# Uradni list L 105/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 105 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 578. april 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 105

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 578. april 2014

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) št. 258/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 2014–2020 in o razveljavitvi Sklepa št. 716/2009/ES (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) št. 259/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve | 9 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) št. 258/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 2014–2020 in o razveljavitvi Sklepa št. 716/2009/ES (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) št. 259/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve

9

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe (EU) št. 251/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91 ( UL L 84, 20.3.2014 ) | 12 |

Popravki

*

Popravek Uredbe (EU) št. 251/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91 ( UL L 84, 20.3.2014 )

( UL L 84, 20.3.2014 )

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 8.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 105/1

---

UREDBA (EU) št. 258/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 3. aprila 2014

o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 2014–2020 in o razveljavitvi Sklepa št. 716/2009/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep št. 716/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je vzpostavil program Skupnosti za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije. Na podlagi navedenega sklepa so Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG), Fundacija za mednarodne standarde računovodskega poročanja (Fundacija MSRP), ki je pravna naslednica Fundacije odbora za mednarodne računovodske standarde (IASCF) in Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB) koristile sofinanciranje Unije v obliki nepovratnih sredstev za poslovanje do 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(1)

Sklep št. 716/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je vzpostavil program Skupnosti za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije. Na podlagi navedenega sklepa so Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG), Fundacija za mednarodne standarde računovodskega poročanja (Fundacija MSRP), ki je pravna naslednica Fundacije odbora za mednarodne računovodske standarde (IASCF) in Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB) koristile sofinanciranje Unije v obliki nepovratnih sredstev za poslovanje do 31. decembra 2013.

| (2) | Zaradi krize na finančnih trgih, ki traja od leta 2008, se je vprašanje računovodskega poročanja in revizije znašlo v središču politične agende Unije. Dobro delujoč skupni okvir za računovodsko poročanje je bistvenega pomena za notranji trg, učinkovito delovanje kapitalskih trgov in uresničitev enotnega trga za finančne storitve v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi krize na finančnih trgih, ki traja od leta 2008, se je vprašanje računovodskega poročanja in revizije znašlo v središču politične agende Unije. Dobro delujoč skupni okvir za računovodsko poročanje je bistvenega pomena za notranji trg, učinkovito delovanje kapitalskih trgov in uresničitev enotnega trga za finančne storitve v Uniji.

| (3) | Računovodski izkazi imajo osrednjo vlogo pri zagotavljanju, da vlagatelji dobijo pomembne informacije v zvezi z bilanco stanja, izkazom poslovnega izida in denarnimi tokovi, poleg tega pa podpirajo učinkovito upravljanje družb. |
| --- | --- |

(3)

Računovodski izkazi imajo osrednjo vlogo pri zagotavljanju, da vlagatelji dobijo pomembne informacije v zvezi z bilanco stanja, izkazom poslovnega izida in denarnimi tokovi, poleg tega pa podpirajo učinkovito upravljanje družb.

| (4) | Računovodski izkazi imajo po eni strani osrednjo vlogo pri varovanju interesov delničarjev in posojilodajalcev, po drugi strani pa tvorijo temelje bonitetne ureditve, saj se vsi pomembnejši zakonodajni akti na področju finančnih storitev, vključno z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zanašajo na računovodske izkaze družb. Regulatorji s pomočjo računovodske terminologije razumejo, kakšna tveganja prevzema družba in kaj se zahteva od nje. |
| --- | --- |

(4)

Računovodski izkazi imajo po eni strani osrednjo vlogo pri varovanju interesov delničarjev in posojilodajalcev, po drugi strani pa tvorijo temelje bonitetne ureditve, saj se vsi pomembnejši zakonodajni akti na področju finančnih storitev, vključno z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zanašajo na računovodske izkaze družb. Regulatorji s pomočjo računovodske terminologije razumejo, kakšna tveganja prevzema družba in kaj se zahteva od nje.

| (5) | V globalnem gospodarstvu potrebujemo globalen računovodski jezik, pri čemer pa je treba upoštevati številne različne računovodske tradicije, ki se že uporabljajo. Skupina G20 je že večkrat pozvala k svetovnim računovodskih standardom in k zbliževanju obstoječih in prihodnjih računovodskih standardov. Mednarodni standardi računovodskega poročanja (MSRP), ki jih je oblikoval Odbor za mednarodne računovodske standarde (IASB), so sprejeti in se uporabljajo v številnih, vendar ne v nekaterih največjih jurisdikcijah po svetu. Takšne mednarodne računovodske standarde je treba oblikovati v okviru postopka, ki je pregleden in je predmet demokratičnega nadzora. Za zagotovitev, da se upoštevajo interesi Unije ter da so globalni standardi visoke kakovosti in skladni s pravom Unije, je bistveno, da se v postopkih določanja mednarodnih standardov ustrezno upoštevajo interesi Unije. Ti interesi vključujejo ohranitev načela, da bi morali računovodski izkazi podati resnično in pošteno sliko, in da bi morali biti zanesljivi in razumljivi, primerljivi in ustrezni. |
| --- | --- |

(5)

V globalnem gospodarstvu potrebujemo globalen računovodski jezik, pri čemer pa je treba upoštevati številne različne računovodske tradicije, ki se že uporabljajo. Skupina G20 je že večkrat pozvala k svetovnim računovodskih standardom in k zbliževanju obstoječih in prihodnjih računovodskih standardov. Mednarodni standardi računovodskega poročanja (MSRP), ki jih je oblikoval Odbor za mednarodne računovodske standarde (IASB), so sprejeti in se uporabljajo v številnih, vendar ne v nekaterih največjih jurisdikcijah po svetu. Takšne mednarodne računovodske standarde je treba oblikovati v okviru postopka, ki je pregleden in je predmet demokratičnega nadzora. Za zagotovitev, da se upoštevajo interesi Unije ter da so globalni standardi visoke kakovosti in skladni s pravom Unije, je bistveno, da se v postopkih določanja mednarodnih standardov ustrezno upoštevajo interesi Unije. Ti interesi vključujejo ohranitev načela, da bi morali računovodski izkazi podati resnično in pošteno sliko, in da bi morali biti zanesljivi in razumljivi, primerljivi in ustrezni.

