümberpaigutamisest;

| — | MMO kulud seoses kaitsekorraldusmeetmete haldamise ja jõustamisega. |
| --- | --- |

—

MMO kulud seoses kaitsekorraldusmeetmete haldamise ja jõustamisega.

7.1.2.   Kalandussektori kulusid, sealhulgas potentsiaalseid laevade ümberpaigutamise kulusid, ning MMO haldus- ja jõustamiskulusid on võimalik väljendada rahaliselt ning neid hinnangulisi väärtusi on võrreldud ja need on esitatud käesoleva mõjuhinnangu osana (tabelid 1–2 allpool). Keskkonnakulusid, mis kaasnevad võimaliku elupaikadele tekitatava suurema kahjuga, on raske rahaliselt kindlaks määrata, mistõttu kirjeldatakse neid käesolevas mõjuhinnangus mitterahaliste kuludena.

7.2.   Kalandussektori kulude analüüs

7.2.1.   Teave, mille alusel hinnatakse ala kavandatava sulgemise mõju, pärineb järgmistest allikatest:

| — | laevade lossimisandmed aastate 2008–2011 kohta, mis on saadud logiraamatutesse ja müügiteatistesse kantud andmetest, mis on esitatud MMO statistikas; |
| --- | --- |

—

laevade lossimisandmed aastate 2008–2011 kohta, mis on saadud logiraamatutesse ja müügiteatistesse kantud andmetest, mis on esitatud MMO statistikas;

| — | lossimisandmed ICESi statistilise ruudu tasandil. Täiendav analüüs saagi ja lossimismahtude hindamiseks ühenduse tähtsusega ala kohta ning rifi/puhvertsooni kohta Ühendkuningriigi ja teiste liikmesriikide puhul (tabelid 1 ja 2); |
| --- | --- |

—

lossimisandmed ICESi statistilise ruudu tasandil. Täiendav analüüs saagi ja lossimismahtude hindamiseks ühenduse tähtsusega ala kohta ning rifi/puhvertsooni kohta Ühendkuningriigi ja teiste liikmesriikide puhul (tabelid 1 ja 2);

| — | teave, mida MMO kogus kaluritelt eelkonsultatsiooni käigus (juuni–august 2013); |
| --- | --- |

—

teave, mida MMO kogus kaluritelt eelkonsultatsiooni käigus (juuni–august 2013);

| — | teave, mis koguti sidusrühmadelt MMO eeskirjaga seotud ametliku konsultatsiooni käigus (10. september – 22. oktoober 2013); |
| --- | --- |

—

teave, mis koguti sidusrühmadelt MMO eeskirjaga seotud ametliku konsultatsiooni käigus (10. september – 22. oktoober 2013);

| — | MMO ja IFCA kohaliku rannikuametniku teadmised. |
| --- | --- |

—

MMO ja IFCA kohaliku rannikuametniku teadmised.

7.3.   Ebakindlus ja oletused andmete kohta

7.3.1.   Hinnangulised keskmised kulud põhinevad Ühendkuningriigis lossitud selle saagi hinnangulisel väärtusel, mis on saadud ICESi statistilistes ruutudes 29E5 ja 29E6 asuvalt ühenduse tähtsusega alalt (vt joonis 2). Ei ole teada, milline osa lossitud saagi koguväärtusest saadi tegelikult vahetult kavandatud keelualalt, mis moodustab vähem kui 0,16 % ICESi statistilisest ruudust. Statistiliste andmete koostamisel võeti aluseks tegevus, millest oli teatatud nende ICESi statistiliste ruutudega seoses, mis hõlmavad kaitsealuseid ühenduse tähtsusega alasid. Teatatud tegevust käsitlevad andmed (lossitud saagi kogus ja väärtus koos kasutatud püügivahendeid käsitlevate üksikasjadega) saadakse MMO andmebaasist Ifish. Teave Belgia ja Prantsusmaa laevade kohta on saadud, tehes väljavõtteid lossimisandmetest, mille liikmesriigid on edastanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) püügikoormuse reguleerimise kordi käsitlevale töörühmale. Kulude arvutamiseks kasutatud metoodikat on täiendavalt kirjeldatud A ja B lisas.

7.3.2.   Kavandatud keeluala käsitlevad väärtused, mis on üksikasjalikult esitatud tabelis 1, on tuletatud, kohaldades ühenduse tähtsusega ala käsitlevate hinnanguliste väärtuste suhtes protsendimäära vastavalt sellele, kui suure osa moodustab keeluga hõlmatud ala ühenduse tähtsusega alast. Enamikul juhtudel on kavandatud keelualade pindala suhteliselt väike kogu ühenduse tähtsusega alaga võrreldes. Sellepärast tuleks üksikasjalikke prognoose kasutada ettevaatusega, sest need ei kajasta kavandatud keeluala käsitlevaid tegelikke väärtuseid. Samuti tunnistatakse, et bioloogilise mitmekesisuse võimalik suurenemine rifi ümbruses tähendab, et see ala võib olla suhteliselt rikkalikum püügipiirkond, ning et analüüsis võidakse alahinnata vähendatud püügipiirkonna väärtust.

7.3.3.   Kaluritelt ja muudelt sidusrühmadelt eelkonsultatsioonikohtumiste ajal kogutud teavet kasutatakse tõendibaasi ja oletuste toetamiseks, tunnistades siiski, et tegemist on üksnes subjektiivsete tõenditega. Kogutud teave on juhuslik ning see kajastab ainult nende vastajate seisukohti, kes olid konkreetsel päeval kohal ja said märkusi esitada. Vastajate arv hõlmab ainult neid isikuid, kes eraldiseisvalt teavet esitasid. Selle arvu hulka ei ole arvatud isikuid, kes lihtsalt väidetega nõustuvad või ei nõustu.

7.3.4.   Muude liikmesriikide laevu käsitlevad lossimisandmed on piiratud, sest enamik neist laevadest ei lossi Ühendkuningriigis. Mõningaid oletusi saab teha muude liikmesriikide üle 15 m pikkuseid laevu käsitlevate andmete põhjal, mille Ühendkuningriigi kalapüügi seirekeskus on saanud laevaseiresüsteemi kaudu. Üksikasjalikult on seda kirjeldatud alapunktis 7.4.

| — | laevade lossimisandmed aastate 2008–2011 kohta, mis on saadud logiraamatutesse ja müügiteatistesse kantud andmetest, mis on esitatud MMO statistikas; |
| --- | --- |

—

laevade lossimisandmed aastate 2008–2011 kohta, mis on saadud logiraamatutesse ja müügiteatistesse kantud andmetest, mis on esitatud MMO statistikas;

| — | lossimisandmed ICESi statistilise ruudu tasandil. Täiendav analüüs saagi ja lossimismahtude hindamiseks ühenduse tähtsusega ala kohta ning rifi/puhvertsooni kohta Ühendkuningriigi ja teiste liikmesriikide puhul (tabelid 1 ja 2); |
| --- | --- |

—

lossimisandmed ICESi statistilise ruudu tasandil. Täiendav analüüs saagi ja lossimismahtude hindamiseks ühenduse tähtsusega ala kohta ning rifi/puhvertsooni kohta Ühendkuningriigi ja teiste liikmesriikide puhul (tabelid 1 ja 2);

| — | teave, mida MMO kogus kaluritelt eelkonsultatsiooni käigus (juuni–august 2013); |
| --- | --- |

—

teave, mida MMO kogus kaluritelt eelkonsultatsiooni käigus (juuni–august 2013);

| — | MMO ja IFCA kohaliku rannikuametniku teadmised. |
| --- | --- |

—

MMO ja IFCA kohaliku rannikuametniku teadmised.

7.4.   Kalapüük Start Point to Plymouth Sound & Eddystone'i ühenduse tähtsusega alal

7.4.1.   Enamik Ühendkuningriigi laevu, mis tegelesid kalapüügiga ICESi statistilistes ruutudes 29E5 ja 29E6, on alla 10 m pikkused ning peamiselt võrgulaevad (261 laeva), käsiõngepüügi laevad (126 laeva) ja mõrralaevad (72 laeva). On ka üksikuid üle 15 m pikkuseid piimtraallaevu (25 laeva).

7.4.2.   Peamised lossitavad liigid on kammkarbid, krabid, kilud ja sardiinid.

7.4.3.   Prantsusmaa ja Belgia laevadel on seaduslik juurdepääsuõigus ühenduse tähtsusega alale, mis jääb väljapoole 6 meremiili piiri.

7.4.4.   Enamik välisriikide laevu, mis tegelevad kalapüügiga ICESi piirkondades, on üle 15 m pikkused. On ka üksikuid alla 10 m pikkuseid laevu. Prantsusmaa ja Belgia laevu käsitlevad lossimisandmed on piiratud, sest enamik neid laevu ei lossi Ühendkuningriigis. Prantsusmaalt ja Belgialt on palutud üksikasjalikku statistilist teavet ning kõnealused andmed sisestatakse lõplikku mõjuhinnangusse.

7.4.5.   Prantsusmaa ja Belgia laevade edastatud laevaseiresüsteemi andmed (60) ei näita või näitavad vähest tegevust kavandatud keelualadel, mis paiknevad ühenduse tähtsusega alal, millele neil laevadel on juurdepääs (joonised 3 ja 4).

7.4.6.   Eelkonsultatsioonikohtumine Belgia kalandussektori esindajatega toimus 12. juulil 2013. aastal Oostendes Belgia kalandusasutuste kaasabil. Kohtumise eesmärk oli anda neile teavet kaubandusliku kalapüügi potentsiaalse korraldamise kohta Inglismaa ühenduse tähtsusega alal seoses Belgia laevade püügiõigusega vahemikku 6–12 meremiili jäävas tsoonis. 12. juulil toimunud kohtumisel osalenud sektori esindajad märkisid, et kõnealused kavandatud meetmed, mille eesmärk on kaitsta aluskivimist rifi looduselemente ühenduse tähtsusega alal, ei mõjuta märkimisväärselt nende tegevust. Neid aluskivimist rifi looduselemente peeti enamjaolt ebasobivateks põhjatraalide kasutamise jaoks. Konsultatsioonikohtumine Prantsusmaa ametiasutuste ja kalandussektori esindajatega toimus 27. septembril 2013. aastal Pariisis. Esindajad väitsid, et Eddystone'i ja Hatt Rocki vaheline juurdepääs on Prantsusmaa laevade jaoks oluline juurdepääsutee.

7.4.7.   Ametlike konsultatsioonide tulemusena Belgia kalandussektori esindajatelt saadud vastustes kinnitati, et kavandatud keelualal toimub piiratud püügitegevus, samas kui Prantsusmaa kalandussektori esindajad kinnitasid, et püügitegevus toimub eelkõige Hatt Rocki piirkonnas.

Joonis 2.

Kaart ICESi statistiliste ruutude 29E5 ja 29E6 ning Start Point to Plymouth Sound & Eddystone'i ühenduse tähtsusega ala kohta

Joonis 3.

Prantsusmaa laevaseiresüsteemi positsioneerimisraportid 2012. aasta kohta

Joonis 4.

Belgia laevaseiresüsteemi positsioneerimisraportid 2012. aasta kohta

7.5   Mõjutatud lossimismahtude hindamine

Ühendkuningriik

7.5.1   Otsene mõju kalapüügilaevadele oleks saagi vähenemine ja sellest tulenevalt ka kavandatud keelualal merepõhjas veetavate püünistega püütud saagi lossimismahtude vähenemine. Potentsiaalse mõju hindamiseks analüüsiti MMO koondatud lossimisandmeid.

7.5.2   Tabelis 1 on esitatud ICESi statistilistest ruutudest 29E5 ja 29E6 püütud saagiga seotud mõjutatud lossimismahtusid käsitlevad arvutused (nende Ühendkuningriigi laevade kohta, mis tegelesid kõnealusel alal kalapüügiga alates 2008. aasta jaanuarist). Tabelis 1 esitatud hinnangulised väärtused põhinevad ajavahemikku jaanuar 2008 kuni detsember 2011 hõlmavatel keskmistel lossimismahtudel.

Tabel 1.

ICESi statistilistest ruutudest 29E5 ja 29E6 püütud saagi hinnangulised keskmised lossimismahud aastas Ühendkuningriigis ja ühenduse tähtsusega alalt püütud saagi keskmised lossimismahud (jaanuar 2008 – detsember 2011)

| Püügivahendi liik | Lossitud kogus
  (tonnides) | Väärtus
  (Inglise naelades) | Ühenduse tähtsusega alaga seotud lossitud koguse väärtus
  (Inglise naelades) | Keelualaga (1,77 % ühenduse tähtsusega alast) seotud lossitud koguse väärtus
  (Inglise naelades) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Piimtraalid | 1 429 | 3 844 049 | 2 693 | 47,67 |
| Põhjavõrgud | 2 589 | 4 149 690 | 7 368 | 130,43 |
| Merevähitraalid | 7 | 4 873 | 0 | 0 |
| Muud põhjalähedase püügi traalid | 3 211 | 7 334 338 | 70 610 | 1 249,78 |
| Kokku | 7 236 | 15 332 950 | 80 671 | 1 428 |

Püügivahendi liik

Lossitud kogus

(tonnides)

Väärtus

(Inglise naelades)

Ühenduse tähtsusega alaga seotud lossitud koguse väärtus

(Inglise naelades)

Keelualaga (1,77 % ühenduse tähtsusega alast) seotud lossitud koguse väärtus

(Inglise naelades)

Piimtraalid

1 429

3 844 049

2 693

47,67

Põhjavõrgud

2 589

4 149 690

7 368

130,43

Merevähitraalid

7

4 873

0

0

Muud põhjalähedase püügi traalid

3 211

7 334 338

70 610

1 249,78

Kokku

7 236

15 332 950

80 671

1 428

7.5.3   Lossitud saagi hinnangulise väärtuse arvutamisel ühenduse tähtsusega ala kohta seostati olemasolevad lossimisandmed (mida esitavad kõik kalalaevad ICESi ruudu tasandil) kalalaevade püügitegevust käsitlevate andmetega (mis põhinevad laevaseiresüsteemi raportitel) ühenduse tähtsusega ala kohta. Selle lähenemisviisi kohaselt omistatakse ühenduse tähtsusega alale protsent iga ICESi ruuduga seotud lossimismahust, võttes arvesse ühenduse tähtsusega alal toimuva püügitegevuse mahtu.

Start Point to Plymouth Sound & Eddystone'i ühenduse tähtsusega ala puhul kasutati ICESi ruute 29E5 ja 29E6 käsitlevaid lossimisandmeid ning need liigitati laeva suuruse alusel (üle 15 m pikkused laevad, 10–15 m pikkused laevad ja alla 10 m pikkused laevad).

Kavandatud keeluala käsitlevate lossimismahtude hinnangulised väärtused leiti seejärel osakaaluna (võttes aluseks asjaomaste alade pindala) ühenduse tähtsusega ala käsitlevatest hinnangulistest väärtustest.

Ühenduse tähtsusega alaga seotud ICESi ruutudes toimuva püügitegevuse täielik jaotus on esitatud kalandusstatistikat käsitlevates täiendavates tabelites aastate 2008–2011 kohta.

Hinnanguliselt moodustab ühenduse tähtsusega alaga seotud keskmine aastatulu üle 15 m pikkuste piimtraallaevade puhul 2 551 Inglise naela, üle 15 m pikkuste tragisid kasutavate laevade puhul 2 683 Inglise naela ja üle 15 m pikkuste põhjalähedase püügi traallaevade puhul 6 547 Inglise naela. Hinnanguliselt on alla 10 m pikkuste põhjalähedase püügi traallaevade puhul keskmine aastatulu 15 237 Inglise naela. Hinnanguliselt on 10–15 m pikkuste põhjalähedase püügi traallaevade puhul keskmine aastatulu 54 408 Inglise naela. (Täielik jaotus on esitatud aastaid 2008–2011 käsitleva kalandusstatistika tabelis 5). Sidusrühmadega peetud eelkonsultatsiooni tulemusena selgus, et kõnealuste eeskirjade kehtestamine avaldab rahalist mõju peamiselt põhjatraalimisele ja kammkarpide püüdmisele tragidega.

7.5.4   MMO kavandatud keelualal (mis moodustab 1,77 % ühenduse tähtsusega alast) väheneks lossitav saak hinnanguliselt 1 428 Inglise naela.

7.5.5   Tõenäoliselt on hinnangulised kogukulud tegelikest kuludest suuremad, sest eeldatavalt ei ole püügitegevust vaja üle viia.

Prantsusmaa ja Belgia

7.5.6   Laevaseiresüsteemi andmete analüüsist nähtub, et väga suur osa Belgia laevade püügitegevusest ICESi ruutudes 29E5 ja 29E6 toimub ühenduse tähtsusega alast kaugemal. 2012. aastal tegelesid üksnes 20 laeva kalapüügiga kahes ICRSi ruudus. Suurem osa Prantsusmaa laevade püügitegevusest ICESi ruutudes 29E5 ja 29E6 toimub ühenduse tähtsusega alast läänes või Hatt Rock ja Brentonsi vahel. 2012. aastal positsioneeris 6 Prantsusmaa laeva end laevaseiresüsteemi kaudu kiirusel 1–6 sõlme ühenduse tähtsusega ala Eddystone'i osas.

