# Jurnalul Oficial L 30/2014

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2014.030.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 30 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5731 ianuarie 2014 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2014.030.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 30

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5731 ianuarie 2014

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | 2014/13/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 11 decembrie 2013 privind confirmarea măsurilor propuse de Regatul Unit pentru protecția ecosistemelor marine în zonele de conservare Haisborough Hammond & Winterton, Start Point to Plymouth Sound & Eddystone și Land’s End & Cape Bank
  [notificată cu numărul C(2013) 9003] | 1 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

2014/13/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 11 decembrie 2013 privind confirmarea măsurilor propuse de Regatul Unit pentru protecția ecosistemelor marine în zonele de conservare Haisborough Hammond & Winterton, Start Point to Plymouth Sound & Eddystone și Land’s End & Cape Bank
  [notificată cu numărul C(2013) 9003]

[notificată cu numărul C(2013) 9003]

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 31.1.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 30/1

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 11 decembrie 2013

privind confirmarea măsurilor propuse de Regatul Unit pentru protecția ecosistemelor marine în zonele de conservare Haisborough Hammond & Winterton, Start Point to Plymouth Sound & Eddystone și Land’s End & Cape Bank

[notificată cu numărul C(2013) 9003]

(Numai textele în limbile engleză, franceză și neerlandeză sunt autentice)

(2014/13/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 9 coroborat cu articolul 8 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (2) prevede posibilitatea desemnării unor zone de conservare specifice la nivelul UE. Această directivă impune statelor membre, în temeiul articolelor 3 și 4, să instituie zone de conservare speciale, iar în temeiul articolului 6, să adopte măsurile necesare pentru a proteja aceste situri de perturbări și deteriorări. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (2) prevede posibilitatea desemnării unor zone de conservare specifice la nivelul UE. Această directivă impune statelor membre, în temeiul articolelor 3 și 4, să instituie zone de conservare speciale, iar în temeiul articolului 6, să adopte măsurile necesare pentru a proteja aceste situri de perturbări și deteriorări.

| (2) | Prin Decizia de punere în aplicare 2012/13/UE (3) a Comisiei, zonele numite Haisborough Hammond & Winterton (UK0030369), Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (UK0030373) și Land’s End & Cape Bank (UK0030375) au fost incluse pe lista siturilor de importanță comunitară în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Directiva 92/43/CEE. |
| --- | --- |

(2)

Prin Decizia de punere în aplicare 2012/13/UE (3) a Comisiei, zonele numite Haisborough Hammond & Winterton (UK0030369), Start Point to Plymouth Sound & Eddystone (UK0030373) și Land’s End & Cape Bank (UK0030375) au fost incluse pe lista siturilor de importanță comunitară în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Directiva 92/43/CEE.

| (3) | Măsurile privind conservarea, gestionarea și exploatarea resurselor acvatice vii sunt supuse normelor politicii comune în domeniul pescuitului. |
| --- | --- |

(3)

Măsurile privind conservarea, gestionarea și exploatarea resurselor acvatice vii sunt supuse normelor politicii comune în domeniul pescuitului.

| (4) | Articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 permite statelor membre să adopte măsuri nediscriminatorii pentru reducerea efectului pescuitului asupra conservării ecosistemelor marine în limita de 12 mile marine de la baza țărmului, cu condiția ca Uniunea să nu fi adoptat măsuri specifice de conservare sau gestionare pentru zona respectivă. Directiva 92/43/CEE impune adoptarea măsurilor de conservare necesare pentru protejarea siturilor vizate. Măsurile luate de statele membre trebuie să fie compatibile cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului, conform dispozițiilor articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 și să nu fie mai puțin stricte decât legislația existentă a Uniunii. Atunci când ele afectează nave de pescuit ale altor state membre, măsurile trebuie notificate Comisiei, statelor membre și consiliilor consultative regionale competente, ele trebuind să fie ulterior confirmate de către Comisie. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 permite statelor membre să adopte măsuri nediscriminatorii pentru reducerea efectului pescuitului asupra conservării ecosistemelor marine în limita de 12 mile marine de la baza țărmului, cu condiția ca Uniunea să nu fi adoptat măsuri specifice de conservare sau gestionare pentru zona respectivă. Directiva 92/43/CEE impune adoptarea măsurilor de conservare necesare pentru protejarea siturilor vizate. Măsurile luate de statele membre trebuie să fie compatibile cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului, conform dispozițiilor articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 și să nu fie mai puțin stricte decât legislația existentă a Uniunii. Atunci când ele afectează nave de pescuit ale altor state membre, măsurile trebuie notificate Comisiei, statelor membre și consiliilor consultative regionale competente, ele trebuind să fie ulterior confirmate de către Comisie.

| (5) | La 18 noiembrie 2013, Regatul Unit a notificat Consiliului consultativ regional pentru Marea Nordului, Consiliului consultativ regional pentru apele nord-vestice și Comisiei Europene, precum și Belgiei și Franței, în calitatea lor de state membre vizate, măsurile pe care intenționează să le adopte în cele trei zone de conservare menționate mai sus. |
| --- | --- |

(5)

La 18 noiembrie 2013, Regatul Unit a notificat Consiliului consultativ regional pentru Marea Nordului, Consiliului consultativ regional pentru apele nord-vestice și Comisiei Europene, precum și Belgiei și Franței, în calitatea lor de state membre vizate, măsurile pe care intenționează să le adopte în cele trei zone de conservare menționate mai sus.

| (6) | Măsurile propuse de Regatul Unit pe baza Directivei 92/43/CEE instituie o zonificare a celor trei zone de conservare și prevăd interzicerea utilizării uneltelor de pescuit de fund tractate în zone specificate, în fiecare dintre cele trei zone de conservare desemnate. În sensul prezentei decizii, Regatul Unit definește uneltele de pescuit de fund tractate ca fiind orice unealtă de pescuit împinsă sau trasă prin apă care vine în contact cu fundul mării. Acestea includ traulele demersale cu panouri și traulele demersale laterale, precum și dragele tractate și dragele de aspirație. |
| --- | --- |

(6)

Măsurile propuse de Regatul Unit pe baza Directivei 92/43/CEE instituie o zonificare a celor trei zone de conservare și prevăd interzicerea utilizării uneltelor de pescuit de fund tractate în zone specificate, în fiecare dintre cele trei zone de conservare desemnate. În sensul prezentei decizii, Regatul Unit definește uneltele de pescuit de fund tractate ca fiind orice unealtă de pescuit împinsă sau trasă prin apă care vine în contact cu fundul mării. Acestea includ traulele demersale cu panouri și traulele demersale laterale, precum și dragele tractate și dragele de aspirație.

| (7) | Măsurile propuse de Regatul Unit au ca obiectiv susținerea implementării Directivei 92/43/CEE și sunt compatibile cu obiectivele enunțate la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, și anume cu principiul abordării atente, care trebuie urmat atunci când se iau măsuri menite să protejeze și să conserve resursele acvatice vii. |
| --- | --- |

(7)

Măsurile propuse de Regatul Unit au ca obiectiv susținerea implementării Directivei 92/43/CEE și sunt compatibile cu obiectivele enunțate la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, și anume cu principiul abordării atente, care trebuie urmat atunci când se iau măsuri menite să protejeze și să conserve resursele acvatice vii.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin prezenta, se confirmă măsurile propuse de Regatul Unit pentru protejarea ecosistemelor marine din zonele de conservare Haisborough Hammond & Winterton, Start Point to Plymouth Sound & Eddystone și Land’s End & Cape Bank, conform anexei.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Belgiei, Republicii Franceze și Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.

Adoptată la Bruxelles, 11 decembrie 2013.

Pentru Comisie

Maria DAMANAKI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

1

(2)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

2

(3)  JO L 11, 13.1.2012, p. 1.

3

---

ANEXĂ

EXPUNERE DE MOTIVE PRIVIND NOTIFICAREA A TREI DECIZII DE INTERZICERE A UNELTELOR DE PESCUIT DE FUND TRACTATE ÎN ZONE SPECIFICATE DIN APELE TERITORIALE BRITANICE

Notificare în temeiul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (Jurnalul Oficial L 358, 31.12.2002, p. 59).

CUPRINS

| 1. | Introducere |
| --- | --- |

1.

| 2. | Cadrul juridic al UE |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cadrul juridic englez |
| --- | --- |

3.

| 4. | Abordarea revizuită a gestionării pescuitului în situri marine europene (situri Natura 2000) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Măsuri propuse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Executarea măsurilor |
| --- | --- |

6.

| 7. | Consultarea statelor membre și a consiliilor consultative regionale vizate, precum și a Comisiei Europene |
| --- | --- |

7.

ANEXE

| Anexa I: | Decizie privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Land’s End and Cape Bank (zonă specificată) și graficul corespunzător |
| --- | --- |

Anexa I:

| Anexa II: | Decizie privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (zone specificate) și graficul corespunzător |
| --- | --- |

Anexa II:

| Anexa III: | Decizie privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Haisborough, Hammond and Winterton (zone specificate) și graficele corespunzătoare |
| --- | --- |

Anexa III:

| Anexa IV: | Evaluarea impactului deciziei privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Land’s End and Cape Bank (zonă specificată) |
| --- | --- |

Anexa IV:

| Anexa V: | Evaluarea impactului deciziei privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (zone specificate) |
| --- | --- |

Anexa V:

| Anexa VI: | Evaluarea impactului deciziei privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Haisborough, Hammond and Winterton (zone specificate) |
| --- | --- |

Anexa VI:

1.   INTRODUCERE

Guvernul britanic intenționează să ia măsuri pentru a interzice activitățile de pescuit de fund cu unelte tractate în zonele specificate, pentru a proteja recifurile desemnate în anexa I aparținând anumitor situri marine Natura 2000 din Marea Britanie. Pentru a putea aplica aceste măsuri tuturor navelor, inclusiv navelor de pescuit ale altor state membre ale UE, Regatul Unit respectă procedurile prevăzute la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 2371/2002. Măsurile pe care Regatul Unit intenționează să le ia și statele membre afectate de acestea sunt următoarele:

| — | Decizie privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Land’s End and Cape Bank (zonă specificată) – Franța și Belgia (anexa I) |
| --- | --- |

—

Decizie privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Land’s End and Cape Bank (zonă specificată) – Franța și Belgia (anexa I)

| — | Decizie privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (zone specificate) – Franța și Belgia (anexa II) |
| --- | --- |

—

Decizie privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (zone specificate) – Franța și Belgia (anexa II)

| — | Decizie privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Haisborough, Hammond and Winterton (zone specificate) – Belgia (anexa III) |
| --- | --- |

—

Decizie privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Haisborough, Hammond and Winterton (zone specificate) – Belgia (anexa III)

2.   CADRUL JURIDIC AL UE

2.1.   Articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 (Regulamentul de bază privind politica comună în domeniul pescuitului)

Articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 permite statelor membre să adopte măsuri nediscriminatorii pentru reducerea efectului pescuitului asupra conservării ecosistemelor marine în limita de 12 mile marine de la baza țărmului, cu condiția ca Uniunea să nu fi adoptat măsuri specifice de conservare și gestionare pentru zona respectivă.

Măsurile luate de statele membre trebuie să fie compatibile cu obiectivele prevăzute la articolul 2 și să nu fie mai puțin stricte decât legislația existentă a Uniunii.

Dacă măsurile unui stat membru riscă să afecteze navele de pescuit ale altor state membre, acestea trebuie adoptate numai după ce proiectul de măsuri, însoțit de o expunere de motive, a fost transmis spre consultare Comisiei, statelor membre și consiliilor consultative regionale (CCR) vizate.

Scopul măsurilor propuse de Regatul Unit este de a reduce la minimum efectul pescuitului asupra conservării ecosistemelor marine, prin protejarea formațiunilor recifale desemnate în anexa I la Directiva Consiliului 92/43/CEE de deteriorarea provocată de impactul uneltelor de pescuit de fund tractate.

Trebuie menționat, de asemenea, că Uniunea nu a adoptat măsuri care să vizeze în mod specific conservarea ecosistemelor marine pentru respectivele situri marine Natura 2000.

2.2.   Accesul la apele teritoriale ale Regatului Unit

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 stabilește drepturile de acces ale navelor din alte state membre la apele teritoriale britanice (între 6 și 12 mile marine de la baza țărmului din 1983).

Navele franceze și belgiene au acces la pescuitul de pești demersali în zone care includ siturile de importanță comunitară (SIC) (1) denumite Land’s End & Cape Bank și Start Point to Plymouth Sound & Eddystone. De asemenea, navele belgiene au acces la pescuitul de pești demersali în zona care cuprinde situl de importanță comunitară Haisborough, Hammond & Winterton.

3.   CADRUL JURIDIC ENGLEZ

3.1   Legea din 2009 privind accesul la mare și la litoral (Marine and Coastal Access Act 2009, MaCCA)

Secțiunile 129-133 din MaCCA conferă Organizației de gestionare marină (Marine Management Organisation – MMO), competența de a adopta decizii pe teritoriul Angliei, până la 12 mile marine de la linia țărmului Regatului Unit, pentru promovarea obiectivelor de conservare a zonelor de conservare marine (ZCM, un tip de zonă marină protejată).

3.2   Regulamentele privind conservarea habitatelor și a speciilor din 2010 (Regulamentele privind habitatele)

Secțiunea 38 din Regulamentele privind habitatele extinde competența MMO de a stabili decizii în temeiul MaCCA, abilitând MMO să stabilească decizii pentru protecția unui sit marin european (sit marin Natura 2000) în Anglia.

4.   ABORDAREA REVIZUITĂ PRIVIND GESTIONAREA PESCUITULUI COMERCIAL ÎN SITURI MARINE EUROPENE (SITURI NATURA 2000)

La 14 august 2012, Departamentul pentru mediu, alimentație și afaceri rurale (DEFRA) a anunțat o abordare revizuită privind gestionarea pescuitului comercial în situri marine europene (2) (situri marine Natura 2000) în apele britanice. Abordarea revizuită a fost elaborată și este pusă în aplicare în strânsă colaborare cu Grupul de gestionare a pescuitului în situri marine europene (Fisheries in European Marine Site Implementation Group), care include reprezentanți din industria pescuitului, ONG-uri de protecție a mediului și consilieri științifici în domeniul marin și piscicol.

În cadrul abordării revizuite, a fost efectuată o evaluare generică a riscurilor interacțiunilor între toate activitățile de pescuit comercial și toate formațiunile desemnate ale siturilor marine Natura 2000 din apele englezești. Rezultatele evaluării au fost reunite și afișate într-o matrice (3). În această matrice, interacțiunile la nivelul activităților/formațiunilor au fost clasificate în categoriile roșu, portocaliu, verde sau albastru. Clasificarea în categoria roșu indică prezența unui risc ridicat de deteriorare a formațiunii vizate. Pentru a se asigura că riscul de deteriorare a formațiunii este îndepărtat și pentru a garanta astfel respectarea articolului 6 din Directiva 92/43/CEE a Consiliului („Directiva Habitate”), autoritățile de reglementare din Regatul Unit sunt obligate să introducă măsuri de gestionare pentru a interzice activitățile care au ca rezultat astfel de interacțiuni până la sfârșitul anului 2013. Rezultatele matricei au făcut obiectul unei evaluări independente efectuate de Centrul pentru mediu, pescuit și științe acvicole (Centre for Environment, Fisheries, and Aquaculture Science, Cefas) (4).

Măsurile propuse care fac obiectul prezentei notificări vizează gestionarea interacțiunilor cu risc ridicat (și anume, din categoria roșu).Pentru interacțiunile clasificate în categoria portocaliu există un grad mai mare de incertitudine în ceea ce privește riscul și, prin urmare, vor fi necesare evaluări la nivelul sitului pentru a se determina în ce măsură se impune o gestionare a activităților pentru protejarea formațiunilor. Evaluările vor avea loc în perioada 2014-2016 și, în cazul în care sunt necesare măsuri de gestionare, acestea vor fi introduse până la sfârșitul anului 2016. Evaluarea interacțiunilor din categoria portocaliu trebuie să ia în considerare efectele combinate ale interacțiunilor care, prin ele însele, sunt foarte puțin probabil să afecteze realizarea obiectivului de conservare a formațiunii (în matrice, ele sunt clasificate în categoria verde).O clasificare în categoria albastru indică faptul că nu există o interacțiune posibilă și, prin urmare, nu este necesară o evaluare suplimentară.

5.   MĂSURI PROPUSE

Măsurile propuse interzic utilizarea uneltelor de pescuit de fund tractate în zonele specificate (anexele I-III). Uneltele de pescuit de fund tractate cuprind orice unealtă de pescuit împinsă sau trasă prin apă, care atinge fundul mării. Acestea includ traulele demersale cu panouri, traule demersale laterale, precum și dragele tractate și dragele de aspirație.