| (6) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (6) bi morali MSRP postati del prava Unije, da bi jih uporabljale družbe, katerih vrednostni papirji kotirajo na reguliranem trgu v Uniji, samo če MSRP izpolnjujejo merila iz navedene uredbe, vključno z zahtevo, da bi morali računovodski izkazi podajati resnični in pošteni prikaz, kakor je določeno v členu 4(3) Direktive št. 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7). MSRP imajo torej ključno vlogo pri delovanju notranjega trga, zato je v neposrednem interesu Unije zagotoviti, da se v postopku priprave in sprejetja MSRP oblikujejo standardi, ki so usklajeni z zahtevami pravnega okvira notranjega trga. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (6) bi morali MSRP postati del prava Unije, da bi jih uporabljale družbe, katerih vrednostni papirji kotirajo na reguliranem trgu v Uniji, samo če MSRP izpolnjujejo merila iz navedene uredbe, vključno z zahtevo, da bi morali računovodski izkazi podajati resnični in pošteni prikaz, kakor je določeno v členu 4(3) Direktive št. 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7). MSRP imajo torej ključno vlogo pri delovanju notranjega trga, zato je v neposrednem interesu Unije zagotoviti, da se v postopku priprave in sprejetja MSRP oblikujejo standardi, ki so usklajeni z zahtevami pravnega okvira notranjega trga.

| (7) | MSRP izdaja IASB, pripadajoče razlage pa Odbor za pojasnjevanje MSRP, ki sta subjekta Fundacije MSRP. Zato je pomembno zagotoviti ustrezne načine financiranja Fundacije MSRP. |
| --- | --- |

(7)

MSRP izdaja IASB, pripadajoče razlage pa Odbor za pojasnjevanje MSRP, ki sta subjekta Fundacije MSRP. Zato je pomembno zagotoviti ustrezne načine financiranja Fundacije MSRP.

| (8) | EFRAG so leta 2001 ustanovile evropske organizacije, ki zastopajo izdajatelje in računovodske poklice, ki so vključeni v postopek računovodskega poročanja. V skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 EFRAG posreduje Komisiji mnenja, ali je računovodski standard, ki ga je izdala IASB, ali razlaga, ki jo je izdal Odbor za pojasnjevanje MSRP, v skladu z merili za odobritev iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

EFRAG so leta 2001 ustanovile evropske organizacije, ki zastopajo izdajatelje in računovodske poklice, ki so vključeni v postopek računovodskega poročanja. V skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 EFRAG posreduje Komisiji mnenja, ali je računovodski standard, ki ga je izdala IASB, ali razlaga, ki jo je izdal Odbor za pojasnjevanje MSRP, v skladu z merili za odobritev iz navedene uredbe.

| (9) | EFRAG prevzema vlogo „enotnega računovodskega glasu Evrope“ na svetovni ravni. V tej vlogi EFRAG sodeluje v postopku določanja standardov v okviru IASB. Da bi lahko EFRAG upravičil to vlogo, bi moral upoštevati vsa najrazličnejša mnenja v Uniji v predpisanem postopku, v katerem je bistveno sodelovanje nacionalnih oblikovalcev standardov, vlad in regulatorjev, pa tudi drugih zainteresiranih strani, saj se mnenja držav članic in različnih zainteresiranih strani precej razlikujejo. Vsi stiki med EFRAG in IASB bi morali biti povsem pregledni, EFRAG pa bi moral odločitve sprejemati šele po posvetovanju z nacionalnimi oblikovalci standardov. |
| --- | --- |

(9)

EFRAG prevzema vlogo „enotnega računovodskega glasu Evrope“ na svetovni ravni. V tej vlogi EFRAG sodeluje v postopku določanja standardov v okviru IASB. Da bi lahko EFRAG upravičil to vlogo, bi moral upoštevati vsa najrazličnejša mnenja v Uniji v predpisanem postopku, v katerem je bistveno sodelovanje nacionalnih oblikovalcev standardov, vlad in regulatorjev, pa tudi drugih zainteresiranih strani, saj se mnenja držav članic in različnih zainteresiranih strani precej razlikujejo. Vsi stiki med EFRAG in IASB bi morali biti povsem pregledni, EFRAG pa bi moral odločitve sprejemati šele po posvetovanju z nacionalnimi oblikovalci standardov.

| (10) | Ob upoštevanju vloge EFRAG pri ocenjevanju, ali MSRP izpolnjujejo zahteve prava gospodarskih družb in politik Unije, kot so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1606/2002, mora Unija zagotoviti stabilno financiranje EFRAG in tako k njemu prispevati. |
| --- | --- |

(10)

Ob upoštevanju vloge EFRAG pri ocenjevanju, ali MSRP izpolnjujejo zahteve prava gospodarskih družb in politik Unije, kot so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1606/2002, mora Unija zagotoviti stabilno financiranje EFRAG in tako k njemu prispevati.