7.5.7   Belgia kalandussektor püüab sellel alal peamiselt atlandi merilesta ning Prantsusmaa kiltturska ja hõbeheiki. B lisas (analüüs, milles käsitletakse muude kui Ühendkuningriigi laevade tegevust ICESi ruutudes) osutatud metoodikat kasutades on hinnanguliselt kindlaks määratud, et 2012. aastal:

| — | lossiti Belgia laevade poolt ühenduse tähtsusega ala ligipääsetavas osas toimunud püügitegevuse tulemusena hinnanguliselt 0,15 tonni. Selle koguse väärtus 339 Inglise naela; |
| --- | --- |

—

lossiti Belgia laevade poolt ühenduse tähtsusega ala ligipääsetavas osas toimunud püügitegevuse tulemusena hinnanguliselt 0,15 tonni. Selle koguse väärtus 339 Inglise naela;

| — | lossiti Prantsusmaa laevade poolt ühenduse tähtsusega ala ligipääsetavas osas toimunud püügitegevuse tulemusena hinnanguliselt 4,20 tonni. Selle koguse väärtus 5 929 Inglise naela. |
| --- | --- |

—

lossiti Prantsusmaa laevade poolt ühenduse tähtsusega ala ligipääsetavas osas toimunud püügitegevuse tulemusena hinnanguliselt 4,20 tonni. Selle koguse väärtus 5 929 Inglise naela.

Siiski ei ole kogu nimetatud ala juurdepääsuks keelatud ning joonistelt 3 ja 4 nähtub, et püügitegevus toimub kavandatud keelualast väljapoole asuvates koridorides (aluskivimist riff ja puhvertsoon). Sellepärast leitakse, et tegelikult vähenevad lossimismahud eespool osutatud väärtustest palju vähem.

Muu kui Ühendkuningriigi täiendava statistilise teabe saamiseks vt B lisa.

7.6   Ala sulgemise tõenäoline mõju kalalaevadele

7.6.1   Lossitava saagi väärtus ei vähene hinnangute kohaselt palju ja seega eeldatakse, et kõnealune keeld ei mõjuta kuigivõrd Ühendkuningriigi ega Belgia kalalaevu. Osa mõjutatud kaluritest teatas MMO eelkonsultatsioonikohtumiste ajal, et merepõhjas veetavaid püüniseid ei kasutata aluskivimist riffide kohal, kuid tulud võivad väheneda aluskivimist riffe ümbritsevates puhvertsoonides. Seda on hinnatud tabelis 3. Belgia kalandussektori esindajatega peetud ametliku konsultatsiooniga kinnitati, et Belgia püüab kõnealusel alal vähe. Prantsusmaa kalandussektori esindajad kinnitasid, et püügipiirkond muutuks väiksemaks Hatt Rocki keeluala ümbruses, kuid alternatiivsed püügipiirkonnad on hõlpsasti ligipääsetavad.

7.7   Kohanemisvõime

7.7.1   Selleks et hinnata kavandatava sulgemise tõenäolist mõju püügitegevusele, tuleb hinnata seda, mil määral suudavad laevad säilitada saagi väärtust, viies püügikoormuse üle muudele aladele.

7.7.2   Käesoleva hindamise eesmärgil paluti kaluritel täita küsimustik ning neilt küsiti otse, kui suures mahus peaksid nad kavandatava sulgemise tulemusena oma püügitegevuse muudesse piirkondadesse üle viima; samuti tunti huvi selle vastu, milline on nende suutlikkus püüda kala alternatiivsetes püügipiirkondades ja nende kohanemisvõime saagi väärtuse säilitamiseks. Mitu mõjutatud kalurit väitis, et neil ei oleks võimalik püügipiirkonda või püügivahendi liiki muuta, kuid kuna kavandatud meetmega piiratakse üksnes püügitegevust aluskivimist rifi kohal ja puhvertsoonis, oleks ümberpaigutamise vajadus minimaalne.

7.7.3   Eelistatud valiku rakendamisega (määratletud keeluala käsitlevad eeskirjad) kogu ala sulgemise asemel minimeeritakse merepõhjas veetavaid püüniseid kasutavate laevade ümberpaigutamise vajadust. Kalandussektoriga peetud eelkonsultatsioonil oli peamine üleviimisega seoses tõstatatud küsimus ala täieliku sulgemise mõju, eelistades selle asemel aluskivimist riffide vahelisi koridore. Nenditi, et merepõhjas veetavate püüniste vastasmõju ei leidnud aset aluskivimist riffide peal, vaid kavandatud puhvertsoonide sees.

7.7.4   On kavandatud, et püügivahendite tehnoloogia valdkonnas tehtud edusamme ja mõju tundlikele looduselementidele kaalutakse oranži/rohelise riskitaseme menetluse raames.

7.8   Kaudsed kulud

7.8.1   Keskkonnakulud

7.8.2   On väike tõenäosus, et suurenevad laevade kütusekulud tulenevalt vajadusest seilata kaugemale, et jõuda alternatiivsete püügipiirkondadeni ja hüvitada võimalikud püügikaod, mis tulenevad kavandatud keelualast. Selle põhjus on, et kalurid jätkavad tõenäoliselt püügitegevust keelatud alade vahelistes koridorides.

7.8.3   On võimalik, et geograafilisi keelualasid läbivates koridorides suureneb püügikoormus, millel võib olla mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja elupaikadele (S.E.Rees et al, 2013 (61)).

7.9   Haldus- ja jõustamiskulud

7.9.1   Jõustamisel lähtub MMO teabe- ja riskipõhisest lähenemisviisist, mida kasutavad paljud riiklikud reguleerivad asutused kooskõlas riikliku teabemudeliga (National Intelligence Model) (62). Kui saadud teabe põhjal on alust arvata, et meetmeid ei järgita või esineb nende järgimata jätmise risk, töötab MMO välja jõustamisstrateegia, võttes aluseks merekaitseala vajadused, ning vajaduse korral kaasab asjakohased ressursid. See võib hõlmata mereväe kohapeale saatmist, õhuseiret või ühisoperatsioone muude asutustega (nt rannalähedase kalapüügi ja looduskaitse asutuste, Ühendkuningriigi piirivalveametiga või keskkonnaametiga). MMO koordineerib mis tahes ühisoperatsioone. Põhimõtted, millest lähtuvalt MMO reguleerib merekaitsealasid, on sätestatud õigusloome ja regulatiivse reformi 2006. aasta seaduses (Legislative and Regulatory Reform Act 2006) ning reguleerivate asutuste tegevusjuhendis ning nende põhimõtete eesmärk on tagada, et MMO tegutseb mis tahes jõustamismeetmete võtmisel proportsionaalselt, vastutustundlikult, järjepidevalt, läbipaistvalt ja sihipäraselt (63).

7.9.2   Kavandatud eeskirjade jõustamine toimub kehtiva eelarve raames. ELi laevaseiresüsteemi kasutatakse korraldusvahendina, mille abil kontrollida merelt ja õhust üle 12 m pikkuste laevade eeskirjadest kinnipidamist. Kuna alal toimuv püügitegevus ei ole eriti aktiivne, on eeskirjade eiramise risk minimaalne või väike (64). Tabelis 2 on esitatud hinnangulised jõustamiskulud, mis kaasnevad kõnealuse eelistatud valiku rakendamisega.

Tabel 2.

Soovitusliku valiku jõustamisega kaasnevad iga-aastased lisakulud
   (65)

| Tegevus | Kulu ühiku kohta
  (Inglise naelades) | Hinnanguline ühikute arv aastas | Aastased kogukulud
  (Inglise naelades) |
| --- | --- | --- | --- |
| Riikliku mereväe tehtav merepinna jälgimine (ala kohta) | 4 000 päevas | 1 | 4 000 |
| Ühised jõustamispatrullid koos kohaliku rannalähedase kalapüügi ja looduskaitse asutuse IFCA-ga (ala kohta) | 800–1 000 päevas | 5 | 4 000–5 000 |
| Õhuseire (ala kohta) | 2 050 tunnis | 2 | 4 100 |
| Uurimised / kohtu alla andmised (ala kohta) | 10 375 juhtumi kohta | 1 | 10 375 |
| Kokku | | 9 | 22 475–23 475 |

Tegevus

Kulu ühiku kohta

(Inglise naelades)

Hinnanguline ühikute arv aastas

Aastased kogukulud

(Inglise naelades)

Riikliku mereväe tehtav merepinna jälgimine (ala kohta)

4 000 päevas

1

4 000

Ühised jõustamispatrullid koos kohaliku rannalähedase kalapüügi ja looduskaitse asutuse IFCA-ga (ala kohta)

800–1 000 päevas

5

4 000–5 000

Õhuseire (ala kohta)

2 050 tunnis

2

4 100

Uurimised / kohtu alla andmised (ala kohta)

10 375 juhtumi kohta

1

10 375

Kokku

9

22 475–23 475

Tabel 3.

Soovitusliku valikuga kaasnevate rahaliselt väljendatud kulude profiil aastate lõikes – (miljonit Inglise naela) püsivhindades

| | Y0 | Y1 | Y2 | Y3 | Y4 | Y5 | Y6 | Y7 | Y8 | Y9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Üleminekukulud | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei |
| Iga-aastased jooksvad kulud – parim prognoos | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Väike | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Suur | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Iga-aastaste kulude nüüdisväärtus kokku (66): | 0,2 miljonit Inglise naela |

Y0

Y1

Y2

Y3

Y4

Y5

Y6

Y7

Y8

Y9

Üleminekukulud

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Iga-aastased jooksvad kulud – parim prognoos

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Väike

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Suur

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Iga-aastaste kulude nüüdisväärtus kokku (66):

0,2 miljonit Inglise naela

7.10   Soovitusliku valiku eelised

7.10.1   Merepõhjas veetavate püüniste kasutamise keelustamine kavandataval keelualal hoiaks ära merepõhjas veetavate püüniste kasutamise aluskivimist rifi kohal ja tooks järgmist kasu:

| — | aluskivimist rifi elupaikade säilitamisega kaasnev keskkonnakasu. |
| --- | --- |

—

aluskivimist rifi elupaikade säilitamisega kaasnev keskkonnakasu.

Keskkonnakasu on käesolevas dokumendis kirjeldatud mitterahalise kasuna.

7.11   Keskkonnakasu

7.11.1   Ühenduse tähtsusega alal paiknevad aluskivimist rifid on bioloogiliselt ühed kõige mitmekesisemad riigis ning neil on oluline roll selliste liikide toetamisel, keda peetakse haruldasteks või kelle biogeograafiline levik on väga väike. Kuigi üksikud rifid on suhteliselt väikesed (nii riiklikul kui ka kohalikul skaalal), on need ökoloogiliselt mitmekesised ja moodustavad püsivalt veealuse avamererifi elupaigana kohaliku tähtsusega ala (67) (oma suuruse poolest).

7.11.2   Ranniku lähedal asuvad rifid moodustuvad rannikurifist, kus maaelustik on levinud sublitoraalsesse piirkonda ja millesse kuulub suuri väljaulatuvaid kaljualasid, rahne ja lahtisi kive avamere poolsetes osades. Eddystone'i ja seda ümbritsevate riffide uuritaval alal on ebatavalisi tunnuseid: rifid asuvad sügaval vees ja tõusevad järsult, kusjuures Eddystone ulatub lausa veest välja. Seal elutseb mitmekesine bioloogiline kooslus, mis on jagunenud tavapärastesse kaljuvöönditesse, mis muutuvad sügavast veest madalamasse liikudes. Piirkonnas leidub arvukalt eri liike, sealhulgas pehmed korallid, meripurad, merisiilikud, käsnad, meriroosid, merituped ja lehtadrumetsad. Alalt on leitud ka liiki Amphiantus dohrnii kuuluvaid anemoone ja liiki Leptopsammia pruvoti kuuluvaid koralle (mõlemad on riigis harvaesinevad) ning liiki Eunicella verrucosa kuuluvaid koralle (Axelsson et al, 2006; Royal Haskoning, 2008; University of Plymouth, 2011) (68).

7.11.3   Rifid pakuvad ka mõningal määral rannikukaitset ning on olulised piirkonnad toitainete ringlussevõtu, süsiniku ja lämmastiku fikseerimise ning sette stabiliseerimise seisukohalt.

7.11.4   Kaitsealused rifielupaigad on looduslikud varjupaigad, kus luua sihtliikide ja kaaspüügiliikide populatsioone.

7.11.5   Kõnealuste eeskirjade eesmärk on tagada asjakohane kaitse ja säilitada ökoloogilised omadused, mis võib tõenäoliselt veelgi suurendada ala bioloogilist mitmekesisust võrreldes ülejäänud püügipiirkondadega.

7.11.6   Käesolevate eeskirjade kehtestamisega kaasnev keskkonnakasu on märkimisväärne, sest nende eeskirjade abil kaitstakse ala aluskivimist riffe merepõhjas veetavate püüniste kasutamisest tuleneva mõju eest. See aitab saavutada keskkonnaseisundi säilitamist käsitlevat kaitse-eesmärki. Soovitusliku keelu rakendamine avaldab täiendavat kasulikku mõju ka muudele ühenduse tähtsusega ala looduselementidele ning rifielupaigale üldiselt. See võib edendada ala puhkeotstarbel kasutamist näiteks sukeldujate ja harrastuskalastajate poolt, mis võib omakorda tuua kasu kohalikule majandusele.

7.12   Sotsiaal-majanduslik kasu

7.12.1   On võimalik, et aluskivimist rifi ja elupaiga seisundi säilitamine võib suurendada ala köitvust selle puhkeotstarbel kasutajate, sealhulgas sukeldujate ja harrastuskalastajate jaoks (S.E. Rees et al 2013 (69); D.R. Chae et al, 2012 (70)). See võib suurendada ka alal külastatavust turistide poolt ja sellest tulenevalt suurendada kohalike ettevõtete käivet (S.E. Rees et al 2013).

7.12.2   Kaitsekorralduse suhtes tsoonipõhise lähenemisviisi rakendamine kogu ala sulgemise asemel vähendab vajadust paigutada ümber merepõhjas veetavaid püüniseid kasutavaid laevu.

7.13   Kulude ja tulude jaotumine

7.13.1   Sotsiaalsed ja majanduslikud kulud (välja arvatud jõustamiskulud) on Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa vahel jaotatud peamiselt kohalikul tasandil, kuid üldine keskkonnakasu hõlmab laiemat ala ja avaldab mõju rohkem riiklikul tasandil.

A lisa. Märkused Ühendkuningriigi kalandusstatistika andmetest tehtud väljavõtete ja tabelite kohta

MMO veebisaidil (71) on esitatud andmetabelid, milles tehakse kokkuvõte teatatud püügitegevuse kohta nendes ICESi statistilistes ruutudes, mis hõlmavad konkreetseid alasid, mis on määratletud Euroopa merekaitsealadena.

Teavitatud andmed on tabelites esitatud kõige üksikasjalikumal tasemel, mis on Ühendkuningriigi kalandusasutustele kättesaadav.

Nende andmete abil on võimalik saada teavet kõnealuseid alasid hõlmavate statistiliste ruutudega seotud lossitud saagi koguse ja väärtuse kohta koos üksikasjadega laevade, kasutatud püügivahendite ja püütud liikide kohta.

Lisaks sellistele püügitegevust käsitlevatele andmetele teatavad üle 15 m pikkused laevad iga kahe tunni järel oma täpse asukoha vastavalt Ühendkuningriigi laevaseiresüsteemide nõuetele.

Püügitegevuse üksikasjalikumaks hindamiseks on kõnealuste üle 15 m pikkuste laevade puhul olnud võimalik kombineerida laeva tegevusandmete teatamise süsteemist saadud ruumiandmete suhtelist hõredust laevaseiresüsteemi kaudu saadud üksikasjalike asukoharaportitega, et püügitegevust oleks võimalik üksikasjalikumalt hinnata. Tegevusandmete selline üksikasjalik analüüsimine võimaldab hinnata üle 15 m pikkuste laevade tegevust konkreetsetel keskkonnajuhtimissüsteemiga hõlmatud aladel.

Üksikasjad – kui need on olemas – on üle 15 m pikkuste laevade kohta esitatud tabelites koos ICESi ruutudes toimunud üldist tegevust käsitlevate andmetega; nende kahe andmekogumi vahelist suhtarvu on seejärel kohaldatud muu pikkusega laevu käsitlevate andmete suhtes, et saada ligikaudsed prognoosid alla 15 m pikkuste laevade tegevuse kohta kavandatud keelualadel.

Tuleb tähele panna, et kavandatud keelualad asuvad rannikuvetes ja sellepärast võib üle 15 m pikkuste laevade tegevust nendel aladel iseloomustava suhtarvu kasutamine muude Ühendkuningriigi laevade tegevuse hindamiseks anda ebatäpseid tulemusi, sest suuremad, eelkõige üle 10 m pikkused laevad püüavad kala pigem kaugemal avamerel.

Need andmed on tabelites märgitud halli taustavärviga rõhutamaks, et tegemist on hinnanguliste andmetega ja neid tuleks kasutada ettevaatusega.

Allpool on esitatud käesolevas analüüsis kirjeldatud ja keskkonnajuhtimissüsteemiga hõlmatud rannikualade loetelu – kusjuures mõni ruut hõlmab rohkem kui ühte ala – ja need alad on märgitud kollase taustavärviga.

Alade selline kattumine tähendab, et kavandatud keelualade kogu potentsiaalset ulatust ei ole võimalik hinnanguliselt kindlaks määrata üksikuid alasid käsitlevate analüüside tulemuste liitmisega. Allpool toodud tabelis on esitatud üksikasjad selle kohta, kui suur osa iga kavandatud keelualaga seotud ICESi ruutudes toimuvast üldisest tegevusest on seotud üle 15 m pikkuste laevadega (nende laevade kohta on kättesaadavad üksikasjalikud satelliidiandmed).