Interacțiunile dintre aceste formațiuni recifale și uneltele de pescuit de fund tractate au fost selectate pentru a fi protejate deoarece ele au fost identificate ca prezentând un risc ridicat de deteriorare a formațiunilor. Alte interacțiuni care au loc în siturile marine Natura 2000 (de exemplu, între uneltele de fund tractate și bancurile de nisip) vor face obiectul unei evaluări a impactului realizate pentru fiecare sit în parte (după cum s-a explicat mai sus), iar până la sfârșitul anului 2016, vor fi introduse măsuri de gestionare adecvate pentru interacțiunile respective.

Pentru fiecare măsură propusă, s-a elaborat o evaluare a impactului (EI), pentru a se identifica toate efectele economice generate (anexele IV-VI).

6.   EXECUTAREA MĂSURILOR

În ceea ce privește executarea măsurilor de gestionare a siturilor marine europene, MMO va adopta o abordare bazată pe informații și pe analiza riscurilor.

În cazul în care informațiile sugerează o neconformitate sau un risc de neconformitate cu una dintre măsurile de gestionare, MMO va elabora o strategie de executare specifică nevoilor zonei marine protejate în cauză și, acolo unde este necesar, va aloca resursele corespunzătoare. Aceasta poate include prezența marinei, supraveghere aeriană sau operațiuni comune executate împreună cu alte agenții (de exemplu IFCA, UK Border Force, Agenția de Mediu sau alte organisme de reglementare ale statelor membre). MMO va coordona toate operațiunile comune, iar frecvența și intensitatea executării măsurilor vor fi stabilite în funcție de riscuri; se va putea apela, de asemenea, la măsuri de monitorizare pentru a impune navelor să își raporteze poziția.

Informații suplimentare cu privire la procedura de executare bazată pe riscuri, aplicată de MMO, pot fi consultate la adresa: http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

Principiile conform cărora MMO va reglementa zonele marine protejate sunt stabilite prin legea din 2006 privind reforma legislativă și reglementară (Legislative and Regulatory Reform Act 2006) și prin Codul de conformitate al autorităților de reglementare (Regulators' Compliance Code), ele vizând garantarea faptului că toate acțiunile întreprinse de MMO sunt proporționate, responsabile, consecvente, transparente și orientate. Mai multe informații pot fi consultate în Strategia de executare și de conformitate a MMO, la adresa: http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

7.   CONSULTAREA STATELOR MEMBRE ȘI A CONSILIILOR CONSULTATIVE REGIONALE VIZATE, PRECUM ȘI A COMISIEI EUROPENE

Statele membre vizate de măsurile propuse sunt Franța și Belgia. Consiliile consultative regionale în cauză sunt CCR al Mării Nordului (pentru SIC denumit Haisborough, Hammond & Winterton) și CCR pentru apele nord-vestice (pentru SIC denumite Land’s End & Cape Bank și SIC Start Point to Plymouth Sound & Eddystone).

Pe durata consultărilor neoficiale, autoritățile în domeniul pescuitului din Franța și Belgia au fost contactate pentru a se discuta propunerile Regatului Unit. Atât autoritățile în domeniul pescuitului ale ambelor țări, cât și reprezentanții vizați ai sectorului halieutic din Franța și Belgia și consiliile consultative regionale în cauză au fost consultați, în perioada 10 septembrie – 22 octombrie 2013.

7.1   Datele la care au avut loc consultările

Între 9 iunie și 15 august 2013 au avut loc consultări preliminare cu privire la măsurile propuse. Consultarea publică pe marginea acestor măsuri, procedură impusă de legislația Regatului Unit, a avut loc între 10 septembrie și 22 octombrie 2013. Notificarea oficială, prevăzută la articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, va fi transmisă până la 18 noiembrie 2013.

Organizația de gestionare marină (Marine Management Organisation, MMO) a scris autorităților în domeniul pescuitului din Franța (Direction des pêches maritimes et de l’aquaculture și Agence des aires marine protégées) și din Belgia (Dienst Zeevisserij) la 7 iunie 2013, invitându-le să dezbată propunerile britanice cu reprezentanții autorităților în domeniul pescuitului competente și cu cei ai industriei halieutice.

La 12 iulie 2013 a fost organizată o întâlnire între MMO, Dienst Zeevisserij (autoritățile belgiene în domeniul pescuitului), Redescentrale (organizația belgiană a producătorilor de pește) și alți reprezentanți ai industriei belgiene a pescuitului.

Autoritățile franceze au răspuns Organizației de gestionare marină pe 9 iulie 2013, propunând o întâlnire în luna septembrie. La 27 septembrie 2013 a fost organizată o întâlnire între MMO, Direction des pêches maritimes et de l’aquaculture (autoritățile franceze în domeniul pescuitului), Comité national des pêches maritimes et des élevages marins (CNPMEM: reprezentanții industriei naționale franceze a pescuitului) și diverși reprezentanți la nivel regional ai industriei pescuitului din Franța.

MMO a scris celor două consilii consultative regionale în data de 10 septembrie 2013, invitându-le să comenteze cu privire la consultarea publică. Acest demers a fost urmat de convorbiri telefonice cu secretariatele ambelor instituții, din care a rezultat că cele două CCR nu vor oferi un răspuns unitar la consultarea publică, ci vor comunica propriilor membri detaliile consultării, astfel încât aceștia să poată răspunde individual, în eventualitatea în care ar dori să facă acest lucru.

7.2   Răspunsurile primite în urma consultării publice și reacția MMO

În urma consultării publice, nu s-a primit niciun răspuns, nici din partea autorităților franceze sau belgiene, nici din partea comitetelor consultative în cauză. S-au primit răspunsuri din partea Redescentrale și a CNPMEM la consultarea publică privind navele aparținând altor state membre.

7.3   Schimburi de corespondență între Regatul Unit și Comisia Europeană

DEFRA a scris Comisiei Europene la data de 20 iunie pentru a transmite o actualizare a măsurilor MMO propuse. Aceasta conținea o hartă a formațiunilor din anexa 1 care necesitau măsuri de protecție. La data de 18 septembrie 2013 a fost stabilită o întâlnire între DEFRA, MMO și Comisia Europeană, pentru a se face precizări suplimentare în legătură cu propunerile MMO.

ANEXA I

ORGANIZAȚIA DE GESTIONARE MARINĂ

LEGEA DIN 2009 PRIVIND ACCESUL LA MARE ȘI LA LITORAL (2009 c.23)

DECIZIE PRIVIND UNELTELE DE PESCUIT DE FUND TRACTATE AFERENTĂ SITULUI MARIN EUROPEAN LAND’S END AND CAPE BANK (ZONĂ SPECIFICATĂ)

Organizația de gestionare marină (5), în exercitarea competențelor conferite prin Regulamentul 38 privind conservarea habitatelor, Regulamentele privind speciile din 2010 (6) și secțiunea 129 din Legea din 2009 privind accesul la mare și la litoral (7), având în vedere faptul că:

| — | a depus copii ale proiectului de decizie în locuri convenabile pentru efectuarea verificării în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (3) din legea respectivă; |
| --- | --- |

—

a depus copii ale proiectului de decizie în locuri convenabile pentru efectuarea verificării în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (3) din legea respectivă;

| — | a furnizat o copie a proiectului de decizie oricărei persoane care a solicitat acest lucru, în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (4) din legea respectivă; |
| --- | --- |

—

a furnizat o copie a proiectului de decizie oricărei persoane care a solicitat acest lucru, în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (4) din legea respectivă;

| — | a publicat un aviz privind propunerea sa de adoptare a deciziei în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (6) și secțiunea 130 alineatul (7) din legea respectivă; |
| --- | --- |

—

a publicat un aviz privind propunerea sa de adoptare a deciziei în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (6) și secțiunea 130 alineatul (7) din legea respectivă;

| — | a consultat Comisia Europeană, Guvernul Regatului Belgiei, Guvernul Republicii Franceze și Consiliul consultativ regional pentru apele nord-vestice și a primit ulterior confirmarea proiectului de decizie din partea Comisiei, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (8), |
| --- | --- |

—

a consultat Comisia Europeană, Guvernul Regatului Belgiei, Guvernul Republicii Franceze și Consiliul consultativ regional pentru apele nord-vestice și a primit ulterior confirmarea proiectului de decizie din partea Comisiei, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (8),

adoptă prezenta decizie.

Definiție

| 1. | În prezenta decizie, „zonă specificată” înseamnă zona Cape Bank, conform definiției din anexa tehnică. |
| --- | --- |

1.

În prezenta decizie, „zonă specificată” înseamnă zona Cape Bank, conform definiției din anexa tehnică.

Interdicție

| 2. | Nicio persoană nu utilizează unelte de pescuit de fund tractate în zona specificată. |
| --- | --- |

2.

Nicio persoană nu utilizează unelte de pescuit de fund tractate în zona specificată.

Exceptare în scopuri de cercetare, stocare sau reproducere

| 3. | Prezenta decizie nu se aplică persoanelor care efectuează o acțiune ce ar putea altminteri constitui o încălcare a deciziei, dacă acea acțiune este efectuată în temeiul unui acord scris emis de către Organizația de gestionare marină, prin care acțiunea respectivă este autorizată în scopuri de cercetare, stocare sau reproducere. |
| --- | --- |

3.

Prezenta decizie nu se aplică persoanelor care efectuează o acțiune ce ar putea altminteri constitui o încălcare a deciziei, dacă acea acțiune este efectuată în temeiul unui acord scris emis de către Organizația de gestionare marină, prin care acțiunea respectivă este autorizată în scopuri de cercetare, stocare sau reproducere.

Citare

| 4. | Prezenta decizie poate fi citată ca „Land’s End and Cape Bank European Marine Site (Specified Area) Bottom Towed Fishing Gear Byelaw” [Decizia privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Land’s End and Cape Bank (zone specificate)]”. |
| --- | --- |

4.

Prezenta decizie poate fi citată ca „Land’s End and Cape Bank European Marine Site (Specified Area) Bottom Towed Fishing Gear Byelaw” [Decizia privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Land’s End and Cape Bank (zone specificate)]”.

Elaborată sub sigiliul comun al Organizației de gestionare marină

la data de [...] [...] 2013

Ls

Sigiliul comun al Organizației de gestionare marină a fost aplicat pe decizie în prezența:

[nume]

Director executiv al Organizației de gestionare marină

Secretarul de stat pentru mediu, alimentație și afaceri rurale, în exercitarea competenței conferite prin secțiunea 130 alineatul (8) din Legea din 2009 privind accesul la mare și la litoral, confirmă Decizia privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Lands End and Cape Bank (zone specificate) elaborat de Organizația de gestionare marină la data de [...] [...] 2013 și a stabilit că decizia intră în vigoare la data de [...] [...] 2013.

[nume]

[funcție]

Înalt funcționar public, pentru și în numele Secretarului de stat pentru mediu, alimentație și afaceri rurale

Data:

ANEXĂ TEHNICĂ

Definiția zonei Cape Bank

Coordonatele utilizate în prezenta listă se bazează pe date WGS 84, unde „WGS 84” se referă la sistemul geodezic mondial, revizuit în 1984.

„Cape Bank” înseamnă zona delimitată de o linie trasată de la:

| | punctul A (50 de grade 19,969 minute latitudine nordică, 5 grade 43,216 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul A (50 de grade 19,969 minute latitudine nordică, 5 grade 43,216 minute longitudine vestică) la

| | punctul B (50 de grade 16,913 minute latitudine nordică, 5 grade 48,820 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul B (50 de grade 16,913 minute latitudine nordică, 5 grade 48,820 minute longitudine vestică) la

| | punctul C (50 de grade 8,500 minute latitudine nordică, 5 grade 47,338 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul C (50 de grade 8,500 minute latitudine nordică, 5 grade 47,338 minute longitudine vestică) la

| | punctul D (50 de grade 4,747 minute latitudine nordică, 5 grade 48,929 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul D (50 de grade 4,747 minute latitudine nordică, 5 grade 48,929 minute longitudine vestică) la

| | punctul E (50 de grade 11,468 minute latitudine nordică, 5 grade 57,977 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul E (50 de grade 11,468 minute latitudine nordică, 5 grade 57,977 minute longitudine vestică) la

| | punctul F (50 de grade 19,129 minute latitudine nordică, 5 grade 52,099 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul F (50 de grade 19,129 minute latitudine nordică, 5 grade 52,099 minute longitudine vestică) la

| | punctul G (50 de grade 21,159 minute latitudine nordică, 5 grade 44,468 minute longitudine vestică) |
| --- | --- |

punctul G (50 de grade 21,159 minute latitudine nordică, 5 grade 44,468 minute longitudine vestică)

și apoi de la punctul G la punctul A.

Notă explicativă

(Prezenta notă nu face parte din decizie)

Organizația de gestionare marină a elaborat prezenta decizie pentru a asigura că activitățile de pescuit sunt gestionate într-un mod care asigură conformitatea cu cerințele articolului 6 din Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică.

Prezenta decizie protejează grupurile de recife verticale offshore prin interzicerea utilizării de unelte de pescuit de fund tractate în zonele specificate din zona Land’s End and Cape Bank.

Zonele specificate sunt definite la punctul 1 din prezenta decizie și în anexa la aceasta.

Zonele specificate sunt identificate, exclusiv în scopuri ilustrative, pe harta de mai jos.

Image

ANEXA II

ORGANIZAȚIA DE GESTIONARE MARINĂ

LEGEA DIN 2009 PRIVIND ACCESUL LA MARE ȘI LA LITORAL (2009 c.23)

DECIZIE PRIVIND UNELTELE DE PESCUIT DE FUND TRACTATE AFERENTĂ SITULUI MARIN EUROPEAN START POINT TO PLYMOUTH SOUND & EDDYSTONE (ZONE SPECIFICATE)

Organizația de gestionare marină (9), în exercitarea competențelor conferite de Regulamentul 38 privind conservarea habitatelor, Regulamentele privind speciile din 2010 (10) și secțiunea 129 din Legea din 2009 privind accesul la mare și la litoral (11), având în vedere faptul că:

| — | a depus copii ale proiectului de decizie în locuri convenabile pentru efectuarea verificării în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (3) din legea respectivă; |
| --- | --- |

—

a depus copii ale proiectului de decizie în locuri convenabile pentru efectuarea verificării în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (3) din legea respectivă;

| — | a furnizat o copie a proiectului de decizie oricărei persoane care a solicitat acest lucru, în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (4) din legea respectivă; |
| --- | --- |

—

a furnizat o copie a proiectului de decizie oricărei persoane care a solicitat acest lucru, în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (4) din legea respectivă;

| — | a publicat un aviz privind propunerea sa de adoptare a deciziei în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (6) și secțiunea 130 alineatul (7) din legea respectivă; |
| --- | --- |

—

a publicat un aviz privind propunerea sa de adoptare a deciziei în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (6) și secțiunea 130 alineatul (7) din legea respectivă;

| — | a consultat Comisia Europeană, Guvernul Regatului Belgiei, Guvernul Republicii Franceze și Consiliul consultativ regional pentru apele nord-vestice și a primit ulterior confirmarea proiectului de decizie din partea Comisiei, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (12), |
| --- | --- |

—

a consultat Comisia Europeană, Guvernul Regatului Belgiei, Guvernul Republicii Franceze și Consiliul consultativ regional pentru apele nord-vestice și a primit ulterior confirmarea proiectului de decizie din partea Comisiei, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (12),

adoptă prezenta decizie.

Definiție

| 1. | În prezenta decizie,






  (a) | „linia țărmului din 1983” înseamnă linia țărmului utilizată pentru măsurarea lărgimii mării teritoriale a Regatului Unit, astfel cum se prezenta aceasta la 25 ianuarie 1983, în conformitate cu Ordinul privind apele teritoriale al Consiliului din 1964 (13); |
| --- | --- | --- |

1.

În prezenta decizie,

(a)

„linia țărmului din 1983” înseamnă linia țărmului utilizată pentru măsurarea lărgimii mării teritoriale a Regatului Unit, astfel cum se prezenta aceasta la 25 ianuarie 1983, în conformitate cu Ordinul privind apele teritoriale al Consiliului din 1964 (13);

| (b) | „zone specificate” înseamnă zonele Hatt Rock și Brentons, conform definiției din anexa tehnică. |
| --- | --- |

(b)

„zone specificate” înseamnă zonele Hatt Rock și Brentons, conform definiției din anexa tehnică.

Interdicție

| 2. | Nicio persoană nu utilizează unelte de pescuit de fund tractate în zonele specificate. |
| --- | --- |

2.