| (11) | Komisija je 12. novembra 2013 objavila poročilo Philippa Maystadta, posebnega svetovalca komisarju, odgovornemu za notranji trg in storitve (v nadaljnjem besedilu: poročilo posebnega svetovalca), v katerem je opredelil morebitne reforme upravljanja EFRAG, ki so namenjene okrepitvi prispevka Unije k razvoju mednarodnih računovodskih standardov. Da bi dosegli pričakovane cilje programa sofinanciranja, vzpostavljenega s to uredbo (v nadaljnjem besedilu: program), je treba ureditve upravljanja revidirati v skladu s priporočili iz poročila posebnega svetovalca in te reforme nemudoma izvesti. Komisija bi morala spremljati izvajanje reforme upravljanja EFRAG ter obveščati Evropski parlament in Svet o napredku pri izvajanju. V ta namen bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. marca 2014 predložiti poročilo o izvajanju reforme upravljanja. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 12. novembra 2013 objavila poročilo Philippa Maystadta, posebnega svetovalca komisarju, odgovornemu za notranji trg in storitve (v nadaljnjem besedilu: poročilo posebnega svetovalca), v katerem je opredelil morebitne reforme upravljanja EFRAG, ki so namenjene okrepitvi prispevka Unije k razvoju mednarodnih računovodskih standardov. Da bi dosegli pričakovane cilje programa sofinanciranja, vzpostavljenega s to uredbo (v nadaljnjem besedilu: program), je treba ureditve upravljanja revidirati v skladu s priporočili iz poročila posebnega svetovalca in te reforme nemudoma izvesti. Komisija bi morala spremljati izvajanje reforme upravljanja EFRAG ter obveščati Evropski parlament in Svet o napredku pri izvajanju. V ta namen bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. marca 2014 predložiti poročilo o izvajanju reforme upravljanja.

| (12) | Tehnično delo EFRAG bi moralo biti osredotočeno na tehnične nasvete Komisiji o odobritvi MSRP in o primerni udeležbi v procesu razvoja takih MSRP ter bi moralo zagotoviti, da so interesi Unije primerno upoštevani v procesu določanja mednarodnih standardov. Ti interesi bi morali vključevati pojem previdnosti, ohranjanje zahteve za resnični in pošteni prikaz, kakor je določeno v Direktivi 2013/34/EU, in bi morali upoštevati vpliv standardov na finančno stabilnost in gospodarstvo. Komisija bi morala tehnično delo EFRAG oceniti v poročilih, pripravljenih v skladu z merili iz te uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Tehnično delo EFRAG bi moralo biti osredotočeno na tehnične nasvete Komisiji o odobritvi MSRP in o primerni udeležbi v procesu razvoja takih MSRP ter bi moralo zagotoviti, da so interesi Unije primerno upoštevani v procesu določanja mednarodnih standardov. Ti interesi bi morali vključevati pojem previdnosti, ohranjanje zahteve za resnični in pošteni prikaz, kakor je določeno v Direktivi 2013/34/EU, in bi morali upoštevati vpliv standardov na finančno stabilnost in gospodarstvo. Komisija bi morala tehnično delo EFRAG oceniti v poročilih, pripravljenih v skladu z merili iz te uredbe.

| (13) | Na področju obvezne revizije je Nadzorna skupina, mednarodna organizacija, ki je odgovorna za spremljanje reforme upravljanja Mednarodne zveze računovodskih strokovnjakov (IFAC), leta 2005 ustanovila odbor PIOB. Vloga PIOB je nadzor nad postopkom sprejemanja mednarodnih revizijskih standardov (MSR) in drugimi dejavnostmi v javnem interesu, ki jih izvaja IFAC. MSR se lahko sprejmejo za uporabo v Uniji, zlasti če so bili razviti v skladu s predpisanim postopkom, javnim nadzorom in preglednostjo, kakor je določeno v členu 26 Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8). Predlogi Komisije o reviziji z dne 30. novembra 2011 predvidevajo tudi uvedbo MSR v Uniji. |
| --- | --- |

(13)

Na področju obvezne revizije je Nadzorna skupina, mednarodna organizacija, ki je odgovorna za spremljanje reforme upravljanja Mednarodne zveze računovodskih strokovnjakov (IFAC), leta 2005 ustanovila odbor PIOB. Vloga PIOB je nadzor nad postopkom sprejemanja mednarodnih revizijskih standardov (MSR) in drugimi dejavnostmi v javnem interesu, ki jih izvaja IFAC. MSR se lahko sprejmejo za uporabo v Uniji, zlasti če so bili razviti v skladu s predpisanim postopkom, javnim nadzorom in preglednostjo, kakor je določeno v členu 26 Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8). Predlogi Komisije o reviziji z dne 30. novembra 2011 predvidevajo tudi uvedbo MSR v Uniji.

| (14) | Uvedba MSR v Uniji in ključna vloga PIOB pri zagotavljanju skladnosti standardov z zahtevami iz Direktive 2006/43/ES pomenita, da je v neposrednem interesu Unije zagotoviti, da se v postopku priprave teh standardov oblikujejo in odobrijo standardi, ki so usklajeni s pravnim okvirom notranjega trga. Predlog Komisije za spremembo Direktive 2006/43/ES tudi izrecno priznava vlogo PIOB. Zato je pomembno zagotoviti ustrezne načine financiranja PIOB. |
| --- | --- |

(14)

Uvedba MSR v Uniji in ključna vloga PIOB pri zagotavljanju skladnosti standardov z zahtevami iz Direktive 2006/43/ES pomenita, da je v neposrednem interesu Unije zagotoviti, da se v postopku priprave teh standardov oblikujejo in odobrijo standardi, ki so usklajeni s pravnim okvirom notranjega trga. Predlog Komisije za spremembo Direktive 2006/43/ES tudi izrecno priznava vlogo PIOB. Zato je pomembno zagotoviti ustrezne načine financiranja PIOB.