Kui muudesse pikkusevahemikesse kuuluvate laevade püügitegevust prognoositakse nende laevade kohta saadud laevaseiresüsteemi andmete alusel, on prognoosid tõenäoliselt usaldusväärsemad siis, kui aluseks võetakse selliseid laevu käsitlevad andmed, mille tegevus keskkonnajuhtimissüsteemiga hõlmatud aladel on laialdane, ja mitte selliseid laevu käsitlevad andmed, mille asjaomane tegevus ei ole nii laialdane.

B lisa. Märkused Ühendkuningriigi välise kalandusstatistika andmete kohta

Nendes tabelites on esitatud väljavõtted lossimisandmetest, mille liikmesriigid on edastanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) püügikoormuse reguleerimise kordi käsitlevale töörühmale.

Kõnealuse töörühma tegevus hõlmab selliste eri andmekogumite koostamist, mis sisaldavad iga liikmesriigi kohta käivaid, püütud liikide lossimist käsitlevaid üksikasjalikke andmeid iga ICESi ruudu kohta seotud laevarühmade lõikes. See andmekogum on koostatud STECFi töörühma vajadustest lähtuvalt ning sellepärast tuli seda kogumit töödelda ettevaatlikult, et vältida tegevusandmete topelt arvessevõtmist. Andmekogum pärineb STECFi veebisaidilt (72).

Teatavaid kvoodi alla kuuluvaid varusid käsitlevaid kogusummasid on võrreldud ELi kalanduse andmesidesüsteemis FIDES registreeritud tegevusandmetega, et kontrollida teatatud andmete õigsust.

Kuid liikide/alade kombinatsioonide kohta STECFi andmefailides esitatud kogusummade ja sarnase üksikasjalikkuse tasemega saagi aruandlussüsteemide osana kvoodi täituvuse jälgimiseks FIDES-süsteemi kantud kogusummade vahel on siiski erinevused. Sellepärast annavad need näitajad üksnes suunava ülevaate sellest, milline on asjaomaste liikmesriikide tegevuse ulatus kõnealusel alal, ning tegemist ei ole lõplike väidetega.

Suunavate rahaliste väärtuste leidmiseks on kasutatud Ühendkuningriigi laevade poolt asjaomases ICESi ruudus või sarnastel aladel püütud saagi keskmist lossimisväärtust.

Kui teatavate aastate kohta andmed puuduvad, võib selle põhjuseks olla asjaolu, et puudus teatatav püügitegevus, kuid selle põhjuseks võib olla ka andmete esitamata jätmine.

ANALÜÜS, MIS KÄSITLEB MUUDE KUI ÜHENDKUNINGRIIGI LAEVADE TEGEVUST KÄESOLEVA MÕJUHINNANGUGA SEOTUD ÜHENDUSE TÄHTSUSEGA ALA HÕLMAVATES ICESi RUUTUDES

Kasutatud metoodika

Kõnealuse analüüsi koostamisel on muude kui Ühendkuningriigi laevade kohta – eelkõige nende Prantsusmaa ja Belgia laevade kohta, millele on ajalooliselt antud õigus püüda kala teatavates Ühendkuningriigi rannikuvetes – saadud teabe suhtes kohaldatud standardset metoodikat, mida kasutatakse selle kindlaksmääramiseks, kas Ühendkuningriigi laevad on tegutsenud konkreetsel üksikasjalikult kindlaksmääratud ruumialal.

Analüüs hõlmab püügitegevuse hindamist, võttes aluseks laevaseiresüsteemi andmed, mis põhinevad laeva kiirusel, millest on laevaseiresüsteemi kohastes teadetes (pingides) raporteeritud.

Konkreetset ala hõlmavas asjaomases ruudus või seda ala hõlmavates asjaomastes ruutudes tegutsevatelt muudelt kui Ühendkuningriigi laevadelt saabunud kõigi laevaseiresüsteemi kohaste pingide andmed valitakse Ühendkuningriigi laevaseiresüsteemist, võttes välja laeva identifitseerimisnumbri (ühenduse laevaregistri number (CFR-number)), andmed laeva asukoha ja kiiruse kohta ning pingi saatmise kuupäeva ja kellaaja.

Iga pingi hinnatakse ja see liigitatakse reaalset püügitegevust näitavana, kui laeva kiirus on >=1 või <=6 sõlme.

Neid asjaomasest ruudust või asjaomastest ruutudest saabunud ja kalapüüki näitavaid pinge töödeldakse seejärel GIS-tarkvaraga, et määrata kindlaks, kas laeva asukoht jäi asjaomase ruumiala piiresse või sellest väljapoole.

See võimaldab välja arvutada, kui suur osa iga liikmesriigi kohta statistilises ruudus registreeritud ja kalapüüki näitavatest pingidest jäi konkreetse ala piiresse. Seda tegurit kohaldatakse seejärel asjaomase liikmesriigi kohta STECFi andmekogumites esitatud üldiste lossimismahtude suhtes, et oleks võimalik koostada hinnang muude kui Ühendkuningriigi laevade püügitegevuse kohta konkreetsel ruumialal.

KOKKUVÕTE BELGIA JA PRANTSUSMAA LAEVADE PÜÜGITEGEVUSEST ICESi RUUTUDES 29E5 JA 29E6, MIS HÕLMAVAD PLYMOUTH SOUND, START POINT & EDDYSTONE'I ALA

Allpool esitatakse kokkuvõte liikmesriikide laevade püügitegevusest lossitud saagi koguse ja väärtuse lõikes järgmiste andmete kaudu:

| (1) | kogu püügitegevus, mis toimus asjaomast ala hõlmavates ICESi ruutudes ja mille puhul kasutati merepõhjas veetavaid püüniseid; |
| --- | --- |

(1)

kogu püügitegevus, mis toimus asjaomast ala hõlmavates ICESi ruutudes ja mille puhul kasutati merepõhjas veetavaid püüniseid;

| (2) | hinnanguline püügitegevus, mis toimus asjaomasel konkreetsel alal ja mille puhul kasutati merepõhjas veetavaid püüniseid. |
| --- | --- |

(2)

hinnanguline püügitegevus, mis toimus asjaomasel konkreetsel alal ja mille puhul kasutati merepõhjas veetavaid püüniseid.

A osa. Püügitegevuse kogumaht tonnides

| | | 1. | 2. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Püügitegevus (tonnides) ICESi ruutudes 29E5 ja 29E6 | Hinnanguline püügitegevus (tonnides) ühenduse tähtsusega alal, mis on saadud laevaseiresüsteemi abil tuvastatud maksimaalse püügitegevuse (2010–2012) alusel |
| BELGIA | Püügivahendi kood | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Üle 15 m pikkused laevad | BT2 (73) | 52,05 | 47,86 | 157,01 | 180,61 | 0,04 | 0,03 | 0,11 | 0,13 |
| | TRAGID | 0,00 | 0,00 | 0,21 | 2,90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | TR2 (74) | 0,00 | 1,55 | 11,06 | 30,58 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,02 |
| | 29E5 ja 6 Kokku | 52,05 | 49,41 | 168,27 | 214,09 | 0,04 | 0,03 | 0,12 | 0,15 |
| PRANTSUSMAA | Püügivahendi kood | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 m pikkused laevad | Põhjatraalid | 0,00 | 0,00 | 5,25 | 1,06 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| | Tragid | 0,00 | 0,00 | 3,60 | 0,93 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| Üle 15 m pikkused laevad | Põhjatraalid | 0,00 | 0,00 | 1 033,43 | 960,35 | 0,00 | 0,00 | 4,50 | 4,18 |
| | Tragid | 0,00 | 0,00 | 8,61 | 2,40 | 0,00 | 0,00 | 0,04 | 0,01 |
| | 29E5 ja 6 Kokku | 0,00 | 0,00 | 1 050,89 | 964,74 | 0,00 | 0,00 | 4,57 | 4,20 |

1.

2.

Püügitegevus (tonnides) ICESi ruutudes 29E5 ja 29E6

Hinnanguline püügitegevus (tonnides) ühenduse tähtsusega alal, mis on saadud laevaseiresüsteemi abil tuvastatud maksimaalse püügitegevuse (2010–2012) alusel

BELGIA

Püügivahendi kood

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Üle 15 m pikkused laevad

BT2 (73)

52,05

47,86

157,01

180,61

0,04

0,03

0,11

0,13

TRAGID

0,00

0,00

0,21

2,90

0,00

0,00

0,00

0,00

TR2 (74)

0,00

1,55

11,06

30,58

0,00

0,00

0,01

0,02

29E5 ja 6 Kokku

52,05

49,41

168,27

214,09

0,04

0,03

0,12

0,15

PRANTSUSMAA

Püügivahendi kood

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 m pikkused laevad

Põhjatraalid

0,00

0,00

5,25

1,06

0,00

0,00

0,02

0,00

Tragid

0,00

0,00

3,60

0,93

0,00

0,00

0,02

0,00

Üle 15 m pikkused laevad

Põhjatraalid

0,00

0,00

1 033,43

960,35

0,00

0,00

4,50

4,18

Tragid

0,00

0,00

8,61

2,40

0,00

0,00

0,04

0,01

29E5 ja 6 Kokku

0,00

0,00

1 050,89

964,74

0,00

0,00

4,57

4,20

B osa. Püügitegevuse koguväärtus

| | | 1. | 2. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Püügitegevus (Inglise naelades) ICESi ruutudes 29E5 ja 29E6 | Hinnanguline püügitegevus (Inglise naelades) ühenduse tähtsusega alal, mis on saadud laevaseiresüsteemi abil tuvastatud maksimaalse püügitegevuse (2009–2012) alusel |
| BELGIA | Püügivahendi kood | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Üle 15 m pikkused laevad | BT2 (75) | 150 193 | 141 065 | 472 999 | 388 618 | 106 | 99 | 332 | 273 |
| | TRAGID | 0 | 0 | 2 363 | 5 776 | 0 | 0 | 2 | 4 |
| | TR2 (76) | 0 | 3 462 | 30 241 | 87 690 | 0 | 2 | 21 | 62 |
| | 29E5 ja 6 Kokku | 150 193 | 144 527 | 505 603 | 482 083 | 106 | 102 | 355 | 339 |
| PRANTSUSMAA | Püügivahendi kood | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| 0–15 m pikkused laevad | Põhjatraalid | 0 | 0 | 24 412 | 4 117 | 0 | 0 | 106 | 18 |
| | Tragid | 0 | 0 | 5 877 | 1 902 | 0 | 0 | 26 | 8 |
| Üle 15 m pikkused laevad | Põhjatraalid | 0 | 0 | 1 482 281 | 1 351 906 | 0 | 0 | 6 453 | 5 885 |
| | Tragid | 0 | 0 | 14 055 | 3 995 | 0 | 0 | 61 | 17 |
| | 29E5 ja 6 Kokku | 0 | 0 | 1 526 624 | 1 361 920 | 0 | 0 | 6 646 | 5 929 |

1.

2.

Püügitegevus (Inglise naelades) ICESi ruutudes 29E5 ja 29E6

Hinnanguline püügitegevus (Inglise naelades) ühenduse tähtsusega alal, mis on saadud laevaseiresüsteemi abil tuvastatud maksimaalse püügitegevuse (2009–2012) alusel

BELGIA

Püügivahendi kood

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Üle 15 m pikkused laevad

BT2 (75)

150 193

141 065

472 999

388 618

106

99

332

273

TRAGID

0

0

2 363

5 776

0

0

2

4

TR2 (76)

0

3 462

30 241

87 690

0

2

21

62

29E5 ja 6 Kokku

150 193

144 527

505 603

482 083

106

102

355

339

PRANTSUSMAA

Püügivahendi kood

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

0–15 m pikkused laevad

Põhjatraalid

0

0

24 412

4 117

0

0

106

18

Tragid

0

0

5 877

1 902

0

0

26

8

Üle 15 m pikkused laevad

Põhjatraalid

0

0

1 482 281

1 351 906

0

0

6 453

5 885

Tragid

0

0

14 055

3 995

0

0

61

17

29E5 ja 6 Kokku

0

0

1 526 624

1 361 920

0

0

6 646

5 929

Täieliku kokkuvõtte saamiseks püügitegevuse kohta tutvuge Ühendkuningriigi välise kalandusstatistika andmetega.

VI   LISA

Image

Image

Image

Image

TÕENDIBAAS

Sissejuhatus

| 1.1 | Ala: Haisborough, Hammond & Wintertoni ühenduse tähtsusega ala (77). |
| --- | --- |

1.1

Ala: Haisborough, Hammond & Wintertoni ühenduse tähtsusega ala (77).

| 1.2 | Haisborough, Hammond & Wintertoni ühenduse tähtsusega ala on nimetatud kõnealuseks alaks riffidest (Sabellaria spinulosa) ja liivamadalatest (mis on kogu aeg kergelt mereveega kaetud). Sabellaria spinulosa riffidel on oluline mõju füüsilisele keskkonnale: need tasakaalustavad sageli liiva, kruusa ja kive. Organismide torujad koored loovad kõva, kuhu kinnituvad sessiilsed liigid. Need võivad kasutada koloniseerumiseks eri lõhesid, pindu ja setteid ning nende väljaheited ning muud jääkained ja setted võivad olla oluline toitaineallikas muudele organismidele (Holt et al., 1998; Hendricks et al., 2011; Limpenny et al., 2010). Seepärast on paljude biogeeniliste riffide loomastik ja taimestik väga mitmekesine ning vähemalt makrofauna on sageli palju rikkalikum ja mitmekesisem kui ümbritsevatel aladel (Holt et al., 1998; Hendrick et al., 2011; Pearce et al., 2007) (78). |
| --- | --- |

1.2

Haisborough, Hammond & Wintertoni ühenduse tähtsusega ala on nimetatud kõnealuseks alaks riffidest (Sabellaria spinulosa) ja liivamadalatest (mis on kogu aeg kergelt mereveega kaetud). Sabellaria spinulosa riffidel on oluline mõju füüsilisele keskkonnale: need tasakaalustavad sageli liiva, kruusa ja kive. Organismide torujad koored loovad kõva, kuhu kinnituvad sessiilsed liigid. Need võivad kasutada koloniseerumiseks eri lõhesid, pindu ja setteid ning nende väljaheited ning muud jääkained ja setted võivad olla oluline toitaineallikas muudele organismidele (Holt et al., 1998; Hendricks et al., 2011; Limpenny et al., 2010). Seepärast on paljude biogeeniliste riffide loomastik ja taimestik väga mitmekesine ning vähemalt makrofauna on sageli palju rikkalikum ja mitmekesisem kui ümbritsevatel aladel (Holt et al., 1998; Hendrick et al., 2011; Pearce et al., 2007) (78).

| 1.3 | Keskkonna-, toidu- ja maaeluministeerium (Defra) on esitanud Euroopa merealade kalavarude majandamist käsitleva läbivaadatud lähenemisviisi (vt alapunkt 2.1). Selle tulemusel peab MMO ette nägema meetmed, et kaitsta Sabellaria spinulosa riffe merepõhjas veetavate püüniste eest ühenduse tähtsusega ala 6–12 meremiili piires eesmärgiga tagada elupaikade direktiivi artikli 6 täielik järgimine (79). |
| --- | --- |

1.3

Keskkonna-, toidu- ja maaeluministeerium (Defra) on esitanud Euroopa merealade kalavarude majandamist käsitleva läbivaadatud lähenemisviisi (vt alapunkt 2.1). Selle tulemusel peab MMO ette nägema meetmed, et kaitsta Sabellaria spinulosa riffe merepõhjas veetavate püüniste eest ühenduse tähtsusega ala 6–12 meremiili piires eesmärgiga tagada elupaikade direktiivi artikli 6 täielik järgimine (79).

| 1.4 | Merepõhjas veetavad püünised hõlmavad mis tahes kalapüügivahendeid, mida lükatakse või tõmmatakse läbi mere ja mis on kontaktis merepõhjaga. Nende hulka kuuluvad ka traallaudadega põhjatraalid, piimtraalid ja karpide püügiks kasutatavad tragid. Sellepärast on vaja kaitsekorraldusmeetmeid, mille abil piirata sellise tegevuse ja looduselemendi vastasmõju. |
| --- | --- |

1.4

Merepõhjas veetavad püünised hõlmavad mis tahes kalapüügivahendeid, mida lükatakse või tõmmatakse läbi mere ja mis on kontaktis merepõhjaga. Nende hulka kuuluvad ka traallaudadega põhjatraalid, piimtraalid ja karpide püügiks kasutatavad tragid. Sellepärast on vaja kaitsekorraldusmeetmeid, mille abil piirata sellise tegevuse ja looduselemendi vastasmõju.

| 1.5 | Käesolev mõjuhinnang on koostatud eesmärgiga tuua välja kulud ja kasu, mis kaasnevad kavandatud MMO eeskirjadega, millega soovitakse riffide kaitseks keelustada merepõhjas veetavate püüniste kasutamine. Samuti tuuakse mõjuhinnangus välja see, miks peetakse soovituslikku valikut kaitsekorralduse seisukohast kõige eelistatumaks. Käesoleva mõjuhinnangu projekti on arutatud avaliku konsultatsiooni käigus. |
| --- | --- |