Nicio persoană nu utilizează unelte de pescuit de fund tractate în zonele specificate.

Exceptare în scopuri de cercetare, stocare sau reproducere

| 3. | Prezenta decizie nu se aplică persoanelor care efectuează o acțiune ce ar putea altminteri constitui o încălcare a deciziei, dacă acea acțiune este efectuată în temeiul unui acord scris emis de către Organizația de gestionare marină, prin care acțiunea respectivă este autorizată în scopuri de cercetare, stocare sau reproducere. |
| --- | --- |

3.

Prezenta decizie nu se aplică persoanelor care efectuează o acțiune ce ar putea altminteri constitui o încălcare a deciziei, dacă acea acțiune este efectuată în temeiul unui acord scris emis de către Organizația de gestionare marină, prin care acțiunea respectivă este autorizată în scopuri de cercetare, stocare sau reproducere.

Citare

| 4. | Prezenta decizie poate fi citată ca „Start Point to Plymouth Sound and Eddystone European Marine Site (Specified Areas) Bottom Towed Fishing Gear Byelaw” [Decizia privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (zone specificate)]. |
| --- | --- |

4.

Prezenta decizie poate fi citată ca „Start Point to Plymouth Sound and Eddystone European Marine Site (Specified Areas) Bottom Towed Fishing Gear Byelaw” [Decizia privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (zone specificate)].

Elaborată sub sigiliul comun al Organizației de gestionare marină

La data de [...] [...] 2013

Ls

Sigiliul comun al Organizației de gestionare marină a fost aplicat pe decizie în prezența:

[nume]

Director executiv al Organizației de gestionare marină

Secretarul de stat pentru mediu, alimentație și afaceri rurale, în exercitarea competenței conferite prin secțiunea 130 alineatul (8) din Legea din 2009 privind accesul la mare și la litoral, confirmă Decizia privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (zone specificate) elaborat de Organizația de gestionare marină la data de [...] [...] 2013 și a stabilit că Decizia intră în vigoare la data de [...] [...] 2013.

[nume]

[funcție]

Înalt funcționar public, pentru și în numele Secretarului de stat pentru mediu, alimentație și afaceri rurale

Data:

ANEXĂ TEHNICĂ

Definițiile zonelor Hatt Rock și Brentons

Coordonatele utilizate în prezenta anexă se bazează pe date WGS 84, unde „WGS 84” se referă la sistemul geodezic mondial, revizuit în 1984.

„Hatt Rock” înseamnă zona delimitată de o linie trasată de la:

| | punctul A (50 de grade 10,320 minute latitudine nordică, 4 grade 28,388 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul A (50 de grade 10,320 minute latitudine nordică, 4 grade 28,388 minute longitudine vestică) la

| | punctul B (50 de grade 10,170 minute latitudine nordică, 4 grade 29,413 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul B (50 de grade 10,170 minute latitudine nordică, 4 grade 29,413 minute longitudine vestică) la

| | punctul C (50 de grade 10,568 minute latitudine nordică, 4 grade 29,755 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul C (50 de grade 10,568 minute latitudine nordică, 4 grade 29,755 minute longitudine vestică) la

| | punctul D (50 de grade 10,832 minute latitudine nordică, 4 grade 29,227 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul D (50 de grade 10,832 minute latitudine nordică, 4 grade 29,227 minute longitudine vestică) la

| | punctul E (50 de grade 10,782 minute latitudine nordică, 4 grade 28,543 minute longitudine vestică) |
| --- | --- |

punctul E (50 de grade 10,782 minute latitudine nordică, 4 grade 28,543 minute longitudine vestică)

și apoi de la punctul E la punctul A.

„Brentons” înseamnă zona delimitată de o linie trasată de la:

| | punctul A (50 de grade 10,714 minute latitudine nordică, 4 grade 25,325 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul A (50 de grade 10,714 minute latitudine nordică, 4 grade 25,325 minute longitudine vestică) la

| | punctul B (50 de grade 10,651 minute latitudine nordică, 4 grade 25,599 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul B (50 de grade 10,651 minute latitudine nordică, 4 grade 25,599 minute longitudine vestică) la

| | punctul C (50 de grade 10,632 minute latitudine nordică, 4 grade 25,870 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul C (50 de grade 10,632 minute latitudine nordică, 4 grade 25,870 minute longitudine vestică) la

| | punctul D (50 de grade 12,167 minute latitudine nordică, 4 grade 26,709 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul D (50 de grade 12,167 minute latitudine nordică, 4 grade 26,709 minute longitudine vestică) la

| | punctul E (50 de grade 12,330 minute latitudine nordică, 4 grade 26,505 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul E (50 de grade 12,330 minute latitudine nordică, 4 grade 26,505 minute longitudine vestică) la

| | punctul F (50 de grade 12,398 minute latitudine nordică, 4 grade 26,1972 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul F (50 de grade 12,398 minute latitudine nordică, 4 grade 26,1972 minute longitudine vestică) la

| | punctul G (50 de grade 12,750 minute latitudine nordică, 4 grade 25,251 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul G (50 de grade 12,750 minute latitudine nordică, 4 grade 25,251 minute longitudine vestică) la

| | punctul H (50 de grade 12,956 minute latitudine nordică, 4 grade 24,723 minute longitudine vestică) la |
| --- | --- |

punctul H (50 de grade 12,956 minute latitudine nordică, 4 grade 24,723 minute longitudine vestică) la

și apoi de la punctul H la punctul A printr-o linie trasată la șase mile marine înspre mare de la linia țărmului din 1983.

Notă explicativă

(Prezenta notă nu face parte din decizie)

Organizația de gestionare marină a elaborat prezenta decizie pentru a se asigura că activitățile de pescuit sunt gestionate într-un mod care asigură conformitatea cu cerințele articolului 6 din Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică.

Prezenta decizie protejează recifele pe substrat stâncos, prin interzicerea utilizării de unelte de pescuit de fund tractate în zonele specificate din situl marin european Start Point to Plymouth Sound and Eddystone.

Zonele specificate sunt definite la punctul 1 din prezenta decizie și în anexa la acesta.

Zonele specificate sunt identificate, exclusiv în scopuri ilustrative, pe harta de mai jos.

Image

ANEXA III

ORGANIZAȚIA DE GESTIONARE MARINĂ

LEGEA DIN 2009 PRIVIND ACCESUL LA MARE ȘI LA LITORAL (2009 c.23)

DECIZIE PRIVIND UNELTELE DE PESCUIT DE FUND TRACTATE AFERENTĂ SITULUI MARIN EUROPEAN HAISBOROUGH HAMMOND AND WINTERTON (ZONE SPECIFICATE)

Organizația de gestionare marină (14), în exercitarea competențelor conferite de Regulamentul 38 privind conservarea habitatelor, Regulamentele privind speciile din 2010 (15) și secțiunea 129 din Legea din 2009 privind accesul la mare și la litoral (16), având în vedere faptul că:

| — | a depus copii ale proiectului de decizie în locuri convenabile pentru efectuarea verificării în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (3) din legea respectivă; |
| --- | --- |

—

a depus copii ale proiectului de decizie în locuri convenabile pentru efectuarea verificării în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (3) din legea respectivă;

| — | a furnizat o copie a proiectului de decizie oricărei persoane care a solicitat acest lucru, în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (4) din legea respectivă; |
| --- | --- |

—

a furnizat o copie a proiectului de decizie oricărei persoane care a solicitat acest lucru, în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (4) din legea respectivă;

| — | a publicat un aviz privind propunerea sa de adoptare a Deciziei în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (6) și secțiunea 130 alineatul (7) din legea respectivă; |
| --- | --- |

—

a publicat un aviz privind propunerea sa de adoptare a Deciziei în conformitate cu secțiunea 130 alineatul (6) și secțiunea 130 alineatul (7) din legea respectivă;

| — | a consultat Comisia Europeană, Guvernul Regatului Belgiei și Consiliul consultativ regional pentru apele nord-vestice și a primit ulterior confirmarea proiectului de decizie din partea Comisiei, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (17), |
| --- | --- |

—

a consultat Comisia Europeană, Guvernul Regatului Belgiei și Consiliul consultativ regional pentru apele nord-vestice și a primit ulterior confirmarea proiectului de decizie din partea Comisiei, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (17),

adoptă prezenta decizie.

Definiție

| 1. | În prezenta decizie, „zone specificate” înseamnă zona 1 și zona 2, conform definiției din anexa tehnică. |
| --- | --- |

1.

În prezenta decizie, „zone specificate” înseamnă zona 1 și zona 2, conform definiției din anexa tehnică.

Interdicție

| 2. | Nicio persoană nu utilizează unelte de pescuit de fund tractate în zonele specificate. |
| --- | --- |

2.

Nicio persoană nu utilizează unelte de pescuit de fund tractate în zonele specificate.

Exceptare în scopuri de cercetare, stocare sau reproducere

| 3. | Prezenta decizie nu se aplică persoanelor care efectuează o acțiune ce ar putea altminteri constitui o încălcare a deciziei, dacă acea acțiune este efectuată în temeiul unui acord scris emis de către Organizația de gestionare marină, prin care acțiunea respectivă este autorizată în scopuri de cercetare, stocare sau reproducere. |
| --- | --- |

3.

Prezenta decizie nu se aplică persoanelor care efectuează o acțiune ce ar putea altminteri constitui o încălcare a deciziei, dacă acea acțiune este efectuată în temeiul unui acord scris emis de către Organizația de gestionare marină, prin care acțiunea respectivă este autorizată în scopuri de cercetare, stocare sau reproducere.

Citare

| 4. | Prezenta decizie poate fi citată ca „Haisborough Hammond and Winterton European Marine Site (Specified Areas) Bottom Towed Fishing Gear Byelaw” [Decizia privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Haisborough Hammond and Winterton (zone specificate)]. |
| --- | --- |

4.

Prezenta decizie poate fi citată ca „Haisborough Hammond and Winterton European Marine Site (Specified Areas) Bottom Towed Fishing Gear Byelaw” [Decizia privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Haisborough Hammond and Winterton (zone specificate)].

Elaborată sub sigiliul comun al Organizației de gestionare marină

la data de [...] [...] 2013

Ls

Sigiliul comun al Organizației de gestionare marină a fost aplicat pe decizie în prezența:

[nume]

Director executiv al Organizației de gestionare marină

Secretarul de stat pentru mediu, alimentație și afaceri rurale, în exercitarea competenței conferite prin secțiunea 130 alineatul (8) din Legea din 2009 privind accesul la mare și la litoral, confirmă Decizia privind uneltele de pescuit de fund tractate aferentă sitului marin european Haisborough Hammond and Winterton (zone specificate) elaborat de Organizația de gestionare marină la data de [...] [...] 2013 și a stabilit că decizia intră în vigoare la data de [...] [...] 2013.

[nume]

[funcție]

Înalt funcționar public, pentru și în numele Secretarului de stat pentru mediu, alimentație și afaceri rurale

Data:

ANEXĂ TEHNICĂ

Definițiile zonei 1 și zonei 2

Coordonatele utilizate în prezenta anexă se bazează pe date WGS 84, unde „WGS 84” se referă la sistemul geodezic mondial, revizuit în 1984 și revizuit din nou în 2004.

„Zona 1” înseamnă zona delimitată de o linie trasată de la:

| | punctul A (52 de grade 47,792 minute latitudine nordică, 1 grad 58,661 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul A (52 de grade 47,792 minute latitudine nordică, 1 grad 58,661 minute longitudine estică) la

| | punctul B (52 de grade 47,919 minute latitudine nordică, 1 grad 58,179 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul B (52 de grade 47,919 minute latitudine nordică, 1 grad 58,179 minute longitudine estică) la

| | punctul C (52 de grade 48,229 minute latitudine nordică, 1 grad 58,065 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul C (52 de grade 48,229 minute latitudine nordică, 1 grad 58,065 minute longitudine estică) la

| | punctul D (52 de grade 48,267 minute latitudine nordică, 1 grad 58,114 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul D (52 de grade 48,267 minute latitudine nordică, 1 grad 58,114 minute longitudine estică) la

| | punctul E (52 de grade 48,442 minute latitudine nordică, 1 grad 57,900 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul E (52 de grade 48,442 minute latitudine nordică, 1 grad 57,900 minute longitudine estică) la

| | punctul F (52 de grade 48,705 minute latitudine nordică, 1 grad 57,942 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul F (52 de grade 48,705 minute latitudine nordică, 1 grad 57,942 minute longitudine estică) la

| | punctul G (52 de grade 48,876 minute latitudine nordică, 1 grad 58,277 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul G (52 de grade 48,876 minute latitudine nordică, 1 grad 58,277 minute longitudine estică) la

| | punctul H (52 de grade 48,814 minute latitudine nordică, 1 grad 58,920 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul H (52 de grade 48,814 minute latitudine nordică, 1 grad 58,920 minute longitudine estică) la

| | punctul I (52 de grade 48,615 minute latitudine nordică, 1 grad 59,207 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul I (52 de grade 48,615 minute latitudine nordică, 1 grad 59,207 minute longitudine estică) la

| | punctul J (52 de grade 48,465 minute latitudine nordică, 1 grad 59,173 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul J (52 de grade 48,465 minute latitudine nordică, 1 grad 59,173 minute longitudine estică) la

| | punctul K (52 de grade 48,397 minute latitudine nordică, 1 grad 59,328 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul K (52 de grade 48,397 minute latitudine nordică, 1 grad 59,328 minute longitudine estică) la

| | punctul L (52 de grade 48,123 minute latitudine nordică, 1 grad 59,400 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul L (52 de grade 48,123 minute latitudine nordică, 1 grad 59,400 minute longitudine estică) la

| | punctul M (52 de grade 47,926 minute latitudine nordică, 1 grad 59,179 minute longitudine estică) |
| --- | --- |

punctul M (52 de grade 47,926 minute latitudine nordică, 1 grad 59,179 minute longitudine estică)

și apoi de la punctul M la punctul A.

„Zona 2” înseamnă zona delimitată de o linie trasată de la:

| | punctul A (52 de grade 50,804 minute latitudine nordică, 1 Grad 48,365 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul A (52 de grade 50,804 minute latitudine nordică, 1 Grad 48,365 minute longitudine estică) la

| | punctul B (52 de grade 50,617 minute latitudine nordică, 1 Grad 48,178 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul B (52 de grade 50,617 minute latitudine nordică, 1 Grad 48,178 minute longitudine estică) la

| | punctul C (52 de grade 50,698 minute latitudine nordică, 1 Grad 47,043 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul C (52 de grade 50,698 minute latitudine nordică, 1 Grad 47,043 minute longitudine estică) la

| | punctul D (52 de grade 51,027 minute latitudine nordică, 1 Grad 46,490 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul D (52 de grade 51,027 minute latitudine nordică, 1 Grad 46,490 minute longitudine estică) la

| | punctul E (52 de grade 51,133 minute latitudine nordică, 1 grad 46,633 minute longitudine estică) la |
| --- | --- |

punctul E (52 de grade 51,133 minute latitudine nordică, 1 grad 46,633 minute longitudine estică) la

| | punctul F (52 de grade 51,013 minute latitudine nordică, 1 grad 48,138 minute longitudine estică) |
| --- | --- |

punctul F (52 de grade 51,013 minute latitudine nordică, 1 grad 48,138 minute longitudine estică)

și apoi de la punctul F la punctul A.

Notă explicativă

(Prezenta notă nu face parte din decizie)

Organizația de gestionare marină a elaborat prezenta decizie pentru a asigura că activitățile de pescuit sunt gestionate într-un mod care asigură conformitatea cu cerințele articolului 6 din Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică.

Prezenta decizie protejează recifele biogenice Sabellaria spinulosa prin interzicerea utilizării de unelte de pescuit de fund tractate în zonele specificate din situl marin european Haisborough Hammond and Winterton.

Zonele specificate sunt definite la punctul 1 din prezenta decizie și în anexa la acesta.

Zonele specificate sunt identificate, exclusiv în scopuri ilustrative, pe harta de mai jos.