| (15) | Subjekti, ki delujejo na področju računovodstva in revidiranja, so močno odvisni od financiranja in imajo v Uniji pomembne vloge, ki so odločilnega pomena za delovanje notranjega trga. Predlagani upravičenci do programa, vzpostavljenega s Sklepom št. 716/2009/ES, so bili sofinancirani z nepovratnimi sredstvi za poslovanje iz proračuna Unije, kar jim je omogočilo večjo finančno neodvisnost od zasebnega sektorja in priložnostnih virov, s čimer sta se povečali njihova zmogljivost in verodostojnost. Financiranje z javnimi sredstvi se samo po sebi ne bi smelo smatrati kot potrditev za neodvisnost od zasebnega sektorja. Zahtevati bi bilo treba zlasti večjo preglednost v zvezi s članstvom v upravi, med drugim v IASB in EFRAG, da bi zagotovili zastopanost vseh zainteresiranih strani v postopku določanja in sprejemanja standardov. EFRAG in IASB bi morala sprejeti vse ustrezne ukrepe za preprečevanje navzkrižja interesov, vključno z zahtevami za razkritje, prilagojene funkciji in odgovornostim različnih kategorij osebja, ki ga zaposlujeta ti organizaciji. |
| --- | --- |

(15)

Subjekti, ki delujejo na področju računovodstva in revidiranja, so močno odvisni od financiranja in imajo v Uniji pomembne vloge, ki so odločilnega pomena za delovanje notranjega trga. Predlagani upravičenci do programa, vzpostavljenega s Sklepom št. 716/2009/ES, so bili sofinancirani z nepovratnimi sredstvi za poslovanje iz proračuna Unije, kar jim je omogočilo večjo finančno neodvisnost od zasebnega sektorja in priložnostnih virov, s čimer sta se povečali njihova zmogljivost in verodostojnost. Financiranje z javnimi sredstvi se samo po sebi ne bi smelo smatrati kot potrditev za neodvisnost od zasebnega sektorja. Zahtevati bi bilo treba zlasti večjo preglednost v zvezi s članstvom v upravi, med drugim v IASB in EFRAG, da bi zagotovili zastopanost vseh zainteresiranih strani v postopku določanja in sprejemanja standardov. EFRAG in IASB bi morala sprejeti vse ustrezne ukrepe za preprečevanje navzkrižja interesov, vključno z zahtevami za razkritje, prilagojene funkciji in odgovornostim različnih kategorij osebja, ki ga zaposlujeta ti organizaciji.

| (16) | Izkušnje kažejo, da sofinanciranje Unije zagotavlja, da imajo upravičenci na voljo jasno, stabilno, raznovrstno, preudarno in zadostno financiranje, ter pripomore k omogočanju upravičencem, da lahko neodvisno in učinkovito izpolnjujejo svoje naloge v javnem interesu. Zato bi bilo treba še naprej zagotavljati dovolj sredstev, in sicer prek prispevka Unije dejavnosti določanja mednarodnih računovodskih in revizijskih standardov ter zlasti Fundaciji MSRP, EFRAG in PIOB. |
| --- | --- |

(16)

Izkušnje kažejo, da sofinanciranje Unije zagotavlja, da imajo upravičenci na voljo jasno, stabilno, raznovrstno, preudarno in zadostno financiranje, ter pripomore k omogočanju upravičencem, da lahko neodvisno in učinkovito izpolnjujejo svoje naloge v javnem interesu. Zato bi bilo treba še naprej zagotavljati dovolj sredstev, in sicer prek prispevka Unije dejavnosti določanja mednarodnih računovodskih in revizijskih standardov ter zlasti Fundaciji MSRP, EFRAG in PIOB.

| (17) | Fundacija MSRP in EFRAG sta poleg spreminjanja svojih vzorcev financiranja izvedli tudi reforme upravljanja, da bi njuna struktura in postopki omogočili neodvisno, učinkovito, pregledno in demokratično odgovorno izpolnjevanje nalog v javnem interesu. V povezavi s Fundacijo MSRP je bil z namenom zagotovitve javne odgovornosti in nadzora leta 2009 ustanovljen Nadzorni odbor, povečala se je učinkovitost Svetovalnega sveta za standarde, izboljšala se je preglednost, ocene učinka pa so uradno postale del predpisanega postopka IASB. Prizadevanja za izboljšave upravljanja teh subjektov se bodo nadaljevala. Leta 2013 je Komisija začela ocenjevati uporabo Uredbe (ES) št. 1606/2002. Obseg ocenjevanja zajema zlasti merila za odobritve MSRP v Uniji, kakor je določeno v členu 3(2) navedene uredbe, in ureditve upravljanja fundacije MSRP ter IASB. Komisija namerava do 31. decembra 2014 zaključiti ocenjevanje in poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o rezultatih. Po potrebi bo Komisija predstavila zakonodajni predlog za izboljšanje delovanja navedene uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Fundacija MSRP in EFRAG sta poleg spreminjanja svojih vzorcev financiranja izvedli tudi reforme upravljanja, da bi njuna struktura in postopki omogočili neodvisno, učinkovito, pregledno in demokratično odgovorno izpolnjevanje nalog v javnem interesu. V povezavi s Fundacijo MSRP je bil z namenom zagotovitve javne odgovornosti in nadzora leta 2009 ustanovljen Nadzorni odbor, povečala se je učinkovitost Svetovalnega sveta za standarde, izboljšala se je preglednost, ocene učinka pa so uradno postale del predpisanega postopka IASB. Prizadevanja za izboljšave upravljanja teh subjektov se bodo nadaljevala. Leta 2013 je Komisija začela ocenjevati uporabo Uredbe (ES) št. 1606/2002. Obseg ocenjevanja zajema zlasti merila za odobritve MSRP v Uniji, kakor je določeno v členu 3(2) navedene uredbe, in ureditve upravljanja fundacije MSRP ter IASB. Komisija namerava do 31. decembra 2014 zaključiti ocenjevanje in poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o rezultatih. Po potrebi bo Komisija predstavila zakonodajni predlog za izboljšanje delovanja navedene uredbe.