1.5

Käesolev mõjuhinnang on koostatud eesmärgiga tuua välja kulud ja kasu, mis kaasnevad kavandatud MMO eeskirjadega, millega soovitakse riffide kaitseks keelustada merepõhjas veetavate püüniste kasutamine. Samuti tuuakse mõjuhinnangus välja see, miks peetakse soovituslikku valikut kaitsekorralduse seisukohast kõige eelistatumaks. Käesoleva mõjuhinnangu projekti on arutatud avaliku konsultatsiooni käigus.

| 1.6 | Selle mõjuhinnangu koostamiseks kasutatud andmed ja tõendid on saadud organisatsioonilt Natural England, IFCAdelt ja MMO-lt. Lisaks korraldas MMO koostöös idapiirkonna IFCAga kohtumise 11. juunil 2013 King's Lynnis ja 17. juunil 2013 Bostonis, et saada kokku sidusrühmadega ning küsida neilt otse küsimusi ja koguda tõendeid kavandatud keelualade majandusliku mõju kohta. Kohtumine Belgia ametiasutuste ja kalandussektori esindajatega toimus 12. juulil 2013 Belgias. Tööstusharu ja Belgia kalandussektori esindajate kommentaaridest nähtus, et merepõhjas veetavaid püüniseid kasutatakse kavandatud keelualadel väga vähe. Kalandusettevõtjatega toimunud vestluste käigus saadud teave ja ütlused protokolliti ning lisati käesolevasse mõjuhinnangusse tõendamata andmetena. |
| --- | --- |

1.6

Selle mõjuhinnangu koostamiseks kasutatud andmed ja tõendid on saadud organisatsioonilt Natural England, IFCAdelt ja MMO-lt. Lisaks korraldas MMO koostöös idapiirkonna IFCAga kohtumise 11. juunil 2013 King's Lynnis ja 17. juunil 2013 Bostonis, et saada kokku sidusrühmadega ning küsida neilt otse küsimusi ja koguda tõendeid kavandatud keelualade majandusliku mõju kohta. Kohtumine Belgia ametiasutuste ja kalandussektori esindajatega toimus 12. juulil 2013 Belgias. Tööstusharu ja Belgia kalandussektori esindajate kommentaaridest nähtus, et merepõhjas veetavaid püüniseid kasutatakse kavandatud keelualadel väga vähe. Kalandusettevõtjatega toimunud vestluste käigus saadud teave ja ütlused protokolliti ning lisati käesolevasse mõjuhinnangusse tõendamata andmetena.

| 1.7 | Seaduse alusel kehtestatud eeskirjade menetlemise protsessi osana toimusid kavandatud eeskirjade eelnõu ja mõjuhinnangu projekti käsitlevad ametlikud konsultatsioonid ajavahemikul 10. septembrist kuni 22. oktoobrini 2013. Belgia kalandussektori esindajate kommentaaridest nähtus, et Belgia laevad tegelesid püügiga kõnealusel Euroopa merealal, aga nendest ei selgunud, kas püügiga tegeletakse ka kavandatud keelualadel. |
| --- | --- |

1.7

Seaduse alusel kehtestatud eeskirjade menetlemise protsessi osana toimusid kavandatud eeskirjade eelnõu ja mõjuhinnangu projekti käsitlevad ametlikud konsultatsioonid ajavahemikul 10. septembrist kuni 22. oktoobrini 2013. Belgia kalandussektori esindajate kommentaaridest nähtus, et Belgia laevad tegelesid püügiga kõnealusel Euroopa merealal, aga nendest ei selgunud, kas püügiga tegeletakse ka kavandatud keelualadel.

2.   Sekkumise põhjendus

| 2.1 | Defra vaatas 2012. aasta augustis läbi kalapüügi kaitsekorralduse Euroopa merealal, et kindlaks määrata tulevikus vajalik kaitsekorraldus eesmärgiga tagada, et looduselementide seisund oleks jätkuvalt hea. Selle tulemusel koostati Euroopa mereala kalapüügikorraldust käsitlev läbivaadatud lähenemisviis (80). |
| --- | --- |

2.1

Defra vaatas 2012. aasta augustis läbi kalapüügi kaitsekorralduse Euroopa merealal, et kindlaks määrata tulevikus vajalik kaitsekorraldus eesmärgiga tagada, et looduselementide seisund oleks jätkuvalt hea. Selle tulemusel koostati Euroopa mereala kalapüügikorraldust käsitlev läbivaadatud lähenemisviis (80).

| 2.2 | Läbivaadatud lähenemisviisi rakendamine on tõendi- ja riskipõhine ning etapiviisiline. Riskide prioritiseerimiseks võetakse aluseks maatriks, (81) mille abil liigitatakse riskid kategooriatesse vastavalt püügitegevuse ja ökoloogiliste looduselementide vahelisele vastasmõjule. Tegevuse ja looduselemendi vastasmõju on liigitatud punase, oranži, rohelise või sinisega tähistatud kategooriasse. Punasega tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju peetakse prioriteediks ja nendega seoses tuleb võtta kaitsekorraldusmeetmed 2013. aasta lõpuks (olenemata tegevuse tegelikust mahust), et vältida määratletud looduselementide seisundi halvenemist kooskõlas elupaikade direktiivi artikli 6 lõikest 2 tulenevate kohustustega. Oranžiga tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju puhul on vaja ala tasandil hinnangut, et teha kindlaks, kas looduselementide kaitseks tuleks tegevust reguleerida. Rohelisega tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju puhul on samuti vaja ala tasandil hinnata, kas esineb n-ö kombineeritud mõju. Sinine tähistus näitab, et märkimisväärne vastasmõju puudub ning et täiendav hindamine ei ole vajalik (82). |
| --- | --- |

2.2

Läbivaadatud lähenemisviisi rakendamine on tõendi- ja riskipõhine ning etapiviisiline. Riskide prioritiseerimiseks võetakse aluseks maatriks, (81) mille abil liigitatakse riskid kategooriatesse vastavalt püügitegevuse ja ökoloogiliste looduselementide vahelisele vastasmõjule. Tegevuse ja looduselemendi vastasmõju on liigitatud punase, oranži, rohelise või sinisega tähistatud kategooriasse. Punasega tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju peetakse prioriteediks ja nendega seoses tuleb võtta kaitsekorraldusmeetmed 2013. aasta lõpuks (olenemata tegevuse tegelikust mahust), et vältida määratletud looduselementide seisundi halvenemist kooskõlas elupaikade direktiivi artikli 6 lõikest 2 tulenevate kohustustega. Oranžiga tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju puhul on vaja ala tasandil hinnangut, et teha kindlaks, kas looduselementide kaitseks tuleks tegevust reguleerida. Rohelisega tähistatud kategooriasse liigitatud vastasmõju puhul on samuti vaja ala tasandil hinnata, kas esineb n-ö kombineeritud mõju. Sinine tähistus näitab, et märkimisväärne vastasmõju puudub ning et täiendav hindamine ei ole vajalik (82).

| 2.3 | Elupaikade direktiivi artikli 6 lõigetega 1 ja 2 nõutakse, et erikaitsealade ja linnukaitsealadega seoses teeksid liikmesriigid järgmist:






  — | kehtestaksid vajalikud kaitsemeetmed, mis vastavad aladel esinevate I lisa looduslike elupaigatüüpide ja II lisa liikide ökoloogilistele vajadustele; |
| --- | --- | --- |

2.3

Elupaikade direktiivi artikli 6 lõigetega 1 ja 2 nõutakse, et erikaitsealade ja linnukaitsealadega seoses teeksid liikmesriigid järgmist:

—

kehtestaksid vajalikud kaitsemeetmed, mis vastavad aladel esinevate I lisa looduslike elupaigatüüpide ja II lisa liikide ökoloogilistele vajadustele;

| — | võtaksid asjakohased meetmed, et vältida looduslike elupaikade ja liikide elupaikade hävimist ning selliste liikide häirimist, mille kaitseks alad on määratud. |
| --- | --- |

—

võtaksid asjakohased meetmed, et vältida looduslike elupaikade ja liikide elupaikade hävimist ning selliste liikide häirimist, mille kaitseks alad on määratud.

| 2.4 | Elupaikade ja liikide kaitse 2010. aasta eeskirjade artikli 8 lõikes 1 määratletakse Euroopa mereala (muu hulgas) kui mis tahes erikaitseala, linnukaitseala või ühenduse tähtsusega ala. Nende eeskirjade 6. osas sätestatakse Euroopa mereala kaitsekorraldusnõuded kooskõlas elupaikade direktiivi artikli 6 lõigetega 2, 3 ja 4. |
| --- | --- |

2.4

Elupaikade ja liikide kaitse 2010. aasta eeskirjade artikli 8 lõikes 1 määratletakse Euroopa mereala (muu hulgas) kui mis tahes erikaitseala, linnukaitseala või ühenduse tähtsusega ala. Nende eeskirjade 6. osas sätestatakse Euroopa mereala kaitsekorraldusnõuded kooskõlas elupaikade direktiivi artikli 6 lõigetega 2, 3 ja 4.

| 2.5 | Haisborough, Hammond and Wintertoni ühenduse tähtsusega ala hõlmab Sabellaria spinulosa riffe, mis on liigitatud punasega tähistatud riskikategooriasse seoses merepõhjas veetavate püüniste kasutamisega ning sellepärast tuleb selle riski kõrvaldamiseks võtta kaitsekorraldusmeetmed. MMO vastutab kaitsekorralduse rakendamise eest eesmärgiga keelustada Sabellaria spinulosa rifi ja merepõhjas veetavate püüniste kokkupuude. Muud liiki kalapüügivahendite (nagu on näidatud maatriksis) kokkupuudet Sabellaria spinulosa rifiga ning kõikide kalapüügivahendite ja loodetest mõjutatud liivamadalate kokkupuudet hinnatakse oranži/rohelisega tähistatud riskikategooria hindamise käigus. |
| --- | --- |

2.5

Haisborough, Hammond and Wintertoni ühenduse tähtsusega ala hõlmab Sabellaria spinulosa riffe, mis on liigitatud punasega tähistatud riskikategooriasse seoses merepõhjas veetavate püüniste kasutamisega ning sellepärast tuleb selle riski kõrvaldamiseks võtta kaitsekorraldusmeetmed. MMO vastutab kaitsekorralduse rakendamise eest eesmärgiga keelustada Sabellaria spinulosa rifi ja merepõhjas veetavate püüniste kokkupuude. Muud liiki kalapüügivahendite (nagu on näidatud maatriksis) kokkupuudet Sabellaria spinulosa rifiga ning kõikide kalapüügivahendite ja loodetest mõjutatud liivamadalate kokkupuudet hinnatakse oranži/rohelisega tähistatud riskikategooria hindamise käigus.

| 2.6 | Kõnealune ala paikneb kolmes haldusalas: 0–6 meremiili kaugusel asuv ala, 6–12 meremiili kaugusel asuv ala ja üle 12 meremiili kaugusel asuv ala. Kalavarude majandamiseks kohaldatakse Ühendkuningriigi 1983. aasta püügipiiranguid. Haisborough, Hammond & Wintertoni ühenduse tähtsusega alal on kindlaks määratud kolm Sabellaria spinulosa rifiala. Esimene ja teine rifiala asuvad 6–12 meremiili kaugusel oleval alal ja neid majandatakse MMO eeskirjade alusel. Kolmas rifiala asub 12 meremiilist kaugemal ja seda majandab Euroopa Komisjon. |
| --- | --- |

2.6

Kõnealune ala paikneb kolmes haldusalas: 0–6 meremiili kaugusel asuv ala, 6–12 meremiili kaugusel asuv ala ja üle 12 meremiili kaugusel asuv ala. Kalavarude majandamiseks kohaldatakse Ühendkuningriigi 1983. aasta püügipiiranguid. Haisborough, Hammond & Wintertoni ühenduse tähtsusega alal on kindlaks määratud kolm Sabellaria spinulosa rifiala. Esimene ja teine rifiala asuvad 6–12 meremiili kaugusel oleval alal ja neid majandatakse MMO eeskirjade alusel. Kolmas rifiala asub 12 meremiilist kaugemal ja seda majandab Euroopa Komisjon.

| 2.7 | Aluskivimist rifi konkreetset asukohta ja ulatust käsitlevad andmed esitas organisatsioon Natural England (83). Puhvertsoonid põhinevad nimetatud organisatsiooni suuniste projektil, (84) kus on ära toodud puhvertsooni soovituslik ulatus, tuginedes sellele, kui sügaval asub kaitstav looduselement. Esimesel alal on kindlaks tehtud Sabellaria spinulosa olemasolu, kuid selle ulatust ei ole kindlaks määratud. Esimese ala puhvertsoon on 650 m, mille aluseks on 500 m, millele on lisatud kolmekordne sügavus, 50 m (nagu on soovitatud puhvertsooni kohta). Teise ala puhvertsoon on 150 m, mis põhineb kolmekordsel sügavusel, 50 m. Seejärel siluti puhvertsooni piire, et hõlbustada nõuetele vastavust ja jõustamist. |
| --- | --- |

2.7

Aluskivimist rifi konkreetset asukohta ja ulatust käsitlevad andmed esitas organisatsioon Natural England (83). Puhvertsoonid põhinevad nimetatud organisatsiooni suuniste projektil, (84) kus on ära toodud puhvertsooni soovituslik ulatus, tuginedes sellele, kui sügaval asub kaitstav looduselement. Esimesel alal on kindlaks tehtud Sabellaria spinulosa olemasolu, kuid selle ulatust ei ole kindlaks määratud. Esimese ala puhvertsoon on 650 m, mille aluseks on 500 m, millele on lisatud kolmekordne sügavus, 50 m (nagu on soovitatud puhvertsooni kohta). Teise ala puhvertsoon on 150 m, mis põhineb kolmekordsel sügavusel, 50 m. Seejärel siluti puhvertsooni piire, et hõlbustada nõuetele vastavust ja jõustamist.

| 2.8 | Sekkumine on vajalik merekeskkonnas esinevate turutõrgete heastamiseks. Selleks rakendatakse looduselementide kaitsmiseks asjakohased kaitsekorraldusmeetmed (näiteks käesolevad eeskirjad), et tagada negatiivsete välismõjude vähendamine või nende sobival viisil leevendamine. Käesolevate eeskirjade rakendamisega tagatakse avalike hüvede jätkuv pakkumine merekeskkonnas. |
| --- | --- |

2.8

Sekkumine on vajalik merekeskkonnas esinevate turutõrgete heastamiseks. Selleks rakendatakse looduselementide kaitsmiseks asjakohased kaitsekorraldusmeetmed (näiteks käesolevad eeskirjad), et tagada negatiivsete välismõjude vähendamine või nende sobival viisil leevendamine. Käesolevate eeskirjade rakendamisega tagatakse avalike hüvede jätkuv pakkumine merekeskkonnas.

| 2.9 | Turutõrked tekivad siis, kui turg ei paku tõhusat tulemust (85). Merekeskkonna kontekstis võib turutõrkeid kirjeldada järgmiselt:






  — | avalike kaupade ja teenustega seoses: mitmed merekeskkonna pakutavad kaubad ja teenused – näiteks kliimaregulatsioon ja bioloogiline mitmekesisus – on n-ö avalikud hüved (kedagi ei ole võimalik jätta kõrvale nendest toodetest ja teenustest kasu saamisest ning nende teenuste tarbimine ei vähenda teistele kättesaadava teenuse hulka). Avalikud hüved on oma olemuselt sellised, et üksikisikutel ei pruugi alati olla majanduslikku stiimulit vabatahtlikult anda oma panust või rahalisi vahendeid, et tagada nende kaupade jätkuv pakkumine, ning selle tulemuseks on alapakkumine või antud juhul liiga vähene kaitse; |
| --- | --- | --- |

2.9

Turutõrked tekivad siis, kui turg ei paku tõhusat tulemust (85). Merekeskkonna kontekstis võib turutõrkeid kirjeldada järgmiselt:

—

avalike kaupade ja teenustega seoses: mitmed merekeskkonna pakutavad kaubad ja teenused – näiteks kliimaregulatsioon ja bioloogiline mitmekesisus – on n-ö avalikud hüved (kedagi ei ole võimalik jätta kõrvale nendest toodetest ja teenustest kasu saamisest ning nende teenuste tarbimine ei vähenda teistele kättesaadava teenuse hulka). Avalikud hüved on oma olemuselt sellised, et üksikisikutel ei pruugi alati olla majanduslikku stiimulit vabatahtlikult anda oma panust või rahalisi vahendeid, et tagada nende kaupade jätkuv pakkumine, ning selle tulemuseks on alapakkumine või antud juhul liiga vähene kaitse;

| — | negatiivne välismõju – see ilmneb, kui merekeskkonnale tekitatud kahju ei kanna täielikult kahju tekitajad. Paljudel juhtudel ei ole merekaupadele ja -teenustele antud rahalist väärtust ning sellepärast ei hinda turg otseselt kahju rahalist suurust. Isegi kaubeldavate kaupade puhul (näiteks looduslik kala) ei peegelda turuhinnad alati kogu majanduslikku kulu, mille peavad lõpuks kandma teised isikud ja ühiskond tervikuna. |
| --- | --- |

—

negatiivne välismõju – see ilmneb, kui merekeskkonnale tekitatud kahju ei kanna täielikult kahju tekitajad. Paljudel juhtudel ei ole merekaupadele ja -teenustele antud rahalist väärtust ning sellepärast ei hinda turg otseselt kahju rahalist suurust. Isegi kaubeldavate kaupade puhul (näiteks looduslik kala) ei peegelda turuhinnad alati kogu majanduslikku kulu, mille peavad lõpuks kandma teised isikud ja ühiskond tervikuna.

| 2.10 | Valitsuse sekkumine on vajalik mõlema turutõrgete allika heastamiseks merekeskkonnas. Euroopa mereala kindlaksmääratud looduselementide kaitseks võetavate kaitsekorraldusmeetmetega tagatakse negatiivse välismõju vähendamine või sobilik leevendamine. Samuti aitab kaitsekorraldusmeetmete võtmine toetada avalike hüvede jätkuvat pakkumist merekeskkonnas, näiteks kaitstes Inglismaa vetes bioloogilist mitmekesisust. |
| --- | --- |

2.10

Valitsuse sekkumine on vajalik mõlema turutõrgete allika heastamiseks merekeskkonnas. Euroopa mereala kindlaksmääratud looduselementide kaitseks võetavate kaitsekorraldusmeetmetega tagatakse negatiivse välismõju vähendamine või sobilik leevendamine. Samuti aitab kaitsekorraldusmeetmete võtmine toetada avalike hüvede jätkuvat pakkumist merekeskkonnas, näiteks kaitstes Inglismaa vetes bioloogilist mitmekesisust.