Image

ANEXA IV

Image

Image

Image

Image

ELEMENTE FAPTICE

1.   Introducere

| 1.1 | Sit: Situl de importanță comunitară Land’s End and Cape Bank (18). |
| --- | --- |

1.1

Sit: Situl de importanță comunitară Land’s End and Cape Bank (18).

| 1.2 | Land’s End and Cape Bank a fost desemnat drept sit de importanță comunitară pentru comunitățile de formațiuni recifale pe substrat stâncos din cadrul sitului. Comunitățile recifale pe substrat stâncos sunt zone de rocă proeminente, colonizate de numeroase specii de floră și faună. Din zona însorită situată aproape de suprafață, dominată de plante, cum ar fi pădurile de alge și alge roșii, poate avea loc o tranziție a comunităților spre o adâncime mai mare, unde recifele pe substrat stâncos adăpostesc o numeroase specii de animale, cum ar fi echinodermele, bureții, coralii, anemonele, briozoarele și crustaceele (19). |
| --- | --- |

1.2

Land’s End and Cape Bank a fost desemnat drept sit de importanță comunitară pentru comunitățile de formațiuni recifale pe substrat stâncos din cadrul sitului. Comunitățile recifale pe substrat stâncos sunt zone de rocă proeminente, colonizate de numeroase specii de floră și faună. Din zona însorită situată aproape de suprafață, dominată de plante, cum ar fi pădurile de alge și alge roșii, poate avea loc o tranziție a comunităților spre o adâncime mai mare, unde recifele pe substrat stâncos adăpostesc o numeroase specii de animale, cum ar fi echinodermele, bureții, coralii, anemonele, briozoarele și crustaceele (19).

| 1.3 | Recifele pe substrat stâncos din cadrul sitului sunt printre cele mai diverse din punct de vedere biologic la nivel național și joacă un rol important în sprijinirea unor specii care sunt considerate rare sau care apar la limita răspândirii lor biogeografice. |
| --- | --- |

1.3

Recifele pe substrat stâncos din cadrul sitului sunt printre cele mai diverse din punct de vedere biologic la nivel național și joacă un rol important în sprijinirea unor specii care sunt considerate rare sau care apar la limita răspândirii lor biogeografice.

| 1.4 | Ministerul pentru mediu, alimentație și afaceri rurale (Department for Environment, Food and Rural Affairs, DEFRA) a introdus o abordare revizuită pentru gestionarea pescuitului în siturile marine europene (a se vedea secțiunea 2.1). Aceasta a condus la necesitatea ca MMO să stabilească măsuri pentru a proteja formațiunile recifale pe substrat stâncos de distrugerile cauzate de uneltele de pescuit de fund tractate în secțiunea Cape Bank a sitului de importanță comunitară, între 0 și 12 mile marine, pentru a asigura deplina conformitate cu articolul 6 din Directiva Habitate (20). |
| --- | --- |

1.4

Ministerul pentru mediu, alimentație și afaceri rurale (Department for Environment, Food and Rural Affairs, DEFRA) a introdus o abordare revizuită pentru gestionarea pescuitului în siturile marine europene (a se vedea secțiunea 2.1). Aceasta a condus la necesitatea ca MMO să stabilească măsuri pentru a proteja formațiunile recifale pe substrat stâncos de distrugerile cauzate de uneltele de pescuit de fund tractate în secțiunea Cape Bank a sitului de importanță comunitară, între 0 și 12 mile marine, pentru a asigura deplina conformitate cu articolul 6 din Directiva Habitate (20).

| 1.5 | Unelte de fund tractate înseamnă orice unealtă de pescuit care este împinsă sau trasă prin mare și în contact cu fundul mării. Acestea includ traule demersale cu panouri și cu rame și drage pentru scoici. Prin urmare, sunt necesare măsuri de gestionare care să limiteze interacțiunile dintre activitățile de pescuit și formațiunile recifale. |
| --- | --- |

1.5

Unelte de fund tractate înseamnă orice unealtă de pescuit care este împinsă sau trasă prin mare și în contact cu fundul mării. Acestea includ traule demersale cu panouri și cu rame și drage pentru scoici. Prin urmare, sunt necesare măsuri de gestionare care să limiteze interacțiunile dintre activitățile de pescuit și formațiunile recifale.

| 1.6 | Prezenta evaluare a impactului a fost elaborată pentru a evidenția costurile și beneficiile propunerii de decizie a MMO de interzicere a uneltelor de fund tractate pentru protecția formațiunilor recifale. De asemenea, ea arată motivul pentru care opțiunea recomandată este opțiunea de gestionare preferată. Un proiect al prezentei evaluări a impactului a fost supus consultării publice. |
| --- | --- |

1.6

Prezenta evaluare a impactului a fost elaborată pentru a evidenția costurile și beneficiile propunerii de decizie a MMO de interzicere a uneltelor de fund tractate pentru protecția formațiunilor recifale. De asemenea, ea arată motivul pentru care opțiunea recomandată este opțiunea de gestionare preferată. Un proiect al prezentei evaluări a impactului a fost supus consultării publice.

| 1.7 | Datele și elementele faptice care sprijină EI au fost colectate de la organismul Natural England (NE), autoritățile IFCA și de la MMO. În plus, MMO a organizat două sesiuni de informare la sediile sale: prima a avut loc la Looe la 10 iunie 2013, în colaborare cu IFCA Cornwall, iar cea de a doua la Plymouth, la 11 iunie 2013, în colaborare cu IFCA Devon and Severn, cu scopul de a se întâlni cu părțile interesate, de a le adresa întrebări directe și a colecta dovezi cu privire la impactul economic al zonelor interzise propuse (a se vedea figura 1). La 12 iulie 2013, a avut loc în Belgia o reuniune cu autoritățile belgiene și reprezentanți ai industriei pescuitului, iar la 27 septembrie 2013 a avut loc la Paris o reuniune cu autoritățile franceze și reprezentanți ai industriei pescuitului. Reprezentanții francezi ai industriei pescuitului au remarcat prezența traulelor franceze cu panouri în zona Cape Bank, zonă care ar urma să facă obiectul interdicției și au subliniat necesitatea unor progrese tehnologice în ceea ce privește tipurile de unelte care ar trebui luate în considerare în cadrul măsurilor de gestionare. Informațiile și declarațiile obținute din interviurile cu pescarii comerciali au fost înregistrate și încorporate în prezenta evaluare a impactului cu titlul de mărturii neconfirmate. |
| --- | --- |

1.7

Datele și elementele faptice care sprijină EI au fost colectate de la organismul Natural England (NE), autoritățile IFCA și de la MMO. În plus, MMO a organizat două sesiuni de informare la sediile sale: prima a avut loc la Looe la 10 iunie 2013, în colaborare cu IFCA Cornwall, iar cea de a doua la Plymouth, la 11 iunie 2013, în colaborare cu IFCA Devon and Severn, cu scopul de a se întâlni cu părțile interesate, de a le adresa întrebări directe și a colecta dovezi cu privire la impactul economic al zonelor interzise propuse (a se vedea figura 1). La 12 iulie 2013, a avut loc în Belgia o reuniune cu autoritățile belgiene și reprezentanți ai industriei pescuitului, iar la 27 septembrie 2013 a avut loc la Paris o reuniune cu autoritățile franceze și reprezentanți ai industriei pescuitului. Reprezentanții francezi ai industriei pescuitului au remarcat prezența traulelor franceze cu panouri în zona Cape Bank, zonă care ar urma să facă obiectul interdicției și au subliniat necesitatea unor progrese tehnologice în ceea ce privește tipurile de unelte care ar trebui luate în considerare în cadrul măsurilor de gestionare. Informațiile și declarațiile obținute din interviurile cu pescarii comerciali au fost înregistrate și încorporate în prezenta evaluare a impactului cu titlul de mărturii neconfirmate.

| 1.8 | Ca parte a procedurii legale de adoptare a Deciziei, în perioada 10 septembrie 2013 – 22 octombrie 2013 au fost derulate consultări oficiale privind proiectul de decizie și proiectul de evaluare a impactului referitoare la situl în cauză. Observațiile prezentate de reprezentanții francezi ai industriei pescuitului au confirmat că există activitate de pescuit cu unelte de fund tractate în partea de vest a zonei Cape Bank, propusă pentru interdicție. De asemenea, răspunsul reprezentanților belgieni ai industriei pescuitului a confirmat activitatea de pescuit a navelor belgiene în zona de nord a aceleiași zone. |
| --- | --- |

1.8

Ca parte a procedurii legale de adoptare a Deciziei, în perioada 10 septembrie 2013 – 22 octombrie 2013 au fost derulate consultări oficiale privind proiectul de decizie și proiectul de evaluare a impactului referitoare la situl în cauză. Observațiile prezentate de reprezentanții francezi ai industriei pescuitului au confirmat că există activitate de pescuit cu unelte de fund tractate în partea de vest a zonei Cape Bank, propusă pentru interdicție. De asemenea, răspunsul reprezentanților belgieni ai industriei pescuitului a confirmat activitatea de pescuit a navelor belgiene în zona de nord a aceleiași zone.

2.   Justificarea intervenției

| 2.1 | În august 2012, DEFRA a procedat la o revizuire a gestionării pescuitului în situri marine europene pentru a identifica măsurile de gestionare necesare în viitor pentru a se asigura că formațiunile prezente în situl vizat sunt menținute în bune condiții. Aceasta a condus la o abordare revizuită (21) privind gestionarea pescuitului în situri marine europene. |
| --- | --- |

2.1

În august 2012, DEFRA a procedat la o revizuire a gestionării pescuitului în situri marine europene pentru a identifica măsurile de gestionare necesare în viitor pentru a se asigura că formațiunile prezente în situl vizat sunt menținute în bune condiții. Aceasta a condus la o abordare revizuită (21) privind gestionarea pescuitului în situri marine europene.

| 2.2 | Abordarea revizuită este pusă în aplicare în etape, pe baza elementelor faptice și a unei ierarhizări a riscurilor. Ierarhizarea riscurilor pornește de la o matrice (22) care clasifică riscurile derivate din interacțiuni între activitatea de pescuit și elementele de mediu. Interacțiunile dintre activitatea de pescuit și formațiunile de mediu au fost clasificate în categoriile roșu, portocaliu, verde sau albastru. S-a acordat prioritate interacțiunilor clasificate în categoria roșu, pentru punerea în aplicare a măsurilor de gestionare până la sfârșitul anului 2013 (indiferent de nivelul actual de activitate), pentru a se evita deteriorarea formațiunilor desemnate în conformitate cu obligațiile prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din Directiva Habitate. Interacțiunile care sunt clasificate în categoria portocaliu necesită o evaluare la nivel de sit cu scopul de a stabili dacă este necesară gestionarea activităților pentru protecția formațiunilor. Interacțiunile care sunt clasificate în categoria verde necesită, de asemenea, o evaluare la nivel de sit pentru a se stabili dacă există efecte „cumulative”. O clasificare în categoria albastru indică faptul că nu există o interacțiune posibilă și, prin urmare, nu este necesară o evaluare suplimentară (23). |
| --- | --- |

2.2

Abordarea revizuită este pusă în aplicare în etape, pe baza elementelor faptice și a unei ierarhizări a riscurilor. Ierarhizarea riscurilor pornește de la o matrice (22) care clasifică riscurile derivate din interacțiuni între activitatea de pescuit și elementele de mediu. Interacțiunile dintre activitatea de pescuit și formațiunile de mediu au fost clasificate în categoriile roșu, portocaliu, verde sau albastru. S-a acordat prioritate interacțiunilor clasificate în categoria roșu, pentru punerea în aplicare a măsurilor de gestionare până la sfârșitul anului 2013 (indiferent de nivelul actual de activitate), pentru a se evita deteriorarea formațiunilor desemnate în conformitate cu obligațiile prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din Directiva Habitate. Interacțiunile care sunt clasificate în categoria portocaliu necesită o evaluare la nivel de sit cu scopul de a stabili dacă este necesară gestionarea activităților pentru protecția formațiunilor. Interacțiunile care sunt clasificate în categoria verde necesită, de asemenea, o evaluare la nivel de sit pentru a se stabili dacă există efecte „cumulative”. O clasificare în categoria albastru indică faptul că nu există o interacțiune posibilă și, prin urmare, nu este necesară o evaluare suplimentară (23).

| 2.3 | Articolul 6 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (2) din Directiva Habitate (24) impun ca, în cadrul zonelor de conservare speciale (ZCS) și al zonelor de protecție speciale (ZPS), statele membre:






  — | să stabilească măsurile de conservare necesare, care corespund cerințelor ecologice din anexa I – tipuri de habitate naturale și anexa II – specii prezente în situri. |
| --- | --- | --- |

2.3

Articolul 6 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (2) din Directiva Habitate (24) impun ca, în cadrul zonelor de conservare speciale (ZCS) și al zonelor de protecție speciale (ZPS), statele membre:

—

să stabilească măsurile de conservare necesare, care corespund cerințelor ecologice din anexa I – tipuri de habitate naturale și anexa II – specii prezente în situri.

| — | să ia măsurile necesare pentru a evita deteriorarea habitatelor naturale și a habitatelor speciilor, precum și perturbarea speciilor pentru care au fost desemnate respectivele zone. |
| --- | --- |

—

să ia măsurile necesare pentru a evita deteriorarea habitatelor naturale și a habitatelor speciilor, precum și perturbarea speciilor pentru care au fost desemnate respectivele zone.

| 2.4 | Regulamentul 8 alineatul (1) din Regulamentele privind conservarea habitatelor și a speciilor din 2010 definește un sit marin european ca fiind orice ZCS, ZPS și SIC (printre altele). Partea a 6-a din regulamente stabilește cerințele de gestionare pentru un sit marin european, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2), articolul 6 alineatul (3) și articolul 6 alineatul (4) din Directiva Habitate. |
| --- | --- |

2.4

Regulamentul 8 alineatul (1) din Regulamentele privind conservarea habitatelor și a speciilor din 2010 definește un sit marin european ca fiind orice ZCS, ZPS și SIC (printre altele). Partea a 6-a din regulamente stabilește cerințele de gestionare pentru un sit marin european, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2), articolul 6 alineatul (3) și articolul 6 alineatul (4) din Directiva Habitate.

| 2.5 | Situl de importanță comunitară Land’s End and Cape Bank prezintă formațiuni recifale pe substrat stâncos care din punctul de vedere al interacțiunii cu uneltele de fund tractate au fost clasificate în categoria „roșu”, fiind prin urmare, necesară luarea de măsuri de gestionare pentru eliminarea acestui risc. MMO este responsabilă cu punerea în aplicare a măsurilor de gestionare pentru a interzice interacțiunea între formațiunile recifale pe substrat stâncos și uneltele de pescuit de fund tractate. Interacțiunea altor tipuri de unelte de pescuit cu formațiunile recifale pe substrat stâncos va fi evaluată în cursul procesului de evaluare aferent categoriilor de risc portocaliu și verde. |
| --- | --- |

2.5

Situl de importanță comunitară Land’s End and Cape Bank prezintă formațiuni recifale pe substrat stâncos care din punctul de vedere al interacțiunii cu uneltele de fund tractate au fost clasificate în categoria „roșu”, fiind prin urmare, necesară luarea de măsuri de gestionare pentru eliminarea acestui risc. MMO este responsabilă cu punerea în aplicare a măsurilor de gestionare pentru a interzice interacțiunea între formațiunile recifale pe substrat stâncos și uneltele de pescuit de fund tractate. Interacțiunea altor tipuri de unelte de pescuit cu formațiunile recifale pe substrat stâncos va fi evaluată în cursul procesului de evaluare aferent categoriilor de risc portocaliu și verde.

| 2.6 | Situl se află în două zone administrative: 0-6 mile marine și 6-12 mile marine. Există două zone principale de formațiuni recifale pe substrat stâncos în cadrul sitului: una în porțiunea Land’s End și una în porțiunea Cape Bank. Reciful Land’s End se află în zona de 6 mile marine și va fi gestionat printr-o decizie a IFCA Cornwall. Reciful Cape Bank se află atât în zona de 6 mile marine, cât și în cea de 6-12 mile marine și va fi gestionat printr-o decizie a MMO. |
| --- | --- |

2.6

Situl se află în două zone administrative: 0-6 mile marine și 6-12 mile marine. Există două zone principale de formațiuni recifale pe substrat stâncos în cadrul sitului: una în porțiunea Land’s End și una în porțiunea Cape Bank. Reciful Land’s End se află în zona de 6 mile marine și va fi gestionat printr-o decizie a IFCA Cornwall. Reciful Cape Bank se află atât în zona de 6 mile marine, cât și în cea de 6-12 mile marine și va fi gestionat printr-o decizie a MMO.

| 2.7 | Locația specifică și amploarea formațiunilor recifale pe substrat stâncos au fost furnizate de organismul Natural England
   (25). Delimitarea zonei-tampon se bazează și ea pe proiectul de orientare al Natural England (26), care recomandă stabilirea dimensiunii zonei-tampon pe baza adâncimii formațiunii de protejat. Formațiunile recifale pe substrat stâncos din situl în cauză se situează la adâncimi de până la 100 m. Pentru adâncimi cuprinse între 25-200m, orientările Natural England recomandă o zonă-tampon cu o adâncime de trei ori mai mare decât adâncimea la care se situează formațiunea. Prin urmare, s-a decis aplicarea unei zone-tampon de 300 m (de trei ori 100 m). |
| --- | --- |