| (18) | Ta uredba določa za celotno obdobje trajanja programa finančna sredstva, ki pomenijo v okviru letnega proračunskega postopka za Evropski parlament in Svet prednostni referenčni znesek v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (9). |
| --- | --- |

(18)

Ta uredba določa za celotno obdobje trajanja programa finančna sredstva, ki pomenijo v okviru letnega proračunskega postopka za Evropski parlament in Svet prednostni referenčni znesek v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (9).

| (19) | Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (10), in Delegirano uredbo Komisije (EU, Euratom) št. 1268/2012 (11), ki ščitita finančne interese Unije, je treba uporabljati pri izvajanju programa, ob upoštevanju načel enostavnosti in doslednosti pri izbiri proračunskih instrumentov, omejitve števila primerov, kjer je Komisija neposredno odgovorna za izvajanje in upravljanje, ter zahtevane sorazmernosti med obsegom sredstev in upravnim bremenom, povezanim z uporabo teh sredstev. |
| --- | --- |

(19)

Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (10), in Delegirano uredbo Komisije (EU, Euratom) št. 1268/2012 (11), ki ščitita finančne interese Unije, je treba uporabljati pri izvajanju programa, ob upoštevanju načel enostavnosti in doslednosti pri izbiri proračunskih instrumentov, omejitve števila primerov, kjer je Komisija neposredno odgovorna za izvajanje in upravljanje, ter zahtevane sorazmernosti med obsegom sredstev in upravnim bremenom, povezanim z uporabo teh sredstev.

| (20) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za vzpostavitev letnih delovnih programov. |
| --- | --- |

(20)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za vzpostavitev letnih delovnih programov.

| (21) | Program naj bi prispeval k ciljem zagotavljanja primerljivosti in preglednosti računovodskih izkazov družb po vsej Uniji ter k izražanju potreb Unije pri usklajevanju standardov finančnega poročanja na svetovni ravni. Enoten evropski nastop bi lahko prispeval k mednarodnemu priznavanju MSRP ter k spodbujanju zbliževanja in visoke kakovosti mednarodnih revizijskih standardov v vseh državah članicah. Program prispeva tudi k strategiji Evropa 2020, saj krepi enotni trg finančnih storitev in kapitala, poleg tega pa prispeva tudi k zunanji razsežnosti strategije. |
| --- | --- |

(21)

Program naj bi prispeval k ciljem zagotavljanja primerljivosti in preglednosti računovodskih izkazov družb po vsej Uniji ter k izražanju potreb Unije pri usklajevanju standardov finančnega poročanja na svetovni ravni. Enoten evropski nastop bi lahko prispeval k mednarodnemu priznavanju MSRP ter k spodbujanju zbliževanja in visoke kakovosti mednarodnih revizijskih standardov v vseh državah članicah. Program prispeva tudi k strategiji Evropa 2020, saj krepi enotni trg finančnih storitev in kapitala, poleg tega pa prispeva tudi k zunanji razsežnosti strategije.

| (22) | Ta uredba bi morala zagotavljati možnost za sofinanciranje dejavnosti nekaterih subjektov, ki uresničujejo cilj na področju načrtovanja in sprejemanja standardov ali nadzora nad postopki določanja standardov v zvezi s finančnim poročanjem in revizijo, ki je del politike Unije in to politiko podpira. |
| --- | --- |

(22)

Ta uredba bi morala zagotavljati možnost za sofinanciranje dejavnosti nekaterih subjektov, ki uresničujejo cilj na področju načrtovanja in sprejemanja standardov ali nadzora nad postopki določanja standardov v zvezi s finančnim poročanjem in revizijo, ki je del politike Unije in to politiko podpira.

| (23) | Financiranje Unije se predlaga za ustrezno opredeljeno in omejeno število najpomembnejših subjektov na področju računovodskega poročanja in revizije. V sedanjem institucionalnem okviru bi morale ureditve financiranja zagotoviti stabilno, raznovrstno, preudarno in zadostno financiranje, ki bo zadevnim subjektom omogočilo neodvisno in učinkovito izpolnjevanje njihovih nalog v zvezi z Unijo ali v javnem interesu. Ti subjekti bi morali razkriti razčlenitev zneskov financiranja iz drugih virov. |
| --- | --- |

(23)

Financiranje Unije se predlaga za ustrezno opredeljeno in omejeno število najpomembnejših subjektov na področju računovodskega poročanja in revizije. V sedanjem institucionalnem okviru bi morale ureditve financiranja zagotoviti stabilno, raznovrstno, preudarno in zadostno financiranje, ki bo zadevnim subjektom omogočilo neodvisno in učinkovito izpolnjevanje njihovih nalog v zvezi z Unijo ali v javnem interesu. Ti subjekti bi morali razkriti razčlenitev zneskov financiranja iz drugih virov.

| (24) | Komisija bi morala ob upoštevanju razvoja dogodkov po priporočilih iz poročila posebnega svetovalca predložiti marca 2014 in od leta 2015 vsako leto najpozneje junija poročila o napredku EFRAG pri izvajanju reform njegovega upravljanja. IASB je začel pregled konceptualnega okvira. Komisija bi morala po izdaji spremenjenega konceptualnega okvira poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o morebitnih spremembah tega okvira in razlogih zanje, pri tem pa se zlasti osredotočiti na koncepta previdnosti in zanesljivosti ter zagotoviti, da bo upoštevana resnični in pošteni prikaz, kakor je določen v Direktivi 2013/34/EU. Upravičenci bi morali zagotoviti učinkovito in gospodarno rabo javnih sredstev, vključno s potnimi in s tem povezanimi stroški. |
| --- | --- |