3.   Poliitikaeesmärgid ja kavandatud mõju

| 3.1 | 2009. aasta rannikualadele juurepääsu ja mereseadusega (86) (Marine and Coastal Access Act 2009) loodi merelist tegevust haldav organisatsioon (Marine Management Organisation – MMO), mis juhib, edendab ja korraldab merekeskkonna säästvat kasutamist ja jätkusuutlikku rannalähedast kalapüüki, kindlustades edukalt õige tasakaalu sotsiaalse, keskkonna- ja majandusliku kasu vahel eesmärgiga tagada eluterve merekeskkond, jätkusuutlik kalapüük ja majandusharu elujõulisus. |
| --- | --- |

3.1

2009. aasta rannikualadele juurepääsu ja mereseadusega (86) (Marine and Coastal Access Act 2009) loodi merelist tegevust haldav organisatsioon (Marine Management Organisation – MMO), mis juhib, edendab ja korraldab merekeskkonna säästvat kasutamist ja jätkusuutlikku rannalähedast kalapüüki, kindlustades edukalt õige tasakaalu sotsiaalse, keskkonna- ja majandusliku kasu vahel eesmärgiga tagada eluterve merekeskkond, jätkusuutlik kalapüük ja majandusharu elujõulisus.

| 3.2 | Käesoleva mõjuhinnangu seisukohast asjakohane poliitikaeesmärk on kõnealuse ala kaitse-eesmärkide edendamine, tagades Sabellaria spinulosa rifi kaitsmise merepõhjas veetavate püüniste kasutamisega seonduva kahjustamisohu eest. |
| --- | --- |

3.2

Käesoleva mõjuhinnangu seisukohast asjakohane poliitikaeesmärk on kõnealuse ala kaitse-eesmärkide edendamine, tagades Sabellaria spinulosa rifi kaitsmise merepõhjas veetavate püüniste kasutamisega seonduva kahjustamisohu eest.

| 3.3 | Ala kaitse-eesmärgid on järgmised.






  — | Võttes arvesse looduslikke muutusi, säilitada: (87)







  — | Elupaikade ulatus (ning rifi kõrgus ja ebatasasus) |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Ala kaitse-eesmärgid on järgmised.

—

Võttes arvesse looduslikke muutusi, säilitada: (87)

—

Elupaikade ulatus (ning rifi kõrgus ja ebatasasus)

| — | Elupaikade mitmekesisus |
| --- | --- |

—

Elupaikade mitmekesisus

| — | Elupaiga koosluse struktuur (nt konkreetsete valitsevate liikide populatsiooni struktuur ja nende panus ökosüsteemi toimimisse) |
| --- | --- |

—

Elupaiga koosluse struktuur (nt konkreetsete valitsevate liikide populatsiooni struktuur ja nende panus ökosüsteemi toimimisse)

| — | Loodusliku keskkonna kvaliteet (nt vee kvaliteet, hõljumi tasemed jne). |
| --- | --- |

—

Loodusliku keskkonna kvaliteet (nt vee kvaliteet, hõljumi tasemed jne).

| 3.4 | Kavandatud mõju hõlmab Sabellaria spinulosa rifi seisundi halvenemise vähendamist ning elupaikade direktiivi artiklis 6 sätestatud kohustuste täitmist. Peale selle minimeeritakse võimaluse korral korraldusliku sekkumise majanduslikku mõju. |
| --- | --- |

3.4

Kavandatud mõju hõlmab Sabellaria spinulosa rifi seisundi halvenemise vähendamist ning elupaikade direktiivi artiklis 6 sätestatud kohustuste täitmist. Peale selle minimeeritakse võimaluse korral korraldusliku sekkumise majanduslikku mõju.

4.   Valikud

4.1   Keskkonna-, toidu- ja maaeluministeeriumi (Defra) läbivaadatud lähenemisviisi kohaselt on MMO eeskirjad eelistatud korraldusvahendid 6–12 meremiili kaugusel asuvas tsoonis ning MMO peaks juhtima selliste alade kaitse korraldamist, mis jäävad mõlemale poole 6 meremiili piiri. MMO ja idapiirkonna IFCA vaheliste arutelude tulemusel lepiti kokku, et 0–12 meremiili kaugusel asuva Sabellaria spinulosa rifi haldamiseks kasutatakse MMO eeskirju. Sellepärast soovitatakse MMO eeskirjade kehtestamist Euroopa mereala selle osa jaoks, mis jääb vahemikku 0–12 meremiili.

4.1.1   Valik nr 1: Meetmeid ei võeta

See valik ei hõlmaks mingite alaliste kaitsekorraldusmeetmete võtmist. Selle valiku kasutamine tähendaks, et ei käsitleta riske, mida avaldab alale kahjustav tegevus, ning et ei täideta keskkonna-, toidu- ja maaeluministeeriumi läbivaadatud lähenemisviisi ja elupaikade direktiivi artikli 6 lõike 2 kohaseid kohustusi.

4.1.2   Valik nr 2: Vabatahtlik kokkulepe

Selle valiku kasutamine hõlmaks looduselementide kaitsmist käsitlevate vabatahtlike tegevusjuhiste väljatöötamist. MMO on kaalunud seda valikut, pidades silmas parema õigusloome põhimõtteid, mille kohaselt tuleks uus õigusnorm kehtestada ainult viimase abinõuna, ning pidades silmas Defra läbivaadatud lähenemisviisi, mille kohaselt eeldatakse, et kaitsekorraldusmeetmed peavad olema regulatiivset laadi, et tagada asjakohane kaitse. Defra läbivaadatud lähenemisviisiga nähakse samuti ette, et 2013. aasta detsembri lõpuks tuleb võtta meetmed, et tegeleda kaitsealuste looduselementide ja kalapüügivahendite kõrge (punasega tähistatud) riskitasemega vastasmõjuga. MMO on seisukohal, et tulenevalt kiireloomulisest looduselementide kaitsmise vajadusest ja riskist, et isegi vähene vastasmõju võib põhjustada looduselemendi seisukorra halvenemise, ei ole vabatahtlikud meetmed kõnealusel juhul asjakohased.

4.1.3   Valik nr 3: MMO eeskirjad, millega keelustatakse merepõhjas veetavate püüniste kasutamine kogu ühenduse tähtsusega alal (ala täielik sulgemine)

Aluskivimist rifi kaitse tagamiseks ei ole vaja keelustada merepõhjas veetavate püüniste kasutamine ühenduse tähtsusega ala kogu Cape Banki osas; see tooks ühenduse tähtsusega ala muid osi kasutavatele kaluritele põhjendamatut majanduslikku kahju. Nagu on näidatud tabelis 1, väheneksid lossimismahud hinnanguliselt 2 559,30 Inglise naela, kusjuures eelistatud valiku puhul väheneksid need 6,40 Inglise naela, ning korraldamisega kaasnevad jõustamiskulud oleksid palju suuremad.

4.1.4   Valik nr 4: MMO eeskirjad, millega keelustatakse merepõhjas veetavate püüniste kasutamine hulkharjasusside klassi kuuluva liigi Sabellaria spinulosa rifi kohal, nähes ette asjakohased puhvertsoonid (tsoonipõhine kaitsekorraldus).

See on eelistatud valik ja selle täielik analüüs on esitatud allpool.

4.1.5   Tegevuse reguleerimine seaduse alusel antud õigusakti (Statutory Instrument), reguleeriva korralduse (Regulating Order) või püügiloaga seotud tingimuse kaudu

Nende kaitsekorraldusmehhanismide kasutamist ei peeta kõnealusel juhul asjakohaseks. Rannikualadele juurepääsu ja mereseaduses on sätestatud MMO volitused anda eeskirju ning need eeskirjad on asjakohasemad, sest need on mõeldud merekaitsealadel toimuva tegevuse reguleerimiseks ning nendega tagatakse asjakohased volitused ning asjakohane paindlikkus, konsulteerimine ja kiirus.

4.2   Soovituslik valik:

4.2.1   MMO eeskirjad, millega keelustatakse merepõhjas veetavate püüniste kasutamine Sabellaria spinulosa riffide kohal, nähes ette asjakohased puhvertsoonid (tsoonipõhine kaitsekorraldus).

4.2.2   Seda valikut soovitatakse, sest see on kõige kulutõhusam. MMO on kõige asjakohasem asutus tõhustamaks kalavarude majandamise meetmeid vahemikku 0–12 meremiili jääval alal. Kavandatud keelualade piiride kindlaksmääramisel võeti arvesse parimaid võimalikke olemasolevaid tõendeid looduselementide ulatuse kohta, samuti vajadust looduselementide ning eeskirjadega hõlmatud ala piiride vahele jääva n-ö puhvertsooni järele. Samuti võeti keeluala piiride kindlaksmääramisel arvesse jõustamise lihtsust ja vajadust selge piiritlemise järele, eesmärgiga edendada eeskirjade järgimist.

5.   Tõendibaas

5.1   Merepõhjas veetavate püüniste kasutamise mõju Sabellaria spinulosa rifile

| 5.1.1 | Olemasolevate tõenditega (88) rõhutatakse merepõhjas veetavate püüniste mõju olulise ohuna Sabellaria spp. rifile. Siiski tuleb tunnistada, et eri püügivahenditel on erinev mõju, ja seda on osutatud üksnes vähestes empiirilistes võrdlusuuringutes. Kõnealuseid tegureid ei peeta siiski piisavaks, et need kaaluksid üles ettevaatusabinõuna määratud punasega tähistatud riskikategooriat, kuna on teada, et nimetatud riffide hulk väheneb Kirde-Atlandi piirkonnas. Inimtegevus on Sabellaria spinulosa riffidele otseselt seotud avalduvate ohtudega, millest märkimisväärseim on merepõhjas veetavatest püünistest tulenev füüsiline kahju (Jones et al. 2000, Holt et al. 1998 ja OSPAR, 2010). Merepõhjas veetavatest püüniste tõttu saab kannatada ussikeste torujas kest, põhjustades sellega ussikeste vältimatu surma, mistõttu nõrgeneb elupaikade struktuur ja mitmekesisus ning need ei pruugi enam võimaldada seal elavate looma- ja taimekolooniate ellujäämist (Ühendkuningriigi BAP 2000). Prantsusmaa ranniku lähedal ja Waddeni meres teostatud uuringus (Volberg 2000) seati kahtluse alla seisukoht, et kõik merepõhjas veetavad püügivahendid kujutavad suurt ohtu kõikidele Sabellaria spinulosa riffidele. Kõnealuse uuringu tulemused on siiski seotud üksnes lühiajaliste mõjudega, mis järgnevad ühekordsele häirimisele, ning uuringus tõdetakse, et krevetitraalimisest keskpikal või pikal ajavahemikul tekkivat olukorra halvenemise võimalust ei saa intensiivse püügitegevuse korral välistada ka siis, kui kasutatakse suhteliselt kergeid püügivahendeid (89). |
| --- | --- |

5.1.1

Olemasolevate tõenditega (88) rõhutatakse merepõhjas veetavate püüniste mõju olulise ohuna Sabellaria spp. rifile. Siiski tuleb tunnistada, et eri püügivahenditel on erinev mõju, ja seda on osutatud üksnes vähestes empiirilistes võrdlusuuringutes. Kõnealuseid tegureid ei peeta siiski piisavaks, et need kaaluksid üles ettevaatusabinõuna määratud punasega tähistatud riskikategooriat, kuna on teada, et nimetatud riffide hulk väheneb Kirde-Atlandi piirkonnas. Inimtegevus on Sabellaria spinulosa riffidele otseselt seotud avalduvate ohtudega, millest märkimisväärseim on merepõhjas veetavatest püünistest tulenev füüsiline kahju (Jones et al. 2000, Holt et al. 1998 ja OSPAR, 2010). Merepõhjas veetavatest püüniste tõttu saab kannatada ussikeste torujas kest, põhjustades sellega ussikeste vältimatu surma, mistõttu nõrgeneb elupaikade struktuur ja mitmekesisus ning need ei pruugi enam võimaldada seal elavate looma- ja taimekolooniate ellujäämist (Ühendkuningriigi BAP 2000). Prantsusmaa ranniku lähedal ja Waddeni meres teostatud uuringus (Volberg 2000) seati kahtluse alla seisukoht, et kõik merepõhjas veetavad püügivahendid kujutavad suurt ohtu kõikidele Sabellaria spinulosa riffidele. Kõnealuse uuringu tulemused on siiski seotud üksnes lühiajaliste mõjudega, mis järgnevad ühekordsele häirimisele, ning uuringus tõdetakse, et krevetitraalimisest keskpikal või pikal ajavahemikul tekkivat olukorra halvenemise võimalust ei saa intensiivse püügitegevuse korral välistada ka siis, kui kasutatakse suhteliselt kergeid püügivahendeid (89).

5.2   Riffide esinemispiirkonnad

Joonisel 1 määratakse kindlaks Sabellaria spinulosa rifi looduselementide asukoht ühenduse tähtsusega alal.

Joonis 1.

Asukoha ja looduselementide kaart

6.   Mõjutatud sektorid

| 6.1 | Kalandussektor: Keeld mõjutab peamiselt piimtraale, mis hõlmavad eelkõige Lowestofti ja Great Yarmouthi sadamas lossivaid laevu. Sidusrühmadega eelkonsultatsiooni käigus peetud dialoogist selgus, et kõnealusel kavandatud kaitsekorraldusmeetmel on merepõhjas veetavate püüniste kasutamist hõlmavale püügitegevusele vähene mõju. Belgia laevadel on õigus püüda põhjalähedasi liike kõnealusel alal kuni 1983. aasta 6 meremiili piirini, kuid enamik sellest saagist lossitakse väljaspool Ühendkuningriiki. Belgia ametiasutuste ja kalandussektori esindajatega kõnealuse kavandatud kaitsekorraldusmeetme üle peetud eelkonsultatsiooni käigus selgus, et merepõhjas veetavate püüniste kasutamist hõlmav püügitegevus on piiratud. Ametliku konsultatsiooni tulemusena rõhutasid Belgia kalandussektori esindajad kogu Euroopa mereala püügipiirkondade tähtsust, kuid ei ole täpselt kindlaks määranud, kas kavandatud keelualal toimub püügitegevus. Eeldatavasti ei avalda sekkumine mõju muudele sektoritele peale kalandussektori. |
| --- | --- |

6.1

Kalandussektor: Keeld mõjutab peamiselt piimtraale, mis hõlmavad eelkõige Lowestofti ja Great Yarmouthi sadamas lossivaid laevu. Sidusrühmadega eelkonsultatsiooni käigus peetud dialoogist selgus, et kõnealusel kavandatud kaitsekorraldusmeetmel on merepõhjas veetavate püüniste kasutamist hõlmavale püügitegevusele vähene mõju. Belgia laevadel on õigus püüda põhjalähedasi liike kõnealusel alal kuni 1983. aasta 6 meremiili piirini, kuid enamik sellest saagist lossitakse väljaspool Ühendkuningriiki. Belgia ametiasutuste ja kalandussektori esindajatega kõnealuse kavandatud kaitsekorraldusmeetme üle peetud eelkonsultatsiooni käigus selgus, et merepõhjas veetavate püüniste kasutamist hõlmav püügitegevus on piiratud. Ametliku konsultatsiooni tulemusena rõhutasid Belgia kalandussektori esindajad kogu Euroopa mereala püügipiirkondade tähtsust, kuid ei ole täpselt kindlaks määranud, kas kavandatud keelualal toimub püügitegevus. Eeldatavasti ei avalda sekkumine mõju muudele sektoritele peale kalandussektori.

| 6.2 | Kohalik majandus ja ühiskond Sotsiaalne ja majanduslik kahju, mida Ühendkuningriigi kohalikud kogukonnad võivad lossimismahtude potentsiaalse vähenemise tulemusel kanda, ning sellest tulenev mõju kohalikule kalapüügile on väike. See on nii tänu asjaolule, et kättesaadavad on alternatiivsed püügipiirkonnad, ja sellepärast on laevade ümberpaigutamise vajadus minimaalne. Sabellaria spinulosa rifi kaitsmisest tulenevat üldisemat kasu on kirjeldatud punktis 7. |
| --- | --- |

6.2

Kohalik majandus ja ühiskond Sotsiaalne ja majanduslik kahju, mida Ühendkuningriigi kohalikud kogukonnad võivad lossimismahtude potentsiaalse vähenemise tulemusel kanda, ning sellest tulenev mõju kohalikule kalapüügile on väike. See on nii tänu asjaolule, et kättesaadavad on alternatiivsed püügipiirkonnad, ja sellepärast on laevade ümberpaigutamise vajadus minimaalne. Sabellaria spinulosa rifi kaitsmisest tulenevat üldisemat kasu on kirjeldatud punktis 7.

| 6.3 | Jõustamisasutused Peamine vastutus kavandatud keeluala jõustamise eest lasub MMO-l ning sellepärast avaldavad täiendavad jõustamiskulud mõju MMO-le. Need hinnangulised kulud on esitatud punktis 7. |
| --- | --- |

6.3

Jõustamisasutused Peamine vastutus kavandatud keeluala jõustamise eest lasub MMO-l ning sellepärast avaldavad täiendavad jõustamiskulud mõju MMO-le. Need hinnangulised kulud on esitatud punktis 7.