2.7

Locația specifică și amploarea formațiunilor recifale pe substrat stâncos au fost furnizate de organismul Natural England
   (25). Delimitarea zonei-tampon se bazează și ea pe proiectul de orientare al Natural England (26), care recomandă stabilirea dimensiunii zonei-tampon pe baza adâncimii formațiunii de protejat. Formațiunile recifale pe substrat stâncos din situl în cauză se situează la adâncimi de până la 100 m. Pentru adâncimi cuprinse între 25-200m, orientările Natural England recomandă o zonă-tampon cu o adâncime de trei ori mai mare decât adâncimea la care se situează formațiunea. Prin urmare, s-a decis aplicarea unei zone-tampon de 300 m (de trei ori 100 m).

| 2.8 | Este necesară o intervenție pentru a remedia disfuncționalitățile pieței în ceea ce privește mediul marin, prin punerea în aplicare a unor măsuri de gestionare adecvate (de exemplu, decizia propusă) cu scopul de a conserva formațiunile prin garantarea reducerii la minimum a efectelor negative sau a diminuării lor în mod corespunzător. Punerea în aplicare a deciziei va asigura furnizarea continuă de bunuri publice în mediul marin. |
| --- | --- |

2.8

Este necesară o intervenție pentru a remedia disfuncționalitățile pieței în ceea ce privește mediul marin, prin punerea în aplicare a unor măsuri de gestionare adecvate (de exemplu, decizia propusă) cu scopul de a conserva formațiunile prin garantarea reducerii la minimum a efectelor negative sau a diminuării lor în mod corespunzător. Punerea în aplicare a deciziei va asigura furnizarea continuă de bunuri publice în mediul marin.

| 2.9 | Disfuncționalitățile pieței apar atunci când piața nu furnizează rezultate eficiente (27). În contextul mediului marin, disfuncționalitățile pot fi descrise în următoarele feluri:






  — | pentru bunurile și serviciile publice – un anumit număr de bunuri și servicii oferite de mediul marin, cum ar fi reglarea climei și diversitatea biologică, sunt „bunuri publice” (nimeni nu poate fi exclus de la a beneficia de acestea, iar consumarea serviciului nu diminuează disponibilitatea acestuia pentru alte persoane). Caracteristicile bunurilor publice fac astfel încât indivizii nu beneficiază neapărat de un stimulent economic pentru a contribui în mod voluntar cu efort propriu sau cu bani pentru a asigura existența în continuare a bunurilor respective, ceea ce poate conduce la o penurie sau, în cazul de față, la o protecție scăzută. |
| --- | --- | --- |

2.9

Disfuncționalitățile pieței apar atunci când piața nu furnizează rezultate eficiente (27). În contextul mediului marin, disfuncționalitățile pot fi descrise în următoarele feluri:

—

pentru bunurile și serviciile publice – un anumit număr de bunuri și servicii oferite de mediul marin, cum ar fi reglarea climei și diversitatea biologică, sunt „bunuri publice” (nimeni nu poate fi exclus de la a beneficia de acestea, iar consumarea serviciului nu diminuează disponibilitatea acestuia pentru alte persoane). Caracteristicile bunurilor publice fac astfel încât indivizii nu beneficiază neapărat de un stimulent economic pentru a contribui în mod voluntar cu efort propriu sau cu bani pentru a asigura existența în continuare a bunurilor respective, ceea ce poate conduce la o penurie sau, în cazul de față, la o protecție scăzută.

| — | pentru externalitățile negative – vorbim de externalități negative atunci când daunele aduse mediului marin nu sunt suportate în întregime de către utilizatorii care le-au produs. În multe cazuri, bunurile sau serviciile marine nu au un echivalent în bani, ceea ce face ca piața să nu fie cea care stabilește în mod direct costul daunelor. Chiar și în cazul produselor care fac obiectul schimburilor comerciale (cum ar fi peștele sălbatic), deseori prețurile pieței nu reflectă costul economic complet, care este suportat în cele din urmă de către alte persoane și de către societate în ansamblu. |
| --- | --- |

—

pentru externalitățile negative – vorbim de externalități negative atunci când daunele aduse mediului marin nu sunt suportate în întregime de către utilizatorii care le-au produs. În multe cazuri, bunurile sau serviciile marine nu au un echivalent în bani, ceea ce face ca piața să nu fie cea care stabilește în mod direct costul daunelor. Chiar și în cazul produselor care fac obiectul schimburilor comerciale (cum ar fi peștele sălbatic), deseori prețurile pieței nu reflectă costul economic complet, care este suportat în cele din urmă de către alte persoane și de către societate în ansamblu.

| 2.10 | Este necesară intervenția guvernului pentru a corecta aceste două surse de disfuncționalitate a pieței în ceea ce privește mediul marin. Măsurile de gestionare pentru conservarea formațiunilor desemnate ale siturilor marine europene vor garanta reducerea sau diminuarea în mod corespunzător a efectelor negative. Aceste măsuri de gestionare vor sprijini, de asemenea, furnizarea continuă de bunuri publice în mediul marin, favorizând, de exemplu, conservarea nivelului biodiversității din apele britanice. |
| --- | --- |

2.10

Este necesară intervenția guvernului pentru a corecta aceste două surse de disfuncționalitate a pieței în ceea ce privește mediul marin. Măsurile de gestionare pentru conservarea formațiunilor desemnate ale siturilor marine europene vor garanta reducerea sau diminuarea în mod corespunzător a efectelor negative. Aceste măsuri de gestionare vor sprijini, de asemenea, furnizarea continuă de bunuri publice în mediul marin, favorizând, de exemplu, conservarea nivelului biodiversității din apele britanice.

3.   Obiectivele de politică și efectele preconizate

| 3.1 | Legea din 2009 privind accesul la mare și la litoral (28) (Marine and Coastal Access Act 2009, MaCAA) a înființat MMO pentru a instaura, a susține și a gestiona sustenabilitatea mediului marin și a pescuitului costier, prin asigurarea cu succes a echilibrului între beneficiile sociale, de mediu și economice cu scopul de a garanta mări sănătoase, un pescuit sustenabil și o industrie viabilă. |
| --- | --- |

3.1

Legea din 2009 privind accesul la mare și la litoral (28) (Marine and Coastal Access Act 2009, MaCAA) a înființat MMO pentru a instaura, a susține și a gestiona sustenabilitatea mediului marin și a pescuitului costier, prin asigurarea cu succes a echilibrului între beneficiile sociale, de mediu și economice cu scopul de a garanta mări sănătoase, un pescuit sustenabil și o industrie viabilă.

| 3.2 | Obiectivul de politică relevant pentru prezenta evaluare a impactului este promovarea îndeplinirii obiectivelor de conservare a sitului prin asigurarea faptului că formațiunea recifală pe substrat stâncos este protejată de riscul de daune provocate de unelte de fund tractate. |
| --- | --- |

3.2

Obiectivul de politică relevant pentru prezenta evaluare a impactului este promovarea îndeplinirii obiectivelor de conservare a sitului prin asigurarea faptului că formațiunea recifală pe substrat stâncos este protejată de riscul de daune provocate de unelte de fund tractate.

| 3.3 | Obiectivele de conservare ale sitului sunt:






  — | În funcție de evoluțiile naturale, să se mențină:






  — | întinderea habitatului recifului pe substrat stâncos, precum și diversitatea acestuia și a speciilor sale componente |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Obiectivele de conservare ale sitului sunt:

—

În funcție de evoluțiile naturale, să se mențină:

—

întinderea habitatului recifului pe substrat stâncos, precum și diversitatea acestuia și a speciilor sale componente

| — | structura comunitară a habitatului (de exemplu, structura populației diferitelor specii remarcabile și contribuția acestora la funcționarea ecosistemului) |
| --- | --- |

—

structura comunitară a habitatului (de exemplu, structura populației diferitelor specii remarcabile și contribuția acestora la funcționarea ecosistemului)

| — | calitatea mediului natural (de exemplu, calitatea apei, nivelurile sedimentelor în suspensie etc.) |
| --- | --- |

—

calitatea mediului natural (de exemplu, calitatea apei, nivelurile sedimentelor în suspensie etc.)

| — | procesele naturale de mediu (de exemplu, procesele fizice și biologice care apar în mod natural în mediul înconjurător, cum ar fi circulația apei și depunerea sedimentelor, nu ar trebui să se abată de la valoarea de bază din momentul desemnării) |
| --- | --- |

—

procesele naturale de mediu (de exemplu, procesele fizice și biologice care apar în mod natural în mediul înconjurător, cum ar fi circulația apei și depunerea sedimentelor, nu ar trebui să se abată de la valoarea de bază din momentul desemnării)

| 3.4 | Efectele preconizate sunt reducerea riscului de deteriorare a formațiunii recifale pe substrat stâncos și îndeplinirea obligațiilor prevăzute la articolul 6 din Directiva Habitate. În plus, impactul economic al intervenției de gestionare va fi redus la minimum, acolo unde este posibil. |
| --- | --- |

3.4

Efectele preconizate sunt reducerea riscului de deteriorare a formațiunii recifale pe substrat stâncos și îndeplinirea obligațiilor prevăzute la articolul 6 din Directiva Habitate. În plus, impactul economic al intervenției de gestionare va fi redus la minimum, acolo unde este posibil.

4.   Opțiunile

4.1   Ca parte a strategiei revizuite a DEFRA, instrumentele de gestionare preferate sunt aplicarea deciziilor MMO între 6 și 12 mile marine și gestionarea de către MMO a siturilor care se situează de o parte și de alta a limitei de 6 mile marine. În urma discuțiilor dintre MMO și IFCA Cornwall, s-a convenit că, deși situl de importanță comunitară se situează de o parte și de alta a limitei de 6 mile marine, pentru a gestiona partea sitului situată în limita celor 6 mile marine se vor stabili decizii IFCA, iar pentru a gestiona partea sitului denumită Cape Bank, situată între 0 și 12 mile marine se va recurge la o decizie a MMO. Prin urmare, opțiunea recomandată este o decizie a MMO pentru partea din situl de importanță comunitară situată între 0 și 12 mile marine.

4.1.1   Opțiunea 1: statu quo

Această opțiune nu ar implica introducerea niciunei măsuri de gestionare permanente. Aceasta ar însemna că riscurile la adresa sitului provocate de activități dăunătoare nu ar fi luate în considerare, iar obligațiile prevăzute în cadrul abordării revizuite a DEFRA și cele decurgând din articolul 6 alineatul (2) din Directiva Habitate nu ar fi îndeplinite.

4.1.2   Opțiunea 2: acord voluntar

Această opțiune ar implica elaborarea de coduri de conduită voluntare pentru a proteja formațiunile recifale. MMO a luat în considerare opțiunea în lumina principiilor unei mai bune reglementări, care impun introducerea unui nou regulament doar ca ultimă soluție, precum și a abordării revizuite a DEFRA, conform căreia există o așteptare ca măsurile de gestionare să fie de natură reglementară, pentru a se asigura furnizarea unei protecții adecvate. De asemenea, abordarea revizuită a DEFRA necesită punerea în aplicare de măsuri pentru a aborda interacțiunile cu risc ridicat (roșu) dintre formațiunile recifale desemnate și uneltele de pescuit până la sfârșitul lunii decembrie 2013. MMO consideră că, din cauza necesității ca formațiunile să fie protejate rapid și a riscului ca interacțiunile, fie ele chiar de nivel scăzut, să conducă la deteriorarea formațiunilor, măsurile voluntare nu sunt adecvate în acest caz.

4.1.3   Opțiunea 3: decizie a MMO de interzicere a uneltelor de fund tractate în întregul sit de importanță comunitară („închiderea completă a sitului”)

Interzicerea uneltelor de fund tractate în întregul sector Cape Bank al sitului de importanță comunitară nu este necesară pentru a obține o protecție a formațiunii recifale pe substrat stâncos și ar conduce la pierderi economice inutile pentru pescarii care utilizează alte zone ale sitului de importanță comunitară. Pierderea totală estimată a debarcărilor, documentată în tabelul 1, ar fi de 15 971,20 GBP, față de 11 788,83 GBP în cazul opțiunii preferate, iar costurile administrative de punere în aplicare ar fi mult mai ridicate.

4.1.4   Opțiunea 4: decizie a MMO de interzicere a uneltelor de fund tractate peste formațiunile recifale Sabellaria spinulosa, cu stabilirea unei zone-tampon adecvate („gestionare pe zone”)

Aceasta este opțiunea preferată, mai jos fiind inclusă o analiză completă a acesteia.

4.1.5   Gestionarea activității printr-o decizie, ordin de reglementare sau acordarea unor permise de pescuit

Astfel de mecanisme de gestionare sunt considerate inadecvate în cazul de față. Competențele de adoptare a unor decizii conferite MMO în temeiul MaCAA sunt mai adecvate, întrucât acestea sunt concepute spre a fi utilizate pentru gestionarea activității în zonele marine protejate, prin asigurarea unui nivel adecvat de competență, flexibilitate, consultare și rapiditate.

4.2   Opțiunea recomandată:

4.2.1   Decizie a MMO de interzicere a uneltelor de fund tractate peste formațiunile recifale pe substrat stâncos, cu stabilirea unei zone-tampon adecvate („gestionare pe zone”).

4.2.2   Această opțiune este recomandată deoarece este cea mai rentabilă. MMO este autoritatea cea mai potrivită pentru a promova măsurile de gestionare a pescuitului pentru formațiunea recifală Cape Bank situată între 0 și 12 mile marine, întrucât ea are competența de a lua decizii în întreaga zonă pentru a promova obiectivele de conservare ale sitului de importanță comunitară. Limita zonei interzise propuse a fost stabilită luându-se în considerare cele mai fiabile date disponibile privind întinderea formațiunilor, precum și necesitatea creării unei „zone-tampon” între formațiuni și limita stabilită prin decizie. De asemenea, atunci când s-a analizat forma zonei interzise, s-au luat în considerare ușurința aplicării și necesitatea de a dispune de o demarcație clară pentru a promova respectarea interdicției.

5.   Elemente faptice

5.1   Impactul activității uneltelor de fund tractate asupra recifului pe substrat stâncos:

| 5.1.1 | Elementele faptice disponibile (29) constând în studii empirice care cuantifică impactul pescuitului asupra habitatelor de fund stâncos sunt limitate. Cu toate acestea, este cunoscut faptul că remorcarea de traule peste substraturi pietroase cauzează daune sau moartea unui procent semnificativ de specii de mari dimensiuni, atașate în poziție verticală, cum ar fi bureții și coralii (Løkkeborg 2005). 67 % dintre bureți au fost avariați în timpul unei singure treceri a traulului, în Golful Alaska (Freese et al. 1999). Alte specii, cum ar fi hidroizii, anemonele, briozoarele, tunicatele și echinodermele sunt vulnerabile la uneltele de pescuit mobile (McConnaughey et al. 2000, Sewell and Hiscock 2005). De asemenea, traularea poate reduce complexitatea habitatului deoarece bolovanii și pietrele asociate cu substratul tare sunt deplasate (Engel și Kvitek 2008, Freese et al 1999). Rezistența la daune fizice este variabilă în funcție de tipul de substrat, recifele turbiditice fiind în mod deosebit vulnerabile la daune structurale (Attrill et al 2011). Se consideră că riscul de impact este suficient de mare pentru a necesita o clasificare în categoria „roșu” și, prin urmare, punerea în aplicare a măsurilor de gestionare în anul curent. |
| --- | --- |

5.1.1

Elementele faptice disponibile (29) constând în studii empirice care cuantifică impactul pescuitului asupra habitatelor de fund stâncos sunt limitate. Cu toate acestea, este cunoscut faptul că remorcarea de traule peste substraturi pietroase cauzează daune sau moartea unui procent semnificativ de specii de mari dimensiuni, atașate în poziție verticală, cum ar fi bureții și coralii (Løkkeborg 2005). 67 % dintre bureți au fost avariați în timpul unei singure treceri a traulului, în Golful Alaska (Freese et al. 1999). Alte specii, cum ar fi hidroizii, anemonele, briozoarele, tunicatele și echinodermele sunt vulnerabile la uneltele de pescuit mobile (McConnaughey et al. 2000, Sewell and Hiscock 2005). De asemenea, traularea poate reduce complexitatea habitatului deoarece bolovanii și pietrele asociate cu substratul tare sunt deplasate (Engel și Kvitek 2008, Freese et al 1999). Rezistența la daune fizice este variabilă în funcție de tipul de substrat, recifele turbiditice fiind în mod deosebit vulnerabile la daune structurale (Attrill et al 2011). Se consideră că riscul de impact este suficient de mare pentru a necesita o clasificare în categoria „roșu” și, prin urmare, punerea în aplicare a măsurilor de gestionare în anul curent.