(24)

Komisija bi morala ob upoštevanju razvoja dogodkov po priporočilih iz poročila posebnega svetovalca predložiti marca 2014 in od leta 2015 vsako leto najpozneje junija poročila o napredku EFRAG pri izvajanju reform njegovega upravljanja. IASB je začel pregled konceptualnega okvira. Komisija bi morala po izdaji spremenjenega konceptualnega okvira poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o morebitnih spremembah tega okvira in razlogih zanje, pri tem pa se zlasti osredotočiti na koncepta previdnosti in zanesljivosti ter zagotoviti, da bo upoštevana resnični in pošteni prikaz, kakor je določen v Direktivi 2013/34/EU. Upravičenci bi morali zagotoviti učinkovito in gospodarno rabo javnih sredstev, vključno s potnimi in s tem povezanimi stroški.

| (25) | Program bi moral nadomestiti prejšnji program sofinanciranja za upravičence. Zato bi bilo treba zaradi pravne varnosti Sklep št. 716/2009/ES razveljaviti. |
| --- | --- |

(25)

Program bi moral nadomestiti prejšnji program sofinanciranja za upravičence. Zato bi bilo treba zaradi pravne varnosti Sklep št. 716/2009/ES razveljaviti.

| (26) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve programa Unije za obdobje 2014–2020 za podporo dejavnostim subjektov, ki prispevajo k doseganju ciljev politik Unije v zvezi z računovodskim poročanjem in revizijo, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(26)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve programa Unije za obdobje 2014–2020 za podporo dejavnostim subjektov, ki prispevajo k doseganju ciljev politik Unije v zvezi z računovodskim poročanjem in revizijo, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (27) | Vsakršno financiranje novih upravičencev, tudi če so neposredni nasledniki enega od upravičencev iz te uredbe, bi morala odobriti Evropski parlament in Svet v skladu s členom 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(27)

Vsakršno financiranje novih upravičencev, tudi če so neposredni nasledniki enega od upravičencev iz te uredbe, bi morala odobriti Evropski parlament in Svet v skladu s členom 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (28) | Obdobje uporabe te uredbe je primerno prilagoditi obdobju uporabe Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (12). Zato bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 – |
| --- | --- |

(28)

Obdobje uporabe te uredbe je primerno prilagoditi obdobju uporabe Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (12). Zato bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Vzpostavi se program Unije (v nadaljnjem besedilu: program) za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 za podporo dejavnostim subjektov, ki prispevajo k doseganju ciljev politik Unije v zvezi z računovodskim poročanjem in revizijo.

2.   Program zajema dejavnosti za pripravo ali zagotavljanje prispevka k razvoju standardov, za uporabo, ocenjevanje ali spremljanje standardov ali za nadzor nad postopki določanja standardov, kar podpira izvajanje politik Unije na področju računovodskega poročanja in revizije, ki jih opravljajo Fundacija MSRP, EFRAG ali PIOB.

Člen 2

Cilj

Cilj programa je izboljšati pogoje učinkovitega delovanja notranjega trga s podpiranjem preglednega in neodvisnega razvoja mednarodnih standardov računovodskega poročanja in revidiranja.

Člen 3

Upravičenci

1.   Do programa so upravičeni:

| (a) | na področju računovodskega poročanja:






  (i) | EFRAG v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2016; |
| --- | --- | --- |

(a)

na področju računovodskega poročanja:

(i)

EFRAG v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2016;

| (ii) | Fundacija MSRP; |
| --- | --- |

(ii)

Fundacija MSRP;

| (b) | na področju revizije: PIOB. |
| --- | --- |

(b)

na področju revizije: PIOB.

2.   Subjekti, ki delujejo na področju računovodskega poročanja in revizije, ki prejemajo finančna sredstva Unije prek programa, so dolžni skrbeti za svojo neodvisnost ter za gospodarno in učinkovito porabo javnih sredstev, ne glede na vire, iz katerih se financirajo.

Člen 4

Dodeljevanje nepovratnih sredstev

Financiranje na podlagi programa se zagotovi v obliki nepovratnih sredstev za poslovanje, dodeljenih na letni osnovi.

Člen 5

Preglednost

Vsak upravičenec do financiranja iz programa na javno dostopnem mestu, kot je spletna stran, publikacija ali letno poročilo, navede, da je prejel finančna sredstva iz proračuna Unije, objavi pa tudi razčlenitev zneskov financiranja iz drugih virov.

Člen 6

Finančne določbe

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2014–2020 znašajo 43 176 000 EUR v tekočih cenah.

2.   Evropski parlament in Svet odobrita letne odobritve v okviru omejitev iz večletnega finančnega okvira.

3.   Okvirna razčlenitev finančnih sredstev iz odstavka 1 za tri upravičence je naslednja:

| (a) | za EFRAG: 9 303 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

za EFRAG: 9 303 000 EUR;

| (b) | za Fundacijo MSRP: 31 632 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

za Fundacijo MSRP: 31 632 000 EUR;

| (c) | za PIOB: 2 241 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

za PIOB: 2 241 000 EUR.