7.   Kulude ja tulude analüüs

7.1   Soovitusliku valikuga kaasnevad kulud

7.1.1   Kavandatud alal merepõhjas veetavate püüniste kasutamise keeld võib kaasa tuua järgmised kulud:

| — | otsesed kulud kalandussektorile tulenevalt püügipiirkonna kahanemisest; |
| --- | --- |

—

otsesed kulud kalandussektorile tulenevalt püügipiirkonna kahanemisest;

| — | kulud kalandussektorile seoses laevade ümberpaigutamisega muudesse püügipiirkondadesse; |
| --- | --- |

—

kulud kalandussektorile seoses laevade ümberpaigutamisega muudesse püügipiirkondadesse;

| — | potentsiaalne keskkonnamõju, mis on seotud võimaliku suurema kahju tekitamisega elupaikadele muudes piirkondades tulenevalt laevade ümberpaigutamisest; |
| --- | --- |

—

potentsiaalne keskkonnamõju, mis on seotud võimaliku suurema kahju tekitamisega elupaikadele muudes piirkondades tulenevalt laevade ümberpaigutamisest;

| — | MMO kulud seoses kaitsekorraldusmeetmete haldamise ja jõustamisega. |
| --- | --- |

—

MMO kulud seoses kaitsekorraldusmeetmete haldamise ja jõustamisega.

7.1.2   Kalandussektori kulusid, sealhulgas potentsiaalseid laevade ümberpaigutamise kulusid, ning MMO haldus- ja jõustamiskulusid on võimalik väljendada rahaliselt ning neid hinnangulisi väärtusi on võrreldud ja need on esitatud käesoleva mõjuhinnangu osana (tabelid 1–2 allpool). Keskkonnakulusid, mis kaasnevad võimaliku elupaikadele tekitatava suurema kahjuga, on raske rahaliselt kindlaks määrata, mistõttu kirjeldatakse neid käesolevas mõjuhinnangus mitterahaliste kuludena.

7.2   Kalandussektori kulude analüüs

7.2.1   Teave, mille alusel hinnatakse ala kavandatava sulgemise mõju, pärineb järgmistest allikatest:

| — | laevade lossimisandmed aastate 2008–2011 kohta, mis on saadud logiraamatutesse ja müügiteatistesse kantud andmetest, mis on esitatud MMO statistikas; |
| --- | --- |

—

laevade lossimisandmed aastate 2008–2011 kohta, mis on saadud logiraamatutesse ja müügiteatistesse kantud andmetest, mis on esitatud MMO statistikas;

| — | lossimisandmed ICESi statistilise ruudu tasandil. Täiendav analüüs saagi ja lossimismahtude hindamiseks Euroopa mereala kohta ning rifi/puhvertsooni kohta Ühendkuningriigi ja teiste liikmesriikide puhul; |
| --- | --- |

—

lossimisandmed ICESi statistilise ruudu tasandil. Täiendav analüüs saagi ja lossimismahtude hindamiseks Euroopa mereala kohta ning rifi/puhvertsooni kohta Ühendkuningriigi ja teiste liikmesriikide puhul;

| — | teave, mida MMO kogus kaluritelt eelkonsultatsiooni käigus (juuni–august 2013); |
| --- | --- |

—

teave, mida MMO kogus kaluritelt eelkonsultatsiooni käigus (juuni–august 2013);

| — | teave, mis koguti sidusrühmadelt MMO eeskirjaga seotud ametliku konsultatsiooni käigus (10. september – 22. oktoober 2013); |
| --- | --- |

—

teave, mis koguti sidusrühmadelt MMO eeskirjaga seotud ametliku konsultatsiooni käigus (10. september – 22. oktoober 2013);

| — | MMO ja IFCA kohaliku rannikuametniku teadmised. |
| --- | --- |

—

MMO ja IFCA kohaliku rannikuametniku teadmised.

7.3   Ebakindlus ja oletused andmete kohta

7.3.1   Hinnangulised keskmised kulud põhinevad Ühendkuningriigis lossitud selle saagi hinnangulisel väärtusel, mis on saadud ICESi statistilistes ruutudes 35F1, 35F2, 34F1 ja 34F2 asuvalt ühenduse tähtsusega alalt (vt joonis 2). Ei ole teada, milline osa lossitud saagi koguväärtusest saadi tegelikult vahetult kavandatud keelualalt, mis moodustab vähem kui 0,25 % ICESi statistilistest ruutudest. Statistiliste andmete koostamisel võeti aluseks tegevus, millest oli teatatud nende ICESi statistiliste ruutudega seoses, mis hõlmavad kaitsealuseid ühenduse tähtsusega alasid. Teatatud tegevust käsitlevad andmed (lossitud saagi kogus ja väärtus koos kasutatud püügivahendeid käsitlevate üksikasjadega) saadakse MMO andmebaasist Ifish. Vt A lisa ühenduse tähtsusega alal kasutatud metoodika ja statistiliste tabelite kohta.

7.3.2   Kavandatud keeluala käsitlevad väärtused, mis on üksikasjalikult esitatud tabelis 1, on tuletatud, kohaldades ühenduse tähtsusega ala käsitlevate hinnanguliste väärtuste suhtes protsendimäära vastavalt sellele, kui suure osa moodustab keeluga hõlmatud ala ühenduse tähtsusega alast. Enamikul juhtudel on kavandatud keelualade pindala suhteliselt väike kogu ühenduse tähtsusega alaga võrreldes. Sellepärast tuleks üksikasjalikke prognoose kasutada ettevaatusega, sest need ei kajasta kavandatud keeluala käsitlevaid tegelikke väärtuseid. Samuti tunnistatakse, et bioloogilise mitmekesisuse võimalik suurenemine rifi ümbruses tähendab, et see ala võib olla suhteliselt rikkalikum püügipiirkond, ning et analüüsis võidakse alahinnata vähendatud püügipiirkonna väärtust.

7.3.3   Kaluritelt ja muudelt sidusrühmadelt eelkonsultatsioonikohtumiste ajal kogutud teavet kasutatakse tõendibaasi ja oletuste toetamiseks, tunnistades siiski, et tegemist on üksnes subjektiivsete tõenditega. Kogutud teave on juhuslik ning see kajastab ainult nende vastajate seisukohti, kes olid konkreetsel päeval kohal ja said märkusi esitada. Vastajate arv hõlmab ainult neid isikuid, kes eraldiseisvalt teavet esitasid. Selle arvu hulka ei ole arvatud isikuid, kes lihtsalt väidetega nõustuvad või ei nõustu.

7.3.4   Muude liikmesriikide laevu käsitlevad lossimisandmed on piiratud, sest enamik neist laevadest ei lossi Ühendkuningriigis. Mõningaid oletusi saab teha muude liikmesriikide üle 15 m pikkuseid laevu käsitlevate andmete põhjal, mille Ühendkuningriigi kalapüügi seirekeskus on saanud laevaseiresüsteemi kaudu. Üksikasjalikult on seda kirjeldatud alapunktis 7.4.

| — | lossimisandmed aastate 2008–2011 kohta, mis on saadud logiraamatutesse ja müügiteatistesse kantud andmetest, mis on esitatud MMO statistikas; |
| --- | --- |

—

lossimisandmed aastate 2008–2011 kohta, mis on saadud logiraamatutesse ja müügiteatistesse kantud andmetest, mis on esitatud MMO statistikas;

| — | lossimisandmed ICESi statistilise ruudu tasandil. Täiendav analüüs saagi ja lossimismahtude hindamiseks ühenduse tähtsusega ala kohta ning rifi/puhvertsooni kohta Ühendkuningriigi ja teiste liikmesriikide puhul (tabelid 1 ja 2); |
| --- | --- |

—

lossimisandmed ICESi statistilise ruudu tasandil. Täiendav analüüs saagi ja lossimismahtude hindamiseks ühenduse tähtsusega ala kohta ning rifi/puhvertsooni kohta Ühendkuningriigi ja teiste liikmesriikide puhul (tabelid 1 ja 2);

| — | teave, mida MMO kogus kaluritelt eelkonsultatsiooni käigus (juuni–august 2013), ning IFCA kohaliku rannikuametniku teadmised; |
| --- | --- |

—

teave, mida MMO kogus kaluritelt eelkonsultatsiooni käigus (juuni–august 2013), ning IFCA kohaliku rannikuametniku teadmised;

| — | teave, mis koguti sidusrühmadelt MMO eeskirjaga seotud ametliku konsultatsiooni käigus (10. september – 22. oktoober 2013); |
| --- | --- |

—

teave, mis koguti sidusrühmadelt MMO eeskirjaga seotud ametliku konsultatsiooni käigus (10. september – 22. oktoober 2013);

| — | kohaliku MMO ja IFCA rannikuametniku teadmised. |
| --- | --- |

—

kohaliku MMO ja IFCA rannikuametniku teadmised.

7.4   Kalapüük Haisborough, Hammond and Wintertoni ühenduse tähtsusega alal

7.4.1   Ühendkuningriigi ja Belgia laevad tegelevad püügiga alal, kus püütakse põhjalähedasi liike. Kõikide muude liikmesriikide laevadel on õigus tegeleda püügiga ühenduse tähtsusega ala osas, mis jääb 1983. aasta 12 meremiili piirist väljapoole.

7.4.2   Enamik Ühendkuningriigi laevu, mis tegelevad kalapüügiga ICESi statistilistes ruutudes 35F1, 35F2, 34F1 ja 34F2, on alla 10 m pikkused ning peamiselt võrgulaevad (28 laeva), õngepüügilaevad (10 laeva) ja mõrralaevad (22 laeva). On ka üksikuid üle 15 m pikkuseid piimtraallaevu (4 laeva).

7.4.3   Enamik välisriikide laevu, mis tegelevad kalapüügiga ICESi piirkondades, on üle 15 m pikkused. On ka üksikuid alla 10 m pikkuseid laevu. Muude liikmesriikide laevu käsitlevad lossimisandmed on piiratud, sest enamik neist laevadest ei lossi Ühendkuningriigis.

7.4.4   Peamised lossitavad liigid on krabid, homaarid, tursk, railased, ogahai ja huntahven.

7.4.5   Belgia laevade edastatud laevaseiresüsteemi andmed ei näita tegevust ühenduse tähtsusega ala vahemikku 6–12 meremiili jäävas tsoonis. Üle 15 m pikkuste laevade edastatud laevaseiresüsteemi andmed näitavad vähest tegevust ühenduse tähtsusega alal (joonis 3).

7.4.6   Eelkonsultatsioonikohtumine Belgia kalandussektori esindajatega toimus 12. juulil 2013. aastal Oostendes Belgia kalandusasutuste kaasabil. Kohtumise eesmärk oli anda neile teavet kaubandusliku kalapüügi potentsiaalse korraldamise kohta Inglismaa ühenduse tähtsusega alal seoses Belgia laevade püügiõigusega vahemikku 6–12 meremiili jäävas tsoonis. Oostende kohtumisel osalenud sektori esindaja märkis, et praegu kavandatud meetmed, mille eesmärk on kaitsta riffi Euroopa merealal, ei mõjuta märkimisväärselt nende tegevust.

7.4.7   Ametlike konsultatsioonide tulemusena Belgia kalandussektori esindajatelt saadud vastustes kinnitati, et kogu Euroopa mereala on oluline püügipiirkond, kuid kavandatud keelualad seda väga ei ole.

Joonis 2.

Kaart ICESi statistiliste ruutude 34F1, 34F2, 35F1 ja 35F2 ning Haisborough, Hammond & Wintertoni ühenduse tähtsusega ala kohta

Joonis 3.

Belgia laevaseiresüsteemi positsioneerimisraportid 2012. aasta kohta

7.5   Mõjutatud lossimismahtude hindamine

Ühendkuningriik

7.5.1   Otsene mõju kalapüügilaevadele oleks saagi vähenemine ja sellest tulenevalt ka kavandatud keelualal merepõhjas veetavate püünistega püütud saagi lossimismahtude vähenemine. Potentsiaalse mõju hindamiseks analüüsiti MMO koondatud lossimisandmeid.

7.5.2   Tabelis 1 on esitatud ICESi statistilistest ruutudest 35F1, 35F2, 34F1 ja 34F2 püütud saagiga seotud mõjutatud lossimismahtusid käsitlevad arvutused (nende Ühendkuningriigi laevade kohta, mis tegelesid kõnealusel alal kalapüügiga alates 2008. aasta jaanuarist). Tabelis 1 esitatud hinnangulised väärtused põhinevad ajavahemikku jaanuar 2008 kuni detsember 2011 hõlmavatel keskmistel lossimismahtudel.

Tabel 1.

ICESI statistilistest ruutudest 34F1, 34F2, 35F1 ja 35F2 püütud saagi keskmised lossimismahud aastas Ühendkuningriigis ja ühenduse tähtsusega alalt püütud saagi keskmised hinnangulised lossimismahud (jaanuar 2008 – detsember 2011)

| Püügivahendi liik | Lossitud kogus
  (tonnides) | Väärtus statistilistes ruutudes 35F1, 35F2, 34F1 ja 34F2
  (Inglise naelades) | Euroopa merealal lossitud koguse väärtus
  (Inglise naelades) | Keelualaga (0,25 % Euroopa merealast) seotud lossitud koguse väärtus
  (Inglise naelades) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Piimtraalid | 127 | 336 914 | 32 175,29 | 80,44 |
| Põhjavõrgud | 601 | 1 548 | 147,84 | 0,37 |
| Merevähitraalid | 1 | 1 643 | 156,90 | 0,40 |
| Muud põhjalähedase püügi traalid | 57 | 26 799 | 2 559,30 | 6,40 |
| Kokku | 786 | 366 904 | 35 039,33 | 87,61 |

Püügivahendi liik

Lossitud kogus

(tonnides)

Väärtus statistilistes ruutudes 35F1, 35F2, 34F1 ja 34F2

(Inglise naelades)

Euroopa merealal lossitud koguse väärtus

(Inglise naelades)

Keelualaga (0,25 % Euroopa merealast) seotud lossitud koguse väärtus

(Inglise naelades)

Piimtraalid

127

336 914

32 175,29

80,44

Põhjavõrgud

601

1 548

147,84

0,37

Merevähitraalid

1

1 643

156,90

0,40

Muud põhjalähedase püügi traalid

57

26 799

2 559,30

6,40

Kokku

786

366 904

35 039,33

87,61

7.5.3   Lossitud saagi hinnangulise väärtuse arvutamisel ühenduse tähtsusega ala kohta seostati olemasolevad lossimisandmed (mida esitavad kõik kalalaevad ICESi ruudu tasandil) kalalaevade püügitegevust käsitlevate andmetega (mis põhinevad laevaseiresüsteemi raportitel) ühenduse tähtsusega ala kohta. Selle lähenemisviisi kohaselt omistatakse ühenduse tähtsusega alale protsent iga ICESi ruuduga seotud lossimismahust, võttes arvesse ühenduse tähtsusega alal toimuva püügitegevuse mahtu.

Haisborough, Hammond and Wintertoni ühenduse tähtsusega ala puhul kasutati ICESi ruute (35F1, 35F2, 34F1 and 34F2) (90) käsitlevaid lossimisandmeid ning need liigitati laeva suuruse alusel (üle 15 m pikkused laevad, 10–15 m pikkused laevad ja alla 10 m pikkused laevad).

Kavandatud keeluala käsitlevate lossimismahtude hinnangulised väärtused leiti seejärel osakaaluna (võttes aluseks asjaomaste alade pindala) ühenduse tähtsusega ala käsitlevatest hinnangulistest väärtustest.

Ühenduse tähtsusega alaga seotud ICESi ruutudes toimuva püügitegevuse täielik jaotus on esitatud kalandusstatistikat käsitlevates täiendavates tabelites aastate 2008–2011 kohta.

Hinnanguliselt moodustab ühenduse tähtsusega alaga seotud keskmine aastatulu ICESi ruutudes üle 15 m pikkuste piimtraallaevade puhul 323 155 Inglise naela. Alla 10 m pikkuste laevade puhul avaldub mõju eelkõige põhjatraale kasutavatele laevadele, mis hinnanguline keskmine aastatulu on 228 Inglise naela.

7.5.4   Kavandatud keelualal (mis moodustab 0,25 % ühenduse tähtsusega alast) väheneks lossitav saak hinnanguliselt 87,61 Inglise naela.

7.5.5   Tõenäoliselt on hinnangulised kogukulud tegelikest kuludest suuremad, sest eeldatavalt ei ole püügitegevust vaja üle viia.