5.2   Distribuția formațiunilor recifale pe substrat stâncos

Figura 1 de mai jos identifică poziția formațiunilor recifale pe substrat stâncos în zona Cape Bank a sitului de importanță comunitară.

Figura 1

Harta sitului și a formațiunii

6.   Sectoarele afectate

| 6.1 | Industria pescuitului: Principalele nave afectate de interdicție vor fi traulele, dragele și alte traule demersale, care includ, în primul rând, navele care debarcă în Newlyn. Navele franceze și belgiene au drepturi de acces pentru pescuitul speciilor demersale; cu toate acestea, cea mai mare parte a capturii nu este debarcată în Regatul Unit. Dialogul cu părțile interesate și cu reprezentanții industriei belgiene a pescuitului în timpul etapei de consultare preliminară privind măsura de gestionare propusă a indicat faptul că activitatea de pescuit cu unelte de fund tractate este limitată. Un anumit număr de traule franceze cu panouri pescuiesc în capătul vestic al zonei interzise propuse Cape Bank, iar mai multe nave belgiene, în capătul nordic al aceleiași zone. Nu este de așteptat ca intervenția să aibă un impact asupra altor sectoare decât cel al pescuitului. |
| --- | --- |

6.1

Industria pescuitului: Principalele nave afectate de interdicție vor fi traulele, dragele și alte traule demersale, care includ, în primul rând, navele care debarcă în Newlyn. Navele franceze și belgiene au drepturi de acces pentru pescuitul speciilor demersale; cu toate acestea, cea mai mare parte a capturii nu este debarcată în Regatul Unit. Dialogul cu părțile interesate și cu reprezentanții industriei belgiene a pescuitului în timpul etapei de consultare preliminară privind măsura de gestionare propusă a indicat faptul că activitatea de pescuit cu unelte de fund tractate este limitată. Un anumit număr de traule franceze cu panouri pescuiesc în capătul vestic al zonei interzise propuse Cape Bank, iar mai multe nave belgiene, în capătul nordic al aceleiași zone. Nu este de așteptat ca intervenția să aibă un impact asupra altor sectoare decât cel al pescuitului.

| 6.2 | Societatea și economiile locale: Potențialele costuri sociale și economice pentru comunitățile locale britanice, franceze și belgiene rezultate ca urmare a eventualelor debarcări pierdute și impactul acestora rezultat asupra pescuitului local sunt reduse. Aceasta deoarece există locuri de pescuit alternative care sunt accesibile și, prin urmare, deplasarea va fi minimă. De asemenea, impactul opțiunii preferate va fi probabil redus, întrucât pescuitul predominant se realizează cu unelte de pescuit fixe de către navele cu plecare din Newlyn, Mousehole, Sennen Cove, Penwith Coves, St. Ives și Hayle. Beneficiile mai ample ale protejării recifelor pe substrat stâncos sunt prezentate în secțiunea 7. |
| --- | --- |

6.2

Societatea și economiile locale: Potențialele costuri sociale și economice pentru comunitățile locale britanice, franceze și belgiene rezultate ca urmare a eventualelor debarcări pierdute și impactul acestora rezultat asupra pescuitului local sunt reduse. Aceasta deoarece există locuri de pescuit alternative care sunt accesibile și, prin urmare, deplasarea va fi minimă. De asemenea, impactul opțiunii preferate va fi probabil redus, întrucât pescuitul predominant se realizează cu unelte de pescuit fixe de către navele cu plecare din Newlyn, Mousehole, Sennen Cove, Penwith Coves, St. Ives și Hayle. Beneficiile mai ample ale protejării recifelor pe substrat stâncos sunt prezentate în secțiunea 7.

| 6.3 | Organisme de control: Responsabilitatea principală pentru respectarea zonei interzise propuse în limita de 0-12 mile marine va reveni MMO și, prin urmare, costurile suplimentare de punere în aplicare ar fi suportate de MMO. Costurile estimate sunt prezentate în secțiunea 7. |
| --- | --- |

6.3

Organisme de control: Responsabilitatea principală pentru respectarea zonei interzise propuse în limita de 0-12 mile marine va reveni MMO și, prin urmare, costurile suplimentare de punere în aplicare ar fi suportate de MMO. Costurile estimate sunt prezentate în secțiunea 7.

7.   Analiza costurilor și a beneficiilor

7.1   Costurile aferente opțiunii recomandate

7.1.1   Interzicerea uneltelor de pescuit de fund tractate în zona propusă ar putea conduce la următoarele costuri:

| — | costuri directe pentru industria pescuitului ca urmare a reducerii locurilor de pescuit |
| --- | --- |

—

costuri directe pentru industria pescuitului ca urmare a reducerii locurilor de pescuit

| — | costuri pentru industria pescuitului aferente deplasării spre alte locuri de pescuit |
| --- | --- |

—

costuri pentru industria pescuitului aferente deplasării spre alte locuri de pescuit

| — | potențiale efecte negative asupra mediului, provocate de posibila agravare a deteriorării habitatelor din alte zone din cauza deplasării |
| --- | --- |

—

potențiale efecte negative asupra mediului, provocate de posibila agravare a deteriorării habitatelor din alte zone din cauza deplasării

| — | costuri suportate de MMO pentru punerea în aplicare și administrarea măsurilor de gestionare |
| --- | --- |

—

costuri suportate de MMO pentru punerea în aplicare și administrarea măsurilor de gestionare

7.1.2   Costurile pentru industria pescuitului, inclusiv potențialele costuri de deplasare, precum și costurile administrative și de punere în aplicare suportate de MMO pot fi monetizate, valorile estimate fiind reunite și prezentate ca parte a prezentei evaluări a impactului (tabelele 1-2 de mai jos). Costurile de mediu provocate de posibila agravare a deteriorării habitatelor sunt dificil de evaluat și, prin urmare, sunt descrise aici drept costuri nemonetizate.

7.2   Analiza costurilor activităților de pescuit

7.2.1   Informațiile utilizate pentru a evalua impactul închiderii propuse au fost preluate din:

| — | datele privind debarcările pentru nave în perioada 2008-2011 preluate din jurnalul de bord și din notele de vânzare furnizate de statisticile MMO; |
| --- | --- |

—

datele privind debarcările pentru nave în perioada 2008-2011 preluate din jurnalul de bord și din notele de vânzare furnizate de statisticile MMO;

| — | datele privind debarcările la nivelul dreptunghiului ICES; dintr-o analiză suplimentară pentru a estima captura și debarcările estimative pentru situl de importanță comunitară și zona de recif/zona-tampon pentru Regatul Unit și alte state membre (tabelele 1 și 2); |
| --- | --- |

—

datele privind debarcările la nivelul dreptunghiului ICES; dintr-o analiză suplimentară pentru a estima captura și debarcările estimative pentru situl de importanță comunitară și zona de recif/zona-tampon pentru Regatul Unit și alte state membre (tabelele 1 și 2);

| — | informațiile colectate de către MMO de la pescari în timpul contactelor avute cu ocazia consultării preliminare, în perioada iunie-august 2013; |
| --- | --- |

—

informațiile colectate de către MMO de la pescari în timpul contactelor avute cu ocazia consultării preliminare, în perioada iunie-august 2013;

| — | informațiile colectate de la părțile interesate în timpul consultării oficiale privind decizia MMO, în perioada 10 septembrie – 22 octombrie 2013; |
| --- | --- |

—

informațiile colectate de la părțile interesate în timpul consultării oficiale privind decizia MMO, în perioada 10 septembrie – 22 octombrie 2013;

| — | cunoștințele ofițerului local al MMO și ale ofițerului de coastă al IFCA. |
| --- | --- |

—

cunoștințele ofițerului local al MMO și ale ofițerului de coastă al IFCA.

7.3   Incertitudine și ipoteze

7.3.1   Estimările medii de cost s-au bazat pe estimări ale valorilor debarcărilor britanice în SIC, în dreptunghiurile statistice ICES 29E4 (a se vedea figura 2). Nu se cunoaște proporția efectivă din valoarea totală a debarcărilor care a rezultat direct din zona interzisă propusă, care reprezintă mai puțin de 5,79 % dintr-un dreptunghi ICES. Datele statistice au fost obținute pe baza activității raportate în dreptunghiurile ICES care acoperă zonele siturilor de importanță comunitară definite. Activitatea raportată (cantitatea și valoarea debarcărilor, împreună cu detalii privind uneltele folosite) este preluată din baza de date IFISH a MMO. Informațiile privind navele franceze și belgiene au fost obținute din extrase ale datelor privind cantitățile debarcate, raportate de statele membre către grupul de lucru al CSTEP privind regimurile eforturilor de pescuit. Descrierea în continuare a metodologiei utilizate pentru a produce estimări ale costurilor este prezentată în detaliu în anexele A și B.

7.3.2   Valorile corespunzătoare zonei interzise propuse prezentate în tabelul 1 au fost obținute prin preluarea valorilor estimate pentru situl de importanță comunitară și aplicarea unui procent bazat pe suprafața pătrată interzisă din cadrul sitului de importanță comunitară ca atare. În cele mai multe cazuri, suprafața pătrată a zonelor interzise propuse este relativ mică în comparație cu suprafața totală a SIC. Prin urmare, estimarea detaliată trebuie utilizată cu precauție, întrucât aceasta nu va indica valoarea reală atribuită în zona interzisă propusă. De asemenea, este recunoscut faptul că o posibilă creștere a biodiversității în jurul recifului înseamnă că acesta ar putea fi un loc de pescuit relativ mai abundent, iar analiza poate subestima valoarea locului de pescuit redus.

7.3.3   Informațiile colectate de la pescari și alte părți interesate în timpul reuniunilor de consultări preliminare sunt utilizate în sprijinul elementelor faptice și al ipotezelor, sub rezerva faptului că ele sunt doar dovezi neconfirmate. Informațiile colectate au o valoare punctuală și reprezintă doar o imagine selectivă furnizată de persoanele dispuse să ofere un răspuns în ziua respectivă. Numărul de respondenți corespunde numărului de persoane care s-au prezentat în mod individual, furnizând informații, nu celui al persoanelor care sunt sau nu sunt neapărat de acord cu o afirmație.

7.3.4   Datele privind debarcările altor state membre sunt limitate, întrucât majoritatea navelor respective nu debarcă în Regatul Unit. Se pot formula însă unele ipoteze pornind de la datele sistemelor VMS ale navelor de peste 15m aparținând altor state membre, primite la centrul de monitorizare a pescuitului (FMC) al Regatului Unit, detaliate în secțiunea 7.4.

Figura 2

Hartă indicând dreptunghiul statistic ICES 29E4 și situl de importanță comunitară Land’s End & Cape Bank

7.4   Activități de pescuit în SIC Land’s End and Cape Bank

7.4.1   Majoritatea navelor britanice care au acționat în zona ICES 29E4 au o lungime de sub 10 de metri și sunt predominant nave cu plase (165 de nave), nave cu undițe manuale (146 nave), vintere (71 nave) și alte traule demersale (11 nave). Există ocazional traulere laterale de peste 15 metri (25 nave).

7.4.2   Principalele specii debarcate sunt pești pelagici, crustacee, pești demersali și moluște.

7.4.3   Navele franceze și belgiene au drepturi de acces legale în sectorul SIC situat în afara limitei de 6 mile marine.

7.4.4   Majoritatea navelor franceze și belgiene care acționează în zonele ICES au dimensiuni de peste 15 metri, ocazional existând nave sub 10 metri. Datele privind debarcările altor state membre sunt limitate, deoarece majoritatea navelor respective nu debarcă în Regatul Unit. 7.4.5 Datele VMS (30) provenite de la flota franceză și cea belgiană indică o activitate scăzută sau inexistentă în cadrul zonelor interzise propuse ale sitului de importanță comunitară la care acestea au acces (figurile 3 și 4).

7.4.5   La 12 iulie 2013, în Ostend, a avut loc o reuniune de consultări preliminare cu industria belgiană a pescuitului, care s-a bucurat de sprijinul autorităților belgiene din domeniul pescuitului. Reuniunea a avut ca scop informarea acestora cu privire la gestionarea potențială a pescuitului comercial în situl de importanță comunitară din Regatul Unit în ceea ce privește drepturile belgiene de acces la pescuit în limita de 6-12 mile marine. Reprezentanții industriei care au participat la reuniunea din 12 iulie au indicat faptul că măsurile propuse actualmente pentru protejarea formațiunii recifale pe substrat stâncos din SIC nu le afectează în mod semnificativ activitatea. Aceste formațiuni recifale pe substrat stâncos au fost considerate a fi în cea mai mare parte neospitaliere pentru unelte de pescuit de fund tractate. La 27 septembrie 2013, la Paris a avut loc o reuniune de consultări cu autoritățile franceze și reprezentanții industriei pescuitului, care au confirmat existența a douăsprezece nave cu traule cu panouri având lungimea de 15-24 metri din Normandia care pescuiesc în zona Cape Bank propusă pentru interdicție.

7.4.6   Răspunsurile la consultarea oficială cu reprezentanții industriei belgiene și franceze a pescuitului au confirmat că în zona interzisă propusă există unele activități de pescuit.

Figura 3

Rapoarte de poziție VMS pentru navele franceze în 2012

Figura 4

Rapoarte de poziție VMS pentru navele belgiene în 2012

7.5   Evaluarea debarcărilor afectate

Regatul Unit

7.5.1   Impactul direct asupra navelor de pescuit ar consta într-o reducere a capturii și, prin urmare, a debarcărilor obținute utilizând unelte de fund tractate în zona interzisă propusă. Pentru a estima impactul potențial, s-au analizat datele privind debarcările colectate de către MMO.

7.5.2   Calculul debarcărilor afectate în dreptunghiul statistic ICES din zona 29E4 (pentru navele britanice identificate ca pescuind în zonă din ianuarie 2008) este prezentat în tabelul 1. Estimările din tabelul 1 se bazează pe numărul mediu de debarcări din perioada ianuarie 2008 – decembrie 2011.

Tabelul 1

Medie anuală a debarcărilor britanice în zona ICES 29E4 și numărul mediu de debarcări estimat în SIC (în perioada ianuarie 2008 – decembrie 2011)

| Tipul de unelte | Greutatea debarcată
  (în tone) | Valoarea în ICES 29E4
  (în GBP) | Valoarea în SIC
  (în GBP) | Valoarea în zona interzisă (73,813 % din SIC)
  (în GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Traule laterale | 209 | 830 886 | 2 492,30 | 1 839,65 |
| Drage | 86 | 120 294 | 0 | 0 |
| Traule pentru homari | 3 | 3 753 | 141,90 | 104,74 |
| Alte traule demersale | 161 | 342 297 | 13 337 | 9 844,44 |
| Total | 459 | 1 297 230 | 15 971,20 | 11 788,83 |

Tipul de unelte

Greutatea debarcată

(în tone)

Valoarea în ICES 29E4

(în GBP)

Valoarea în SIC

(în GBP)

Valoarea în zona interzisă (73,813 % din SIC)

(în GBP)

Traule laterale

209

830 886

2 492,30

1 839,65

Drage

86

120 294

0

0

Traule pentru homari

3

3 753

141,90

104,74

Alte traule demersale

161

342 297

13 337

9 844,44

Total

459

1 297 230

15 971,20

11 788,83

7.5.3   Valorile estimate ale debarcărilor în SIC au fost calculate prin asocierea datelor disponibile privind debarcările (furnizate de către fiecare navă de pescuit la nivel de dreptunghi ICES) cu datele privind activitatea vasului de pescuit (pe baza rapoartelor VMS) în cadrul sitului de importanță comunitară. Abordarea aplică un procent al debarcărilor pentru fiecare dreptunghi ICES din situl de importanță comunitară, în funcție de nivelul de activitate din sit.

Pentru situl de importanță comunitară Land’s End and Cape Bank, datele privind debarcările pentru dreptunghiul ICES (29E4) au fost utilizate și clasificate în funcție de mărimea navei (nave de peste 15 metri, nave între 10 și 15 metri și navele de sub 10 metri).

Valorile debarcărilor din zona interzisă propusă au fost ulterior estimate ca procent (pe baza dimensiunii zonelor respective) din valoarea estimată în SIC.

Pentru o defalcare completă a activității în dreptunghiurile ICES din SIC, vă rugăm să consultați tabelele statistice suplimentare privind pescuitul în perioada 2008-2011.