Člen 7

Izvajanje programa

Komisija izvaja program s pripravo letnih delovnih programov v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. Vsak letni delovni program uresniči cilj programa, kakor je določen v členu 2 te uredbe, tako da določi naslednje:

| (a) | pričakovane rezultate; |
| --- | --- |

(a)

pričakovane rezultate;

| (b) | razčlenitev proračuna za vsakega upravičenca v skladu z okvirnimi zneski, določenimi v členu 6(3). |
| --- | --- |

(b)

razčlenitev proračuna za vsakega upravičenca v skladu z okvirnimi zneski, določenimi v členu 6(3).

Za zagotovitev preglednosti letni delovni program s sklicevanjem navede tudi cilje, določene v členu 2, metodo izvajanja, določeno v členu 4, in ugotovitve poročil.

Komisija sprejme letne delovne programe z izvedbenimi akti.

Člen 8

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju dejavnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugemu protipravnemu ravnanju z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.

2.   Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pristojni za revizijo na podlagi dokumentacije in preglede na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Evropske unije na podlagi programa.

Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: OLAF) lahko opravi preglede na kraju samem in inšpekcije pri gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva takšno financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (13), da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali s pogodbo o financiranju s strani Unije prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

Brez poseganja v prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, v sporazumih o nepovratnih sredstvih, v sklepih o nepovratnih sredstvih in v pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov na kraju samem in inšpekcij.

Člen 9

Ocenjevanje

1.   Komisija do 31. marca 2014 predloži prvo poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o potrebnih reformah upravljanja na področju računovodskih in finančnih informacij v zvezi z EFRAG, pri čemer med drugim upošteva razvoj dogodkov po priporočilih iz poročila posebnega svetovalca, in o ukrepih, ki jih je EFRAG že sprejel za izvajanje teh reform.

2.   Komisija do 31. decembra 2014 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o ugotovitvah ocene Uredbe (ES) št. 1606/2002, ki ga je opravila Komisija, v katerega po potrebi vključi predloge za spremembo navedene uredbe z namenom izboljšanja njenega delovanja, pa tudi o ureditvah upravljanja vseh ustreznih institucij.

3.   Komisija od leta 2015 dalje pripravi letno poročilo o dejavnosti Fundacije MSRP v zvezi z razvojem MSRP, PIOB in EFRAG.

4.   V zvezi s Fundacijo MSRP poročilo iz odstavka 3 obravnava njene dejavnosti in zlasti splošna načela, po katerih so bili razviti novi standardi. Poročilo vsebuje tudi informacije o tem, ali MSRP ustrezno upoštevajo različne poslovne modele, odražajo dejanske posledice ekonomskih transakcij, ali niso prezapleteni in ali preprečujejo umetne pristranske podatke zaradi kratkoročnih gibanj in nestanovitnosti.

Po izdaji spremenjenega konceptualnega okvira poročilo obravnava morebitne spremembe konceptualnega okvira s posebnim poudarkom na konceptih previdnosti in zanesljivosti.

5.   V zvezi s PIOB ali organizacijo, ki bi ga nasledila, poročilo iz odstavka 3 obravnava gibanje raznolikosti pri financiranju. Če prispevek IFAC v določenem letu presega dve tretjini skupnega letnega financiranja PIOB, Komisija predlaga omejitev letnega prispevka za to leto na največ 300 000 EUR.

6.   V zvezi z EFRAG poročilo iz odstavka 3 obravnava naslednje:

| (a) | ali EFRAG pri svojem delu v zvezi z mednarodnimi računovodskimi standardi primerno upošteva zahtevo iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002, zlasti pri ocenjevanju, ali so novi ali spremenjeni MSRP skladni z načelom resničnega in poštenega prikaza in ali spodbujajo evropsko javno dobro; |
| --- | --- |

(a)

ali EFRAG pri svojem delu v zvezi z mednarodnimi računovodskimi standardi primerno upošteva zahtevo iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002, zlasti pri ocenjevanju, ali so novi ali spremenjeni MSRP skladni z načelom resničnega in poštenega prikaza in ali spodbujajo evropsko javno dobro;

| (b) | ali EFRAG v svojem tehničnem delu v zvezi s MSRP zagotavlja primerno oceno dejstva, ali novi ali spremenjeni mednarodni računovodski standardi ali osnutki teh standardov, ki jih je razvil odbor IASB, temeljijo na dokazih in ustrezajo potrebam Unije, ob upoštevanju raznolikosti računovodskih in gospodarskih modelov in pogledov v Uniji, ter |
| --- | --- |

(b)

ali EFRAG v svojem tehničnem delu v zvezi s MSRP zagotavlja primerno oceno dejstva, ali novi ali spremenjeni mednarodni računovodski standardi ali osnutki teh standardov, ki jih je razvil odbor IASB, temeljijo na dokazih in ustrezajo potrebam Unije, ob upoštevanju raznolikosti računovodskih in gospodarskih modelov in pogledov v Uniji, ter

| (c) | napredek EFRAG pri izvajanju reform njegovega upravljanja ob upoštevanju razvoja dogodkov po priporočilih iz poročila posebnega svetovalca. |
| --- | --- |

(c)

napredek EFRAG pri izvajanju reform njegovega upravljanja ob upoštevanju razvoja dogodkov po priporočilih iz poročila posebnega svetovalca.

Komisija po potrebi predloži zakonodajni predlog za nadaljnje financiranje EFRAG po 31. decembru 2016.

7.   Komisija poročilo iz odstavka 3 najpozneje do 30. junija vsakega leta posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

8.   Komisija najpozneje dvanajst mesecev pred koncem programa Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uresničevanju cilja programa. V poročilu se oceni vsaj splošna ustreznost in skladnost programa, učinkovitost njegovega izvajanja ter splošna učinkovitost delovnih programov upravičencev in učinkovitost posameznih delovnih programov upravičencev v smislu uresničevanja cilja iz člena 2.