Belgia

7.5.6   Laevaseiresüsteemi andmete analüüsi kohaselt tegelevad Belgia laevad ICESi ruutudes 34F1, 34F2, 35F1 ja 35F2 püügiga sellises ühenduse tähtsusega ala osas, mis jääb üle 12 meremiili kaugusele. 2012. aastal tegutsesid ühenduse tähtsusega ala selles osas kuus Belgia laeva, kuid laevaseiresüsteemi andmeid kavandatud keelualade läheduses ei talletatud. Belgia kalandussektor püüab selles piirkonnas peamiselt merikeelt ja atlandi merilesta.

7.5.7   B lisas (analüüs, milles käsitletakse muude kui Ühendkuningriigi laevade tegevust ICESi ruutudes) osutatud metoodikat kasutades on hinnanguliselt kindlaks määratud, et 2012. aastal:

| — | lossiti Belgia laevade poolt ühenduse tähtsusega alal toimunud püügitegevuse tulemusena hinnanguliselt 5,73 tonni. Hinnanguliselt on selle koguse väärtus 15 858 Inglise naela. |
| --- | --- |

—

lossiti Belgia laevade poolt ühenduse tähtsusega alal toimunud püügitegevuse tulemusena hinnanguliselt 5,73 tonni. Hinnanguliselt on selle koguse väärtus 15 858 Inglise naela.

7.5.8   Tegelikult vähenevad lossimismahud palju vähem, kuna keeluala moodustab üksnes 0,25 % ala pindalast ja selle läheduses ei ole edastatud laevaseiresüsteemi andmeid. Lisateabe saamiseks muude kui Ühendkuningriigi laevade püügitegevuse kohta kavandatud keelualades ja nende ümbruses vt B lisa.

7.6   Ala sulgemise tõenäoline mõju kalalaevadele

7.6.1   Lossitava saagi väärtus ei vähene hinnangute kohaselt palju ja seega eeldatakse, et kõnealune keeld ei mõjuta kuigivõrd Ühendkuningriigi kalalaevu. Peamiselt East Anglias asuvad alla 15 m pikkused laevad kalastavad vahel vähesel määral merepõhjas veetavate püünistega. Sellest teatati MMO eelkonsultatsioonikohtumiste ajal ja ka MMO rannikuametnikele. Kõnealuseid mõjusid on hinnatud tabelis 1.

7.6.2   Eeldatavasti on mõju Belgia kalalaevadele väike, kuna laevaseiresüsteemi andmetest nähtub, et kavandatud keelualadel tegeletakse püügiga vähe.

7.7   Kohanemisvõime

7.7.1   Selleks et hinnata kavandatava sulgemise tõenäolist mõju püügitegevusele, tuleb hinnata seda, mil määral suudavad laevad säilitada saagi väärtust, viies püügikoormuse üle muudele aladele.

7.7.2   Käesoleva hindamise eesmärgil paluti kaluritel täita küsimustik ning neilt küsiti otse, kui suures mahus peaksid nad kavandatava sulgemise tulemusena oma püügitegevuse muudesse piirkondadesse üle viima; samuti tunti huvi selle vastu, milline on nende suutlikkus püüda kala alternatiivsetes püügipiirkondades ja nende kohanemisvõime saagi väärtuse säilitamiseks. Enamik mõjutatud kaluritest väitsid, et neil ei oleks võimalik püügipiirkonda või püügivahendi liiki muuta, kuid kuna kavandatud meetmega piiratakse üksnes püügitegevust rifi kohal ja tavapärases puhvertsoonis, oleks ümberpaigutamise vajadus minimaalne.

7.7.3   Eelistatud valiku rakendamisega (määratletud keeluala käsitlevad eeskirjad, mis sisaldavad kahte keeluala) kogu ala sulgemise asemel minimeeritakse merepõhjas veetavaid püüniseid kasutavate laevade ümberpaigutamise vajadust.

7.7.4   On kavandatud, et püügivahendite tehnoloogia valdkonnas tehtud edusamme ja mõju tundlikele looduselementidele kaalutakse oranži/rohelise riskitaseme menetluse raames.

7.8   Kaudsed kulud

7.8.1   Keskkonnakulud

7.8.2   Soovitusliku valiku puhul on väike tõenäosus, et suurenevad laevade kütusekulud tulenevalt vajadusest seilata kaugemale, et jõuda alternatiivsete püügipiirkondadeni, kuna alternatiivsed püügipiirkonnad on hõlpsasti kättesaadavad.

7.8.3   On võimalik, et väljaspool geograafilisi keelualasid suureneb püügikoormus, millel võib olla mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja elupaikadele (S.E.Rees et al, 2013).

7.9   Haldus- ja jõustamiskulud

7.9.1   Jõustamisel lähtub MMO teabe- ja riskipõhisest lähenemisviisist, mida kasutavad paljud riiklikud reguleerivad asutused kooskõlas riikliku teabemudeliga (National Intelligence Model) (91). Kui saadud teabe põhjal on alust arvata, et meetmeid ei järgita või esineb nende järgimata jätmise risk, töötab MMO välja jõustamisstrateegia, võttes aluseks merekaitseala vajadused, ning vajaduse korral kaasab asjakohased ressursid. See võib hõlmata mereväe kohapeale saatmist, õhuseiret või ühisoperatsioone muude asutustega (nt rannalähedase kalapüügi ja looduskaitse asutuste, Ühendkuningriigi piirivalveametiga või keskkonnaametiga). MMO koordineerib mis tahes ühisoperatsioone. Põhimõtted, millest lähtuvalt MMO reguleerib merekaitsealasid, on sätestatud õigusloome ja regulatiivse reformi 2006. aasta seaduses (Legislative and Regulatory Reform Act 2006) ning reguleerivate asutuste tegevusjuhendis ning nende põhimõtete eesmärk on tagada, et MMO tegutseb mis tahes jõustamismeetmete võtmisel proportsionaalselt, vastutustundlikult, järjepidevalt, läbipaistvalt ja sihipäraselt (92).

7.9.2   Kavandatud eeskirjade jõustamine toimub kehtiva eelarve raames. ELi laevaseiresüsteemi kasutatakse korraldusvahendina, mille abil kontrollida merelt ja õhust üle 12 m pikkuste laevade eeskirjadest kinnipidamist. Kuna ala rannikuvete osas (12 meremiili piires) toimuv püügitegevus ei ole eriti aktiivne, on eeskirjade eiramise risk minimaalne või väike. Tabelis 2 on esitatud hinnangulised jõustamiskulud, mis kaasnevad kõnealuse eelistatud valiku rakendamisega.

Tabel 2.

Soovitusliku valiku jõustamisega kaasnevad iga-aastased lisakulud
   (93)

| Tegevus | Kulu ühiku kohta
  (Inglise naelades) | Hinnanguline ühikute arv aastas | Aastased kogukulud
  (Inglise naelades) |
| --- | --- | --- | --- |
| Riikliku mereväe tehtav merepinna jälgimine (ala kohta) | 4 000 päevas | 1 | 4 000 |
| Ühised jõustamispatrullid koos kohaliku rannalähedase kalapüügi ja looduskaitse asutuse IFCA-ga (ala kohta) | 800–1 000 päevas | 5 | 4 000–5 000 |
| Õhuseire (ala kohta) | 2 050 tunnis | 2 | 4 100 |
| Uurimised / kohtu alla andmised (ala kohta) | 10 375 juhtumi kohta | 1 | 10 375 |
| Kokku | | 9 | 22 475–23 475 |

Tegevus

Kulu ühiku kohta

(Inglise naelades)

Hinnanguline ühikute arv aastas

Aastased kogukulud

(Inglise naelades)

Riikliku mereväe tehtav merepinna jälgimine (ala kohta)

4 000 päevas

1

4 000

Ühised jõustamispatrullid koos kohaliku rannalähedase kalapüügi ja looduskaitse asutuse IFCA-ga (ala kohta)

800–1 000 päevas

5

4 000–5 000

Õhuseire (ala kohta)

2 050 tunnis

2

4 100

Uurimised / kohtu alla andmised (ala kohta)

10 375 juhtumi kohta

1

10 375

Kokku

9

22 475–23 475

Tabel 3.

Soovitusliku valikuga kaasnevate rahaliselt väljendatud kulude profiil aastate lõikes – (miljonit Inglise naela) püsivhindades

| | Y0 | Y1 | Y2 | Y3 | Y4 | Y5 | Y6 | Y7 | Y8 | Y9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Üleminekukulud | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei |
| Iga-aastased jooksvad kulud – parim prognoos | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Väike | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Suur | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Iga-aastaste kulude nüüdisväärtus kokku (94): | 0,2 miljonit Inglise naela |

Y0

Y1

Y2

Y3

Y4

Y5

Y6

Y7

Y8

Y9

Üleminekukulud

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Iga-aastased jooksvad kulud – parim prognoos

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Väike

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Suur

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Iga-aastaste kulude nüüdisväärtus kokku (94):

0,2 miljonit Inglise naela

7.10   Soovitusliku valiku eelised

7.10.1   Merepõhjas veetavate püüniste kasutamise keelustamine kavandataval keelualal hoiaks ära merepõhjas veetavate püüniste kasutamise Sabellaria spinulosa rifi kohal ja tooks järgmist kasu:

| — | Sabellaria spinulosa rifi elupaikade säilitamisest või taastamisest saadav keskkonnakasu. |
| --- | --- |

—

Sabellaria spinulosa rifi elupaikade säilitamisest või taastamisest saadav keskkonnakasu.

Keskkonnakasu on käesolevas dokumendis kirjeldatud mitterahalise kasuna.

7.11   Keskkonnakasu

7.11.1   Sabellaria spinulosa rifid moodustavad olulise osa kõvast substraadist peamiselt pehmetest setest koosnevas keskkonnas, pakkudes seega teatavatele liikidele ainulaadse elupaiga. Biogeenilised rifid suurendavad elupaikade mitmekesisust ja pakuvad nendega seotud liikidele kinnituspinna (nt torujad ussikesed, hüdraloomad, meriroosilised, sammalloomad ja merituped) ning paiga, kuhu kiskluse eest põgeneda (Bruno & Bertness, 2001).

7.11.2   Sabellaria spinulosa rifid pakuvad ka mõningal määral rannikukaitset ning on olulised piirkonnad toitainete ringlussevõtu, süsiniku ja lämmastiku fikseerimise ning sette stabiliseerimise seisukohalt.

7.11.3   Kaitsealused rifielupaigad on looduslikud varjupaigad, kus luua sihtliikide ja kaaspüügiliikide populatsioone.

7.11.4   Kõnealuste eeskirjade eesmärk on tagada asjakohane kaitse ja säilitada ökoloogilised omadused, mis võib tõenäoliselt veelgi suurendada ala bioloogilist mitmekesisust võrreldes ülejäänud püügipiirkondadega.

7.11.5   Käesolevate eeskirjade kehtestamisega kaasnev keskkonnakasu on märkimisväärne, sest nende eeskirjade abil kaitstakse ala Sabellaria spinulosa riffe merepõhjas veetavate püüniste kasutamisest tuleneva mõju eest. See aitab saavutada keskkonnaseisundi säilitamist või taastamist käsitlevat kaitse-eesmärki. Soovitusliku keelu rakendamine avaldab täiendavat kasulikku mõju ka muudele ühenduse tähtsusega ala looduselementidele ning rifielupaigale üldiselt. See võib edendada ala puhkeotstarbel kasutamist näiteks sukeldujate ja harrastuskalastajate poolt, mis võib omakorda tuua kasu kohalikule majandusele.

7.12   Sotsiaal-majanduslik kasu

7.12.1   On võimalik, et Sabellaria spinulosa rifi ja elupaiga seisundi säilitamine võib suurendada ala köitvust selle puhkeotstarbel kasutajate, sealhulgas sukeldujate ja harrastuskalastajate jaoks (S.E. Rees et al 2013 (95); D.R. Chae et al, 2012 (96)). See võib suurendada ka alal külastatavust turistide poolt ja sellest tulenevalt suurendada kohalike ettevõtete käivet (S.E. Rees et al 2013).

7.12.2   Kaitsekorralduse suhtes tsoonipõhise lähenemisviisi rakendamine kogu ala sulgemise asemel vähendab vajadust paigutada ümber merepõhjas veetavaid püüniseid kasutavaid laevu.

7.13   Kulude ja tulude jaotumine

7.13.1   Sotsiaalsed ja majanduslikud kulud (välja arvatud jõustamiskulud) on Ühendkuningriigi ja Belgia vahel jaotatud peamiselt kohalikul tasandil, kuid üldine keskkonnakasu hõlmab laiemat ala ja avaldab mõju rohkem riiklikul tasandil.

A lisa. Märkused kalandusstatistika andmetest tehtud väljavõtete ja tabelite kohta

MMO veebisaidil (97) on esitatud andmetabelid, milles tehakse kokkuvõte teatatud püügitegevuse kohta nendes ICESi statistilistes ruutudes, mis hõlmavad konkreetseid alasid, mis on määratletud Euroopa merekaitsealadena.

Teavitatud andmed on tabelites esitatud kõige üksikasjalikumal tasemel, mis on Ühendkuningriigi kalandusasutustele kättesaadav.

Nende andmete abil on võimalik saada teavet kõnealuseid alasid hõlmavate statistiliste ruutudega seotud lossitud saagi koguse ja väärtuse kohta koos üksikasjadega laevade, kasutatud püügivahendite ja püütud liikide kohta.

Lisaks sellistele püügitegevust käsitlevatele andmetele teatavad üle 15 m pikkused laevad iga kahe tunni järel oma täpse asukoha vastavalt Ühendkuningriigi laevaseiresüsteemide nõuetele.

Püügitegevuse üksikasjalikumaks hindamiseks on kõnealuste üle 15 m pikkuste laevade puhul olnud võimalik kombineerida laeva tegevusandmete teatamise süsteemist saadud ruumiandmete suhtelist hõredust laevaseiresüsteemi kaudu saadud üksikasjalike asukoharaportitega, et püügitegevust oleks võimalik üksikasjalikumalt hinnata. Tegevusandmete selline üksikasjalik analüüsimine võimaldab hinnata üle 15 m pikkuste laevade tegevust konkreetsetel keskkonnajuhtimissüsteemiga hõlmatud aladel.

Üksikasjad – kui need on olemas – on üle 15 m pikkuste laevade kohta esitatud tabelites koos ICESi ruutudes toimunud üldist tegevust käsitlevate andmetega; nende kahe andmekogumi vahelist suhtarvu on seejärel kohaldatud muu pikkusega laevu käsitlevate andmete suhtes, et saada ligikaudsed prognoosid alla 15 m pikkuste laevade tegevuse kohta kavandatud keelualadel.

Tuleb tähele panna, et kavandatud keelualad asuvad peamiselt rannikuvetes ja sellepärast võib üle 15 m pikkuste laevade tegevust nendel aladel iseloomustava suhtarvu kasutamine muude Ühendkuningriigi laevade tegevuse hindamiseks anda ebatäpseid tulemusi, sest suuremad, eelkõige üle 10 m pikkused laevad püüavad kala pigem kaugemal avamerel.

Need andmed on tabelites märgitud halli taustavärviga rõhutamaks, et tegemist on hinnanguliste andmetega ja neid tuleks kasutada ettevaatusega.

Allpool on esitatud käesolevas analüüsis kirjeldatud ja keskkonnajuhtimissüsteemiga hõlmatud rannikualade loetelu – kusjuures mõni ruut hõlmab rohkem kui ühte ala – ja need alad on märgitud kollase taustavärviga.

Alade selline kattumine tähendab, et kavandatud keelualade kogu potentsiaalset ulatust ei ole võimalik hinnanguliselt kindlaks määrata üksikuid alasid käsitlevate analüüside tulemuste liitmisega. Allpool toodud tabelis on esitatud üksikasjad selle kohta, kui suur osa iga kavandatud keelualaga seotud ICESi ruutudes toimuvast üldisest tegevusest on seotud üle 15 m pikkuste laevadega (nende laevade kohta on kättesaadavad üksikasjalikud satelliidiandmed).

Kui muudesse pikkusevahemikesse kuuluvate laevade püügitegevust prognoositakse nende laevade kohta saadud laevaseiresüsteemi andmete alusel, on prognoosid tõenäoliselt usaldusväärsemad siis, kui aluseks võetakse selliseid laevu käsitlevad andmed, mille tegevus keskkonnajuhtimissüsteemiga hõlmatud aladel on laialdane, ja mitte selliseid laevu käsitlevad andmed, mille asjaomane tegevus ei ole nii laialdane.

B lisa. Märkused Ühendkuningriigi välise kalandusstatistika andmete kohta

Nendes tabelites on esitatud väljavõtted lossimisandmetest, mille liikmesriigid on edastanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) püügikoormuse reguleerimise kordi käsitlevale töörühmale.

Kõnealuse töörühma tegevus hõlmab selliste eri andmekogumite koostamist, mis sisaldavad iga liikmesriigi kohta käivaid, püütud liikide lossimist käsitlevaid üksikasjalikke andmeid iga ICESi ruudu kohta seotud laevarühmade lõikes.

See andmekogum on koostatud STECFi töörühma vajadustest lähtuvalt ning sellepärast tuli seda kogumit töödelda ettevaatlikult, et vältida tegevusandmete topelt arvessevõtmist. Andmekogum pärineb STECFi veebisaidilt (98).

Teatavaid kvoodi alla kuuluvaid varusid käsitlevaid kogusummasid on võrreldud ELi kalanduse andmesidesüsteemis FIDES registreeritud tegevusandmetega, et kontrollida teatatud andmete õigsust.