Se estimează că venitul mediu anual al flotelor de traulere din SIC, traule laterale cu lungimea de peste 15 de metri, este de 2 434,6 GBP. Dragele de peste 15 metri , precum și alte traulere demersale figurează cu mențiunea „zero”. Venitul mediu anual estimat al flotei de traulere laterale cu lungimea de sub 10 metri este de 10,90 GBP. Venitul mediu anual estimat al flotei de traule laterale cu lungimea cuprinsă între 10 și 15 metri este de 46,80 GBP. (Pentru o defalcare completă, a se vedea tabelul 5 din tabelele statistice privind pescuitul în perioada 2008-2011).

În urma misiunii de consultări prealabile cu părțile interesate rezultă faptul că principalul impact monetar al introducerii deciziei se va răsfrânge asupra traulelor de fund și a dragelor pentru scoici.

7.5.4   S-a estimat că în zona interzisă propusă (care reprezintă 73,813 % din situl de importanță comunitară) pierderea totală la nivelul debarcărilor va fi de 11 788,83 GBP.

7.5.5   Costul total estimat reprezintă probabil o supraestimare, întrucât nu s-a presupus nicio deplasare.

Franța și Belgia

7.5.6   Din analiza datelor VMS a rezultat că marea majoritate a activităților de pescuit belgiene din ICES 29E4 au loc în afara SIC propriu-zis. În 2012, 26 de nave belgiene operau în partea de nord a ICES.

Majoritate a activităților de pescuit franceze din zona ICES 29E4 au loc în partea de nord-vest, în afara SIC propriu-zis. În 2012, 46 de nave franceze au raportat o poziție VMS la o viteză cuprinsă între 1 și 6 noduri în interiorul părții vestice a sectorului SIC denumit Cape Bank.

7.5.7   Activitățile de pescuit belgiene din această zonă vizează în principal limba-de-mare comună , iar cele franceze eglefinul și codul. Folosind metoda menționată în anexa B „Analiză a navelor din afara Regatului Unit aflate în dreptunghiurile ICES”, s-a estimat că în 2012:

| — | cantitatea (în tone) debarcată ca urmare a activităților de pescuit belgiene din porțiunea accesibilă a SIC este de 0,44 tone, cu o valoare estimată de 1 749 GBP; |
| --- | --- |

—

cantitatea (în tone) debarcată ca urmare a activităților de pescuit belgiene din porțiunea accesibilă a SIC este de 0,44 tone, cu o valoare estimată de 1 749 GBP;

| — | cantitatea (în tone) debarcată ca urmare a activităților de pescuit franceze din porțiunea accesibilă a SIC este de 24,98 tone, cu o valoare estimată de 44 036 GBP. |
| --- | --- |

—

cantitatea (în tone) debarcată ca urmare a activităților de pescuit franceze din porțiunea accesibilă a SIC este de 24,98 tone, cu o valoare estimată de 44 036 GBP.

7.5.8   Cu toate acestea, figurile 3 și 4 arată că majoritatea activităților de pescuit sunt concentrate în coridorul nord-est al sitului, care se situează în afara zonei propuse pentru interdicție (formațiune recifală și zonă-tampon). Pierderea de debarcări estimată este considerată deci ca fiind net inferioară estimărilor de mai sus. Pentru informații suplimentare privind activitatea navelor de pescuit din afara Regatului Unit în interiorul și în jurul zonelor propuse pentru interdicție, vă rugăm să consultați anexa B.

7.6   Efectele posibile ale închiderii asupra flotei de pescuit

7.6.1   Deoarece este de așteptat ca pierderea estimată a debarcărilor să fie o supraestimare (ca urmare a activității de pescuit limitate care utilizează unelte de fund tractate peste formațiunea recifală pe substrat stâncos), se preconizează că impactul asupra flotei de pescuit cauzat de închidere va fi limitat. Mai mulți pescari afectați au declarat în timpul reuniunilor de consultări preliminare că nu utilizează unelte de fund tractate peste formațiunile recifale pe substrat stâncos, deoarece acest lucru ar produce deteriorarea uneltelor. Reprezentanții industriei pescuitului din Franța și Belgia au confirmat că va exista o pierdere de locuri de pescuit în jurul porțiunilor de vest și de nord ale zonei interzise Cape Bank; cu toate acestea, există locuri de pescuit alternative ușor accesibile.

7.7   Adaptabilitatea

7.7.1   Pentru a evalua efectele probabile ale închiderii propuse asupra activităților de pescuit, trebuie să se evalueze măsura în care navele ar putea să își mențină valoarea capturilor prin mutarea efortului în alte zone.

7.7.2   Pescarii au fost invitați sa completeze un chestionar pentru a oferi informații în vederea evaluării și au fost întrebați direct despre amploarea deplasării către alte zone ca urmare a închiderii propuse, precum și despre capacitatea lor de a pescui în locuri alternative și de a se adapta pentru a menține valoarea capturii. Un număr de pescari afectați au declarat că nu ar putea schimba locurile de pescuit sau tipul de unealtă, dar, întrucât opțiunea propusă va limita doar activitatea de pescuit peste formațiunea recifală pe substrat stâncos și în interiorul zonei-tampon, amploarea potențială a deplasării va fi minimă.

7.7.3   Ca urmare a introducerii opțiunii preferate (o decizie specifică pentru zona interzisă) mai degrabă decât închiderea întregului sit, se va reduce nivelul de deplasare al navelor care utilizează unelte de fund tractate. Reprezentanții industriei franceze și belgiene a pescuitului au confirmat în timpul consultării prealabile și al celei oficiale că se desfășurau activități de pescuit în zona interzisă propusă. Cu toate acestea, nu s-au prezentat observații specifice privind amploarea deplasării și locurile alternative de pescuit.

7.7.4   Se preconizează că în cursul procesului de evaluare a interacțiunilor din categoria portocaliu/verde se va ține cont de dovezi ale progresului în tehnologia uneltelor și de impactul asupra formațiunilor sensibile.

7.8   Costurile indirecte

7.8.1   Costurile de mediu

Pentru opțiunea recomandată, va exista un potențial minim de creștere a costurilor în ceea ce privește combustibilul pentru navele care călătoresc mai departe pentru a ajunge la locuri de pescuit alternative, întrucât majoritatea pescarilor au indicat că nu pescuiesc în zona în cauză și că locurile de pescuit alternative sunt ușor accesibile.

7.9   Costuri administrative și de executare

7.9.1   În ceea ce privește executarea, MMO va adopta o abordare bazată pe informații și pe analiza riscurilor, comparabilă cu cele adoptate de către o serie de organisme de reglementare la nivel guvernamental, în conformitate cu National Intelligence Model (cadrul național privind informațiile) (31). În cazul în care informațiile sugerează o neconformitate sau un risc de neconformitate, MMO va elabora o strategie de aplicare specifică nevoilor zonei marine protejate respective și, dacă este necesar, va aloca resursele necesare corespunzătoare. Aceasta poate include prezența marinei, supraveghere aeriană sau operațiuni comune cu alte agenții (de exemplu, IFCA, UK Border Force sau Agenția de Mediu). MMO va coordona toate operațiunile comune. Principiile conform cărora MMO va reglementa ZMP sunt stabilite prin legea din 2006 privind reforma legislativă și reglementară (Legislative and Regulatory Reform Act 2006) și Codul de conformitate al autorităților de reglementare (Regulator’s Compliance Code) și au scopul de a garanta faptul că toate acțiunile de executare întreprinse de MMO sunt proporționale, responsabile, consecvente, transparente și orientate (32).

7.9.2   Executarea deciziei propuse se va realiza în limitele bugetului actual. Se va utiliza sistemul de monitorizare prin satelit a navelor (VMS) al UE ca instrument de gestionare a asigurării aplicării în domeniul marin și aerian pentru navele de peste 12 metri. Ca urmare a activității scăzute de pescuit în cadrul sitului, riscul de neconformitate va fi minim sau scăzut (33). Tabelul 2 evidențiază costurile de executare estimate pentru gestionarea opțiunii preferate.

Tabelul 2

Costuri suplimentare anuale de executare a opțiunii recomandate
   (34)

| Activitate | Cost per unitate
  (GBP) | Număr estimat de unități pe an | Cost total pe an
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| Monitorizare la suprafață de către Marina Regală, per sit | 4 000 pe zi | 1 | 4 000 |
| Patrule de supraveghere comune cu SFC/IFCA locale, per sit | Între 800-1 000 pe zi | 5 | 4 000-5 000 |
| Monitorizare aeriană, per sit | 2 050 pe oră | 2 | 4 100 |
| Anchete/urmăriri penale, per sit | 10 375 per caz | 1 | 10 375 |
| Total | | 9 | 22 475 – 23 475 |

Activitate

Cost per unitate

(GBP)

Număr estimat de unități pe an

Cost total pe an

(GBP)

Monitorizare la suprafață de către Marina Regală, per sit

4 000 pe zi

1

4 000

Patrule de supraveghere comune cu SFC/IFCA locale, per sit

Între 800-1 000 pe zi

5

4 000-5 000

Monitorizare aeriană, per sit

2 050 pe oră

2

4 100

Anchete/urmăriri penale, per sit

10 375 per caz

1

10 375

Total

9

22 475 – 23 475

Tabelul 3

Profilul anual al costurilor monetare ale opțiunii recomandate - (mil. GBP) prețuri constante

| | A0 | A1 | A2 | A3 | A4 | A5 | A6 | A7 | A8 | A9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul tranziției | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO |
| Costuri anuale recurente – cea mai bună estimare | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| scăzută | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| ridicată | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Totalul valorii actualizate a costurilor anuale (35): | 0,2 mil. GBP |

A0

A1

A2

A3

A4

A5

A6

A7

A8

A9

Costul tranziției

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

Costuri anuale recurente – cea mai bună estimare

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

scăzută

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

ridicată

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Totalul valorii actualizate a costurilor anuale (35):

0,2 mil. GBP

7.10   Beneficiile opțiunii recomandate

7.10.1   Excluderea uneltelor de fund tractate din zona interzisă propusă ar împiedica utilizarea uneltelor de fund tractate peste formațiunea recifală pe substrat stâncos și ar conduce la următoarele beneficii:

| — | beneficii de mediu, datorită menținerii habitatelor recifului pe substrat stâncos. |
| --- | --- |

—

beneficii de mediu, datorită menținerii habitatelor recifului pe substrat stâncos.

Beneficiile de mediu sunt descrise în prezenta drept beneficii nemonetizate.

7.11   Beneficiile de mediu

7.11.1   Din punct de vedere biologic, recifele pe substrat stâncos din cadrul sitului de importanță comunitară sunt unele dintre cele mai diverse din Regatul Unit, ele jucând un rol important în sprijinirea unor specii considerate rare sau care apar la limita răspândirii lor biogeografice. Deși recifele individuale sunt relativ mici (atât la nivel național, cât și la nivel local), ele sunt diverse din punct de vedere ecologic și, datorită dimensiunii lor, reprezintă o arie importantă la nivel local a habitatului recifal marin, scufundat în permanență (36).

7.11.2   Situl de importanță comunitară cuprinde două zone recifale principale, care sunt formate aproape în întregime din granit (Axelsson & Dewey, 2011; Birchenough et al., 2008); o zonă de recif în apropierea coastei (partea Land’s End a SIC – subformațiunea recifală verticală de coastă și o zonă de recif vertical mai în larg, în formă de mare semilună arcuită, care este aproximativ aliniată cu linia de coastă (partea Cape Bank a SIC – subformațiunea recifală verticală din larg). Reciful vertical offshore va fi gestionat de MMO. Zona este un ansamblu dominat de varec, briozoare și grupuri de gazon hidroid, precum și zonele populate de echinoderme și de coralul Ross Pentapora fascialis, de echinodermele Echinus esculentus și de buretele perforator de stâncă Cliona celata (Birchenough et al., 2008a). Mișcarea apei prin curenți și acțiunea valurilor încurajează, de asemenea, creșteri dense de bureți, ascidii, anemone și corali moi (Irving, 1996) (37).

7.11.3   Recifele oferă totodată protecție coastei, într-o anumită măsură și sunt zone importante pentru circulația nutrienților, fixarea carbonului și a azotului, precum și pentru stabilizarea sedimentelor.

7.11.4   Un habitat recifal protejat este un refugiu natural pentru crearea de populații de specii vizate și care fac obiectul capturilor accidentale.

7.11.5   Beneficiile deciziei constau în obținerea unei protecții adecvate și păstrarea caracteristicilor ecologice, care pot conduce, eventual, la o abundență mai mare a biodiversității în comparație cu restul locurilor de pescuit.

7.11.6   Beneficiile de mediu ale introducerii deciziei vor fi semnificative, întrucât aceasta va proteja formațiunile recifale pe substrat stâncos din sit de uneltele de pescuit de fund tractate. Aceasta va contribui la atingerea obiectivului de conservare vizând „menținerea”. Decizia va avea un efect benefic suplimentar asupra altor formațiuni din SIC, iar interzicerea recomandată va aduce un beneficiu global pentru habitatul recifului, fapt care ar putea promova practicarea cu mai mare preponderență a activităților recreative în zonă, cum ar fi scufundările sau pescuitul sportiv, în beneficiul economiei locale.

7.12   Beneficii socio-economice

7.12.1   E posibil ca menținerea în starea actuală a formațiunii și a habitatului recifului pe substrat stâncos să crească atractivitatea pentru persoanele care practică activități de agrement, cum ar fi scafandrii și pescarii (S.E.Rees et al, 2013 (38); D.R. Chae et al, 2012 (39)). De asemenea, aceasta ar putea conduce la dezvoltarea turismului în zonă și, prin urmare, la o creștere a cheltuielilor în beneficiul companiilor locale (SERees et al, 2013).

7.12.2   Punerea în aplicare a unei gestionări pe zone, în locul închiderii întregului sit, limitează deplasarea navelor care utilizează unelte de fund tractate.

7.13   Distribuirea costurilor și a beneficiilor

7.13.1   Distribuirea costurilor sociale și economice se realizează predominant la nivel local britanic, francez și belgian (cu excepția costurilor de executare), cu beneficii globale de mediu care acoperă o arie mai largă și care au mai degrabă un impact național.

Anexa A: Note privind extragerea de date statistice referitoare la activitățile de pescuit din Regatul Unit și tabelele corespunzătoare

Website-ul MMO (40) oferă detalii privind tabelele de date care rezumă activitatea raportată în dreptunghiurile ICES care acoperă zone detaliate definite ca zone ale sitului marin european.

Acest nivel de detaliu reflectă cel mai bun nivel de detaliere disponibil în cadrul datelor raportate aflate la dispoziția administrațiilor britanice din domeniul pescuitului.

Datele respective oferă informații cu privire la cantitatea și valoarea debarcărilor din dreptunghiurile care acoperă zonele, împreună cu detalii privind navele, uneltele utilizate și speciile capturate.

În plus față de datele privind activitatea de pescuit, navele cu lungimea de peste 15 metri își raportează poziția exactă la fiecare 2 ore, în cadrul sistemului britanic de monitorizare a navelor prin satelit.

Pentru navele de peste 15 metri, a fost posibil să se combine datele spațiale relativ imprecise din sistemele de raportare a activității cu rapoartele detaliate privind poziția ale sistemelor VMS pentru a permite o mai bună estimarea a activității de pescuit. Remanierea detaliată a datelor privind activitatea permite estimarea activității în zonele detaliate ale sitului marin european pentru nave de peste 15 metri.

Atunci când sunt disponibile, aceste informații sunt prezentate în tabelele de date, alături de activitatea de ansamblu în dreptunghiurile ICES, pentru navele de peste 15 metri; raportul între cele două seturi de date a fost ulterior aplicat la datele pentru nave cu lungimi diferite, pentru a oferi estimări aproximative ale activității navelor cu o lungime totală mai mică de 15 metri în zona interzisă propusă.

Vă rugăm să observați că zona interzisă propusă este situată în apele de coastă, prin urmare, utilizarea proporției activității desfășurate de navele de peste 15 metri în zonele respective pentru a estima activitatea altor nave britanice ar putea fi inexactă, întrucât navele mai mari au tendința să pescuiască mai în larg decât celelalte, mai ales navele de peste 10 metri.

Datele sunt evidențiate în culoarea gri în tabele pentru a sublinia faptul că este vorba de estimări și că ele ar trebui să fie utilizate cu precauție.

Urmează o listă a zonelor de coastă ale sitului marin european care fac obiectul prezentei analize – unele dreptunghiuri acoperă mai mult de o zonă – acestea sunt evidențiate în culoarea galben.

Suprapunerea înseamnă că acoperirea potențială totală a zonelor interzise propuse nu poate fi estimată prin însumarea analizelor pentru fiecare zonă individuală. Tabelul de mai jos cuprinde detalii cu privire la proporția din activitatea globală în dreptunghiurile ICES aferente pentru fiecare zonă interzisă propusă care se referă la navele de peste 15 metri (pentru navele respective, sunt disponibile date detaliate obținute prin satelit).