9.   Komisija pošlje poročila iz tega člena v vednost Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru.

Člen 10

Razveljavitev

Sklep št. 716/2009/ES se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.

Člen 11

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, dne 3. aprila 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL C 161, 6.6.2013, str. 64.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 24. marca 2014.

2

(3)  Sklep št. 716/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o vzpostavitvi programa Skupnosti za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije (UL L 253, 25.9.2009, str. 8).

3

(4)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2012 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (UL L 243, 11.9.2002, str. 1).

6

(7)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

7

(8)  Direktiva 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87).

8

(9)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

9

(10)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

10

(11)  Delegirana uredba Komisije (EU, Euratom) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

11

(12)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

12

(13)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

13

---

| 8.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 105/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 105/9

---

UREDBA (EU) št. 259/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 3. aprila 2014

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 77(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sestava seznamov tretjih držav iz prilog I in II k Uredbi Sveta (ES) št. 539/2001 (2) bi morala biti in ostati skladna z merili iz navedene uredbe. Tretje države, za katere so se razmere glede teh meril spremenile, bi bilo treba prenesti iz ene priloge v drugo. |
| --- | --- |

(1)

Sestava seznamov tretjih držav iz prilog I in II k Uredbi Sveta (ES) št. 539/2001 (2) bi morala biti in ostati skladna z merili iz navedene uredbe. Tretje države, za katere so se razmere glede teh meril spremenile, bi bilo treba prenesti iz ene priloge v drugo.

| (2) | V skladu s skupno izjavo, odobreno na vrhu vzhodnega partnerstva v Pragi 7. maja 2009, in dejstvom, da je Republika Moldavija dovršila svoj akcijski načrt za liberalizacijo vizumskega režima, Komisija meni, da Republika Moldavija izpolnjuje vsa merila, določena v akcijskem načrtu za liberalizacijo vizumskega režima. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s skupno izjavo, odobreno na vrhu vzhodnega partnerstva v Pragi 7. maja 2009, in dejstvom, da je Republika Moldavija dovršila svoj akcijski načrt za liberalizacijo vizumskega režima, Komisija meni, da Republika Moldavija izpolnjuje vsa merila, določena v akcijskem načrtu za liberalizacijo vizumskega režima.

| (3) | Glede na to, da Republika Moldavija izpolnjuje vsa merila, bi jo bilo treba prenesti v Prilogo II k Uredbi (ES) št. 539/2001. Ta oprostitev vizumske obveznosti bi se morala uporabljati le za imetnike biometričnih potnih listov, ki jih je izdala Republika Moldavija v skladu s standardi Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO). |
| --- | --- |

(3)

Glede na to, da Republika Moldavija izpolnjuje vsa merila, bi jo bilo treba prenesti v Prilogo II k Uredbi (ES) št. 539/2001. Ta oprostitev vizumske obveznosti bi se morala uporabljati le za imetnike biometričnih potnih listov, ki jih je izdala Republika Moldavija v skladu s standardi Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO).

| (4) | Za Islandijo in Norveško ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (3), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (4). |
| --- | --- |

(4)

Za Islandijo in Norveško ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (3), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (4).

| (5) | Za Švico ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (5), ki spadajo na področje iz točk B in C člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (6). |
| --- | --- |

(5)

Za Švico ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (5), ki spadajo na področje iz točk B in C člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (6).

| (6) | Za Lihtenštajn ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (7), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (8). |
| --- | --- |

(6)

Za Lihtenštajn ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (7), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (8).

| (7) | Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (9); Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (9); Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

| (8) | Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (10); Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (10); Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (9) | Za Ciper ta uredba predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(1) Akta o pristopu iz leta 2003. |
| --- | --- |

(9)

Za Ciper ta uredba predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(1) Akta o pristopu iz leta 2003.

| (10) | Za Bolgarijo in Romunijo ta uredba predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2005. |
| --- | --- |

(10)

Za Bolgarijo in Romunijo ta uredba predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2005.

| (11) | Za Hrvaško ta uredba predstavlja akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je z njim kako drugače povezan, v smislu člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2011. |
| --- | --- |

(11)

Za Hrvaško ta uredba predstavlja akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je z njim kako drugače povezan, v smislu člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2011.

| (12) | Uredbo Sveta (ES) št. 539/2001 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(12)

Uredbo Sveta (ES) št. 539/2001 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 539/2001 se spremeni:

| 1. | v delu 1 Priloge I se sklic na Moldavijo črta; |
| --- | --- |

1.

v delu 1 Priloge I se sklic na Moldavijo črta;

| 2. | v delu 1 Priloge II se vstavi:
  „Republika Moldavija (11)


  (11)  Oprostitev vizumske obveznosti bo omejena na imetnike biometričnih potnih listov, izdanih v skladu s standardi Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO).“" |
| --- | --- |

2.

v delu 1 Priloge II se vstavi:

„Republika Moldavija (11)

(11)  Oprostitev vizumske obveznosti bo omejena na imetnike biometričnih potnih listov, izdanih v skladu s standardi Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO).“"

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, dne 3. aprila 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 14. marca 2014.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

2

(3)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

3

(4)  Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

4

(5)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

5

(6)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

6

(7)  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

7

(8)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

8

(9)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

9

(10)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

10

---

Popravki

| 8.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 105/12

---

Popravek Uredbe (EU) št. 251/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91

(
  Uradni list Evropske unije L 84 z dne 20. marca 2014
  )

Stran 26, točki 2 in 3 člena 36:

besedilo:

„(...) pred 27. marcem 2014, (...)“

se glasi:

„(...) pred 28. marcem 2015, (...)“.

---