Kuid liikide/alade kombinatsioonide kohta STECFi andmefailides esitatud kogusummade ja sarnase üksikasjalikkuse tasemega saagi aruandlussüsteemide osana kvoodi täituvuse jälgimiseks FIDES-süsteemi kantud kogusummade vahel on siiski erinevused. Sellepärast annavad need näitajad üksnes suunava ülevaate sellest, milline on asjaomaste liikmesriikide tegevuse ulatus kõnealusel alal, ning tegemist ei ole lõplike väidetega.

Suunavate rahaliste väärtuste leidmiseks on kasutatud Ühendkuningriigi laevade poolt asjaomases ICESi ruudus või sarnastel aladel püütud saagi keskmist lossimisväärtust.

Kui teatavate aastate kohta andmed puuduvad, võib selle põhjuseks olla asjaolu, et puudus teatatav püügitegevus, kuid selle põhjuseks võib olla ka andmete esitamata jätmine.

ANALÜÜS, MILLES KÄSITLETAKSE MUUDE KUI ÜHENDKUNINGRIIGI LAEVADE TEGEVUST KÄESOLEVA MÕJUHINNANGUGA SEOTUD ÜHENDUSE TÄHTSUSEGA ALA HÕLMAVATES ICESi RUUTUDES

Kasutatud metoodika

Kõnealuse analüüsi koostamisel on muude kui Ühendkuningriigi laevade kohta – eelkõige nende Belgia laevade kohta, millele on ajalooliselt antud õigus püüda kala teatavates Ühendkuningriigi rannikuvetes – saadud teabe suhtes kohaldatud standardset metoodikat, mida kasutatakse selle kindlaksmääramiseks, kas Ühendkuningriigi laevad on tegutsenud konkreetsel üksikasjalikult kindlaksmääratud ruumialal.

Analüüs hõlmab püügitegevuse hindamist, võttes aluseks laevaseiresüsteemi andmed, mis põhinevad laeva kiirusel, millest on laevaseiresüsteemi kohastes teadetes (pingides) raporteeritud.

Konkreetset ala hõlmavas asjaomases ruudus või seda ala hõlmavates asjaomastes ruutudes tegutsevatelt muudelt kui Ühendkuningriigi laevadelt saabunud kõigi laevaseiresüsteemi kohaste pingide andmed valitakse Ühendkuningriigi laevaseiresüsteemist, võttes välja laeva identifitseerimisnumbri (ühenduse laevaregistri number (CFR-number)), andmed laeva asukoha ja kiiruse kohta ning pingi saatmise kuupäeva ja kellaaja.

Iga pingi hinnatakse ja see liigitatakse reaalset püügitegevust näitavana, kui laeva kiirus on >=1 või <=6 sõlme.

Neid asjaomasest ruudust või asjaomastest ruutudest saabunud ja kalapüüki näitavaid pinge töödeldakse seejärel GIS-tarkvaraga, et määrata kindlaks, kas laeva asukoht jäi asjaomase ruumiala piiresse või sellest väljapoole.

See võimaldab välja arvutada, kui suur osa iga liikmesriigi kohta statistilises ruudus registreeritud ja kalapüüki näitavatest pingidest jäi konkreetse ala piiresse. Seda tegurit kohaldatakse seejärel asjaomase liikmesriigi kohta STECFi andmekogumites esitatud üldiste lossimismahtude suhtes, et oleks võimalik koostada hinnang muude kui Ühendkuningriigi laevade püügitegevuse kohta konkreetsel ruumialal.

KOKKUVÕTE BELGIA LAEVADE PÜÜGITEGEVUSEST ICESi RUUTUDES, MIS HÕLMAVAD HAISBOROUGH HAMMOND & WINTERTONI ALA

Allpool esitatakse kokkuvõte liikmesriikide laevade püügitegevusest lossitud saagi koguse ja väärtuse lõikes järgmiste andmete kaudu:

| (1) | kogu püügitegevus, mis toimus asjaomast ala hõlmavates ICESi ruutudes ja mille puhul kasutati merepõhjas veetavaid püüniseid; |
| --- | --- |

(1)

kogu püügitegevus, mis toimus asjaomast ala hõlmavates ICESi ruutudes ja mille puhul kasutati merepõhjas veetavaid püüniseid;

| (2) | hinnanguline püügitegevus, mis toimus asjaomasel konkreetsel alal ja mille puhul kasutati merepõhjas veetavaid püüniseid. |
| --- | --- |

(2)

hinnanguline püügitegevus, mis toimus asjaomasel konkreetsel alal ja mille puhul kasutati merepõhjas veetavaid püüniseid.

A osa. Püügitegevuse kogumaht tonnides

| | | 1. | 2. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Püügitegevus (tonnides) ICESi ruutudes 34F1-F2, 35F1-F2 | Hinnanguline püügitegevus (tonnides) ühenduse tähtsusega alal, mis on saadud laevaseiresüsteemi abil tuvastatud maksimaalse püügitegevuse (2010–2012) alusel |
| BELGIA | Püügivahendi kood | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Üle 15 m pikkused laevad | Piimtraalid | 201,39 | 205,30 | 137,13 | 62,24 | 16,95 | 17,28 | 11,54 | 5,24 |
| | Põhjatraalid | 1,59 | 3,85 | 6,27 | 5,86 | 0,13 | 0,32 | 0,53 | 0,49 |
| | Kokku | 202,97 | 209,15 | 143,40 | 68,10 | 17,08 | 17,60 | 12,07 | 5,73 |

1.

2.

Püügitegevus (tonnides) ICESi ruutudes 34F1-F2, 35F1-F2

Hinnanguline püügitegevus (tonnides) ühenduse tähtsusega alal, mis on saadud laevaseiresüsteemi abil tuvastatud maksimaalse püügitegevuse (2010–2012) alusel

BELGIA

Püügivahendi kood

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Üle 15 m pikkused laevad

Piimtraalid

201,39

205,30

137,13

62,24

16,95

17,28

11,54

5,24

Põhjatraalid

1,59

3,85

6,27

5,86

0,13

0,32

0,53

0,49

Kokku

202,97

209,15

143,40

68,10

17,08

17,60

12,07

5,73

B osa. Püügitegevuse koguväärtus

| | | 1. | 2. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Püügitegevus (Inglise naelades) ICESi ruutudes 34F1-F2, 35F1-F2 | Hinnanguline püügitegevus (Inglise naelades) ühenduse tähtsusega alal, mis on saadud laevaseiresüsteemi abil tuvastatud maksimaalse püügitegevuse (2009–2012) alusel |
| BELGIA | Püügi-vahendi kood | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Üle 15 m pikkused laevad | BT2 (99) | 697 560 | 698 597 | 520 929 | 177 932 | 58 711 | 58 798 | 43 845 | 14 976 |
| | TR2 (100) | 3 150 | 3 264 | 10 519 | 10 476 | 265 | 275 | 885 | 882 |
| | Kokku | 700 710 | 701 862 | 531 449 | 188 408 | 58 976 | 59 073 | 44 730 | 15 858 |

1.

2.

Püügitegevus (Inglise naelades) ICESi ruutudes 34F1-F2, 35F1-F2

Hinnanguline püügitegevus (Inglise naelades) ühenduse tähtsusega alal, mis on saadud laevaseiresüsteemi abil tuvastatud maksimaalse püügitegevuse (2009–2012) alusel

BELGIA

Püügi-vahendi kood

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Üle 15 m pikkused laevad

BT2 (99)

697 560

698 597

520 929

177 932

58 711

58 798

43 845

14 976

TR2 (100)

3 150

3 264

10 519

10 476

265

275

885

882

Kokku

700 710

701 862

531 449

188 408

58 976

59 073

44 730

15 858

Täieliku kokkuvõtte saamiseks püügitegevuse kohta tutvuge Ühendkuningriigi välise kalandusstatistika andmetega.

---

(1)  Ühenduse tähtsusega alad on alad, mis on esitatud Euroopa Komisjonile, et ta määraks need erikaitsealadeks, mis kuuluvad Natura 2000 merealade hulka.

(2)  Defra poliitikadokument: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf.

(3)  Euroopa merealade püügitegevuse maatriks: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(4)  CEFAS-e sõltumatu hinnang maatriksi kohta: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf.

(5)  Merelist tegevust haldav organisatsioon loodi 2009. aasta rannikualadele juurdepääsu ja mereseaduse artikliga 1.

(6)  Õigusakt nr 2010/490, mida on muudetud õigusaktiga nr 2012/1927.

(7)  2009, 29. peatükk.

(8)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59; muudetud nõukogu 10. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1), nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1224/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1152/2012 (ELT L 343, 14.12.2012, lk 30).

(9)  Merelist tegevust haldav organisatsioon loodi 2009. aasta rannikualadele juurdepääsu ja mereseaduse artikliga 1.

(10)  Seaduse alusel antud õigusakt nr 2010/490, mida on muudetud seaduse alusel antud õigusaktiga nr 2012/1927.

(11)  2009, 29. peatükk.

(12)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59; muudetud nõukogu 10. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1), nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1224/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1152/2012 (ELT L 343, 14.12.2012, lk 30).

(13)  1965, III, lk 6452A, muudetud 1979. aasta kuningliku korraldusega (muudatus) territoriaalvete kohta, 1979, III, lk 2866.

(14)  Merelist tegevust haldav organisatsioon loodi 2009. aasta rannikualadele juurdepääsu ja mereseaduse artikliga 1.

(15)  Seaduse alusel antud õigusakt nr 2010/490, mida on muudetud seaduse alusel antud õigusaktiga nr 2012/1927.

(16)  2009, 29. peatükk.

(17)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59; muudetud nõukogu 10. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1), nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1224/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1152/2012 (ELT L 343, 14.12.2012, lk 30).

(18)  Ühenduse tähtsusega alad on alad, mille on heaks kiitnud Euroopa Komisjon, kuid mida Ühendkuningriigi valitsus ei ole veel määranud erikaitsealadeks.

(19)  Organisatsiooni Natural England ametlik nõuanne: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(20)  Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta.

(21)  Euroopa merealal toimuva kalapüügi korraldust käsitlev poliitikadokument: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf.

(22)  Maatriks: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(23)  Keskkonna, kalanduse ja vesiviljeluse teaduse keskuse (Centre for Environment, Fisheries, and Aquaculture Science; CEFAS) analüüs maatriksi ja toetavate tõendite kohta: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf.

(24)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm.

(25)  Organisatsiooni Natural England ametlik nõuandekiri, 2013.

(26)  Organisatsiooni Natural England puhvertsooni käsitlev nõuanne (projekt), aprill 2013. Täiendava teabe saamiseks võtke ühendust nimetatud organisatsiooniga.

(27)  Rahandusministeeriumi roheline raamat (2003) https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf.

(28)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted.

(29)  Loodetest mõjutatud aluskivimist rifi audit: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/subtidalbedrock.pdf.

(30)  Meil on andmeid ka 2010. ja 2011. aasta kohta, mis näitavad samuti vähest tegevust.

(31)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf.

(32)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf.

(33)  See riskitase määrati kindlaks Defra läbivaadatud lähenemisviisi koostamiseks ministrile esitatud algsete andmete põhjal.

(34)  Hinnangulised jõustamiskulud on saadud Defra läbivaadatud lähenemisviisi koostamiseks ministrile esitatud algsetest andmetest.

(35)  Prognoosimisel kasutati mõjuhindamise kalkulaatorit (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), kohaldades 3,5 % diskontomäära ja kümneaastast hindamisperioodi ning võttes hinna ja nüüdisväärtuse puhul võrdlusaastaks 2013. aasta.

(36)  Organisatsiooni Natural England ametlik nõuanne: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(37)  Organisatsiooni Natural England ametlik nõuanne: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(38)  Rees, S.E., M.J. Attrill, M.C. Austen, S.C. Mangi, L.D. Rodwell (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, nr 114, lk 476–485.

(39)  Chae, D., P. Wattage, S. Pascoe (2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management, nr 33, lk 971–977.

(40)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm.

(41)  STECF: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx.

(42)

BT2= piimtraalid – 80–119 mm võrgusilmaga

(43)

TR2= põhjalähedase püügi traalid – 70–99 mm võrgusilmaga

(44)

BT2= piimtraalid – 80–119 mm võrgusilmaga

(45)

TR2= põhjalähedase püügi traalid – 70–99 mm võrgusilmaga

(46)  Ühenduse tähtsusega alad on alad, mille on heaks kiitnud Euroopa Komisjon, kuid mida Ühendkuningriigi valitsus ei ole veel määranud erikaitsealadeks.

(47)  Organisatsiooni Natural England ametlik nõuanne: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(48)  Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta.

(49)  Euroopa merealal toimuva kalapüügi korraldust käsitlev poliitikadokument: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf

(50)  Maatriks: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls

(51)  Keskkonna, kalanduse ja vesiviljeluse teaduse keskuse (Centre for Environment, Fisheries, and Aquaculture Science; CEFAS) analüüs maatriksi ja toetavate tõendite kohta: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(52)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm

(53)  Ühenduse tähtsusega alad on alad, mille on heaks kiitnud Euroopa Komisjon, kuid mida Ühendkuningriigi valitsus ei ole veel määranud erikaitsealadeks.

(54)  Organisatsiooni Natural England ametlik nõuandekiri, 2013.

(55)  Organisatsiooni Natural England puhvertsooni käsitlev nõuanne (projekt), aprill 2013. Täiendava teabe saamiseks võtke ühendust nimetatud organisatsiooniga.

(56)  Rahandusministeeriumi roheline raamat (2003) https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf

(57)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted

(58)  Organisatsiooni Natural England ametlik nõuanne: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(59)  Loodetest mõjutatud aluskivimist rifi audit: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/subtidalbedrock.pdf

(60)  On olemas andmed ka 2010. ja 2011. aasta kohta, mis näitavad samuti vähest tegevust.

(61)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C,.Mangi, S.C,. Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, 476 – 485.

(62)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

(63)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

(64)  See riskitase määrati kindlaks Defra läbivaadatud lähenemisviisi koostamiseks ministrile esitatud algsete andmete põhjal.

(65)  Hinnangulised jõustamiskulud on saadud Defra läbivaadatud lähenemisviisi koostamiseks ministrile esitatud algsetest andmetest.

(66)  Prognoosimisel kasutati mõjuhindamise kalkulaatorit (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), kohaldades 3,5 % diskontomäära ja kümneaastast hindamisperioodi ning võttes hinna ja nüüdisväärtuse puhul võrdlusaastaks 2013. aasta.

(67)  Organisatsiooni Natural England ametlik nõuanne: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted

(68)  Organisatsiooni Natural England ametlik nõuanne: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted

(69)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C,.Mangi, S.C,. Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, 476 – 485.

(70)  Chae, D., Wattage, P.,Pascoe,. S(2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management, nr 33, lk 971–977.

(71)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm

(72)  STECF: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx

(73)

BT2= piimtraalid – võrgusilma suurus 80–119 mm

(74)

TR2= põhjatraalid – võrgusilma suurus 70–99 mm

(75)

BT2= piimtraalid – võrgusilma suurus 80–119 mm

(76)

TR2= põhjatraalid – võrgusilma suurus 70–99 mm

(77)  Ühenduse tähtsusega alad on alad, mille on heaks kiitnud Euroopa Komisjon, kuid mida Ühendkuningriigi valitsus ei ole veel määranud erikaitsealadeks.

(78)  Organisatsiooni Natural England ja JNCC ametlik nõuanne: http://jncc.defra.gov.uk/pdf/HHW_Reg%2035_Conservation%20Advice_v6.0.pdf

(79)  Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta.

(80)  Euroopa merealal toimuva kalapüügi korraldust käsitlev poliitikadokument: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf

(81)  Vt maatriks: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls

(82)  Keskkonna, kalanduse ja vesiviljeluse teaduse keskuse (Centre for Environment, Fisheries, and Aquaculture Science; CEFAS) analüüs maatriksi ja toetavate tõendite kohta: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(83)  Organisatsiooni Natural England ametlik nõuandekiri, 2013.

(84)  Organisatsiooni Natural England puhvertsooni käsitlev nõuanne (projekt), aprill 2013. Täiendava teabe saamiseks võtke ühendust nimetatud organisatsiooniga.

(85)  Rahandusministeeriumi roheline raamat (2003) https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf

(86)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted

(87)  Organisatsiooni Natural England ametlik nõuanne: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(88)  Vt Sabellaria spinulosa punasega tähistatud riskikategooria autditit: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/sabellaria.pdf

(89)  Vt Sabellaria spinulosa punasega tähistatud riskikategooria autditit: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/sabellaria.pdf

(90)  Märkus: piiratud andmete ja laevaseiresüsteemi andmete tõttu ei ole võimalik esitada hinnangulisi andmeid teatava Euroopa mereala kohta.

(91)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

(92)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

(93)  Hinnangulised jõustamiskulud on saadud Defra läbivaadatud lähenemisviisi koostamiseks ministrile esitatud algsetest andmetest.

(94)  Prognoosimisel kasutati mõjuhindamise kalkulaatorit (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), kohaldades 3,5 % diskontomäära ja kümneaastast hindamisperioodi ning võttes hinna ja nüüdisväärtuse puhul võrdlusaastaks 2013. aasta.

(95)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C,Mangi, S.C,. Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, 476 – 485.

(96)  Chae, D., Wattage, P.,Pascoe,. S(2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management, nr 33, lk 971–977.

(97)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm

(98)  STECF: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx

(99)

BT2= piimtraalid – võrgusilma suurus 80–119 mm

(100)

TR2= põhjatraalid – võrgusilma suurus 70–99 mm

---