Prin urmare, pentru navele cu un procent ridicat de acoperire a siturilor marine europene, estimările privind activitatea navelor cu alte lungimi pe baza activității conexe a SME pot fi mai fiabile decât pentru siturile cu un procent scăzut de acoperire.

Anexa B: Note privind datele statistice referitoare la activitățile de pescuit din afara Regatului Unit

Aceste tabele sunt extrase de date de debarcare raportate de către statele membre grupului de lucru privind regimurile efortului de pescuit al Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP).

Ca parte a activităților acestui grup, sunt compilate o serie de seturi de date, inclusiv date detaliate per stat membru privind debarcările de specii pentru fiecare dreptunghi ICES, cu grupurile de nave asociate.

Acest set de date este elaborat pentru a satisface nevoile CSTEP și, ca atare, a trebuit prelucrat cu deosebită atenție pentru a se evita dubla contabilizare a datelor de activitate. El provine de pe site-ul CSTEP (41).

Sumele recapitulative au fost comparate cu activitatea înregistrată pe sistemul FIDES al UE pentru anumite stocuri de cote, pentru a se valida datele raportate.

Cu toate acestea, există în continuare diferențe între totalurile raportate pentru combinațiile specie/zonă în fișierele de date ale CSTEP și cele raportate la niveluri similare de detaliu, în cadrul sistemului de raportare a capturilor al FIDES pentru monitorizarea exploatării cotelor. Ca atare, aceste cifre sunt orientative pentru nivelul de activitate al statelor membre implicate în zonă și nu reprezintă cifre definitive.

Au fost stabilite valori monetare indicative utilizând valoarea medie a debarcărilor navelor britanice din dreptunghiul ICES în cauză sau din zone similare.

Absența datelor pentru anumiți ani poate indica faptul că nu a fost raportată nicio activitate sau că nu a fost furnizată nicio informație.

ANALIZA ACTIVITĂȚII VMS A NAVELOR DIN AFARA REGATULUI UNIT ÎN DREPTUNGHIURILE ICES CARE ACOPERĂ SIC VIZATĂ DE PREZENTA EVALUARE A IMPACTULUI

Metodologie utilizată:

Această analiză este rezultatul aplicării metodologiei standard utilizate pentru a identifica dacă navele din Regatul Unit au desfășurat sau nu activități într-o anumită zonă geografică specifică, asupra informațiilor primite referitor la nave din afara Regatului Unit, în special din Franța și Belgia, care dețin drepturi de acces istorice la anumite părți din apele interioare ale Regatului Unit.

Aceasta implică estimarea activității de pescuit pornind de la datele VMS bazate pe viteza navei, astfel cum a fost comunicată în mesajele VMS („pinguri”).

Datele pentru fiecare „ping” VMS primit de la navele din afara Regatului Unit în dreptunghiul sau dreptunghiurile în cauză care acoperă zona detaliată sunt selecționate din sistemul britanic VMS, prin extragerea de informații detaliate cu privire la numărul de identificare al navei („CFR”), poziția și viteza sa, precum și data și ora la care s-a comunicat mesajul „ping”.

Fiecare „ping” este evaluat și clasificat ca indicație privind activitatea de pescuit derulată atunci când viteza este mai mare sau egală cu 1 nod și mai mică sau egală cu 6 noduri.

Aceste „pinguri” privind activitatea de pescuit din dreptunghiul sau dreptunghiurile vizate sunt apoi transformate în software GIS pentru a se determina dacă nava se situa în interiorul sau în afara zonei geografice în cauză.

Acest lucru permite calcularea proporției de „pinguri” privind activitatea de pescuit înregistrate pentru fiecare stat membru în interiorul dreptunghiului care se afla în zona geografică specificată. Acest factor va fi apoi aplicat la nivelul general al debarcărilor din seturile de date CSTEP pentru statul membru în cauză, pentru a permite estimarea activităților de pescuit ale navelor din afara Regatului Unit în zona geografică în cauză.

SINTEZA ACTIVITĂȚII NAVELOR BELGIENE ȘI FRANCEZE ÎN DREPTUNGHIUL ICES 29E4 CARE ACOPERĂ SITUL LAND’S END & CAPE BANK

Prezentul document este un rezumat al activităților de pescuit desfășurate de către navele statelor membre, din punctul de vedere al cantității și valorii peștelui debarcat, în ceea ce privește:

| (1) | activitatea totală în dreptunghiurile ICES care acoperă zona în cauză, desfășurată cu ajutorul uneltelor de fund tractate |
| --- | --- |

(1)

activitatea totală în dreptunghiurile ICES care acoperă zona în cauză, desfășurată cu ajutorul uneltelor de fund tractate

| (2) | estimări ale activității în zona geografică specifică vizată, desfășurate cu ajutorul uneltelor de fund tractate |
| --- | --- |

(2)

estimări ale activității în zona geografică specifică vizată, desfășurate cu ajutorul uneltelor de fund tractate

Partea A – tonaj total activitate

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Activitate (în tone) în dreptunghiul ICES 29E4 | Activitate (în tone) estimată a se fi desfășurat în interiorul SIC, pe baza activității VMS maxime din 2010-2012 |
| BELGIA | Codul uneltelor de pescuit | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Peste 15 metri lungime | BT 2 (42) | 105,77 | 76,81 | 121,77 | 352,38 | 0,13 | 0,10 | 0,15 | 0,44 |
| | TR 2 (43) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,35 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | Zona 29E4 (total) | 105,77 | 76,81 | 121,77 | 352,73 | 0,13 | 0,10 | 0,15 | 0,44 |
| FRANȚA | Codul uneltelor de pescuit | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Între 0 și 15 metri lungime | Traule laterale | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 2,15 | | | | 0,05 |
| | Traule de fund | 0,00 | 0,00 | 3,00 | 0,17 | | | 0,07 | |
| | Drage | 0,00 | 0,00 | 9,63 | 0,00 | | | 0,23 | |
| Peste 15 metri lungime | Traule de fund | 0,00 | 0,00 | 940,59 | 1 055,57 | | | 22,21 | 24,93 |
| | Drage | 0,00 | 0,00 | 13,26 | 0,00 | | | 0,31 | |
| | Zona 29E4 (total) | 0,00 | 0,00 | 966,48 | 1 057,89 | 0,00 | 0,00 | 22,82 | 24,98 |

(1)

(2)

Activitate (în tone) în dreptunghiul ICES 29E4

Activitate (în tone) estimată a se fi desfășurat în interiorul SIC, pe baza activității VMS maxime din 2010-2012

BELGIA

Codul uneltelor de pescuit

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Peste 15 metri lungime

BT 2 (42)

105,77

76,81

121,77

352,38

0,13

0,10

0,15

0,44

TR 2 (43)

0,00

0,00

0,00

0,35

0,00

0,00

0,00

0,00

Zona 29E4 (total)

105,77

76,81

121,77

352,73

0,13

0,10

0,15

0,44

FRANȚA

Codul uneltelor de pescuit

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Între 0 și 15 metri lungime

Traule laterale

0,00

0,00

0,00

2,15

0,05

Traule de fund

0,00

0,00

3,00

0,17

0,07

Drage

0,00

0,00

9,63

0,00

0,23

Peste 15 metri lungime

Traule de fund

0,00

0,00

940,59

1 055,57

22,21

24,93

Drage

0,00

0,00

13,26

0,00

0,31

Zona 29E4 (total)

0,00

0,00

966,48

1 057,89

0,00

0,00

22,82

24,98

Partea B – valoare totală activitate

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Activitate (în GBP) în dreptunghiul ICES 29E4 | Activitate (în GBP) estimată a se fi desfășurat în interiorul SIC, pe baza activității VMS maxime din 2010-2012 |
| BELGIA | Codul uneltelor de pescuit | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Peste 15 metri lungime | BT2 (44) | 442 857 | 404 990 | 705 959 | 1 409 228 | 549 | 502 | 876 | 1 748 |
| | TR2 (45) | 0 | 0 | 0 | 522 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Zona 29E4 (total) | 442 857 | 404 990 | 705 959 | 1 409 751 | 549 | 502 | 876 | 1 749 |
| FRANȚA | Codul uneltelor de pescuit | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Între 0 și 15 metri lungime | Traule laterale | 0 | 0 | 0 | 8 116 | 0 | 0 | 0 | 192 |
| | Traule de fund | 0 | 0 | 4 898 | 1 452 | 0 | 0 | 116 | 34 |
| | Drage | 0 | 0 | 15 722 | 0 | 0 | 0 | 371 | 0 |
| Peste 15 metri lungime | Traule de fund | 0 | 0 | 1 804 373 | 1 855 331 | 0 | 0 | 42 607 | 43 810 |
| | Drage | 0 | 0 | 21 648 | 0 | 0 | 0 | 511 | 0 |
| | Zona 29E4 (total) | 0 | 0 | 1 846 641 | 1 864 899 | 0 | 0 | 43 605 | 44 036 |

(1)

(2)

Activitate (în GBP) în dreptunghiul ICES 29E4

Activitate (în GBP) estimată a se fi desfășurat în interiorul SIC, pe baza activității VMS maxime din 2010-2012

BELGIA

Codul uneltelor de pescuit

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Peste 15 metri lungime

BT2 (44)

442 857

404 990

705 959

1 409 228

549

502

876

1 748

TR2 (45)

0

0

0

522

0

0

0

1

Zona 29E4 (total)

442 857

404 990

705 959

1 409 751

549

502

876

1 749

FRANȚA

Codul uneltelor de pescuit

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Între 0 și 15 metri lungime

Traule laterale

0

0

0

8 116

0

0

0

192

Traule de fund

0

0

4 898

1 452

0

0

116

34

Drage

0

0

15 722

0

0

0

371

0

Peste 15 metri lungime

Traule de fund

0

0

1 804 373

1 855 331

0

0

42 607

43 810

Drage

0

0

21 648

0

0

0

511

0

Zona 29E4 (total)

0

0

1 846 641

1 864 899

0

0

43 605

44 036

Pentru sinteza completă a activităților vă rugăm să consultați datele statistice privind activitățile de pescuit din afara Regatului Unit.

ANEXA V

Image

Image

Image

Image

ELEMENTE FAPTICE

1.   Introducere

| 1.1 | Sit: Situl de importanță comunitară Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (46). |
| --- | --- |

1.1

Sit: Situl de importanță comunitară Start Point to Plymouth Sound and Eddystone (46).

| 1.2 | Situl Start Point to Plymouth Sound and Eddystone a fost desemnat sit de importanță comunitară pentru comunitățile de recife de rocă de bază din cadrul sitului. Grupurile de recif de rocă de bază sunt zone de rocă proeminente, colonizate de o serie de specii de floră și faună. Din zona însorită aflată aproape de suprafață, dominată de plante, cum ar fi pădurile de alge și alge roșii, poate avea loc o tranziție a comunităților spre o adâncime mai mare, unde o varietate de specii de faună populează recifele de rocă de bază, inclusiv echinoderme, bureți, corali, anemone, briozoare și crustacee (47). |
| --- | --- |

1.2

Situl Start Point to Plymouth Sound and Eddystone a fost desemnat sit de importanță comunitară pentru comunitățile de recife de rocă de bază din cadrul sitului. Grupurile de recif de rocă de bază sunt zone de rocă proeminente, colonizate de o serie de specii de floră și faună. Din zona însorită aflată aproape de suprafață, dominată de plante, cum ar fi pădurile de alge și alge roșii, poate avea loc o tranziție a comunităților spre o adâncime mai mare, unde o varietate de specii de faună populează recifele de rocă de bază, inclusiv echinoderme, bureți, corali, anemone, briozoare și crustacee (47).

| 1.3 | Recifele de rocă de bază din cadrul sitului sunt unele dintre cele mai diverse din țară din punct de vedere biologic și joacă un rol important în sprijinirea unor specii care sunt considerate rare sau care apar la limita răspândirii lor biogeografice. |
| --- | --- |

1.3

Recifele de rocă de bază din cadrul sitului sunt unele dintre cele mai diverse din țară din punct de vedere biologic și joacă un rol important în sprijinirea unor specii care sunt considerate rare sau care apar la limita răspândirii lor biogeografice.

| 1.4 | Ministerul pentru mediu, alimentație și afaceri rurale (DEFRA) a introdus o abordare revizuită privind gestionarea pescuitului în siturile marine europene. Aceasta a condus la necesitatea ca MMO să stabilească măsuri pentru a proteja formațiunile recifale pe substrat stâncos de interacțiunea cu uneltele de pescuit de fund tractate în cadrul sitului de importanță comunitară, în limita de 6-12 mile marine, pentru a asigura deplina conformitate cu articolul 6 din Directiva Habitate (48). |
| --- | --- |

1.4

Ministerul pentru mediu, alimentație și afaceri rurale (DEFRA) a introdus o abordare revizuită privind gestionarea pescuitului în siturile marine europene. Aceasta a condus la necesitatea ca MMO să stabilească măsuri pentru a proteja formațiunile recifale pe substrat stâncos de interacțiunea cu uneltele de pescuit de fund tractate în cadrul sitului de importanță comunitară, în limita de 6-12 mile marine, pentru a asigura deplina conformitate cu articolul 6 din Directiva Habitate (48).

| 1.5 | Unelte de fund tractate înseamnă orice unealtă de pescuit care este împinsă sau trasă prin mare și în contact cu fundul mării. Acestea includ traule demersale cu panouri și cu rame și drage pentru scoici. Prin urmare, sunt necesare măsuri de gestionare care limitează interacțiunile dintre activitatea de pescuit și formațiunea recifală. |
| --- | --- |

1.5

Unelte de fund tractate înseamnă orice unealtă de pescuit care este împinsă sau trasă prin mare și în contact cu fundul mării. Acestea includ traule demersale cu panouri și cu rame și drage pentru scoici. Prin urmare, sunt necesare măsuri de gestionare care limitează interacțiunile dintre activitatea de pescuit și formațiunea recifală.

| 1.6 | Prezenta evaluare a impactului a fost elaborată pentru a evidenția costurile și beneficiile propunerii de decizie a MMO privind interzicerea uneltelor de fund tractate pentru protecția formațiunilor respective. Studiul de impact prezintă, de asemenea, motivul pentru care opțiunea recomandată este opțiunea de gestionare preferată. Un proiect al evaluării impactului a fost supus consultării publice. |
| --- | --- |

1.6

Prezenta evaluare a impactului a fost elaborată pentru a evidenția costurile și beneficiile propunerii de decizie a MMO privind interzicerea uneltelor de fund tractate pentru protecția formațiunilor respective. Studiul de impact prezintă, de asemenea, motivul pentru care opțiunea recomandată este opțiunea de gestionare preferată. Un proiect al evaluării impactului a fost supus consultării publice.

| 1.7 | Datele și probele pentru prezenta evaluare a impactului în etapa de colectare a probelor au fost obținute de la Natural England (NE), autorități IFCA și MMO. De asemenea, MMO, în colaborare cu IFCA Cornwall, a găzduit o vizită neanunțată în Looe, la 10 iunie 2013 și, în colaborare cu IFCA Devon și Severn, în Plymouth, la 11 iunie 2013, pentru a se întâlni cu părțile interesate cu scopul de a adresa întrebări directe și a colecta dovezi cu privire la impactul economic al zonelor interzise propuse. La 12 iulie 2013, a avut loc în Belgia o reuniune cu autoritățile belgiene și reprezentanți ai industriei pescuitului, iar la 27 septembrie 2013 a avut loc la Paris o reuniune cu autoritățile franceze și reprezentanți ai industriei pescuitului. Observațiile ulterioare prezentate de reprezentantul belgian al industriei pescuitului au indicat că, deși se înregistrează o utilizare foarte scăzută a uneltelor de fund tractate în zonele interzise propuse, în afară de zonele-tampon propuse, activitatea de pescuit are loc în cadrul coridoarelor dintre formațiunile recifale pe substrat stâncos, în special între Eddystone și Hatt Rock, care vor fi în continuare accesibile. În prezenta evaluare a impactului au fost înregistrate și încorporate informații și declarații din interviurile cu pescarii comerciali ca dovezi neconfirmate. |
| --- | --- |

1.7

Datele și probele pentru prezenta evaluare a impactului în etapa de colectare a probelor au fost obținute de la Natural England (NE), autorități IFCA și MMO. De asemenea, MMO, în colaborare cu IFCA Cornwall, a găzduit o vizită neanunțată în Looe, la 10 iunie 2013 și, în colaborare cu IFCA Devon și Severn, în Plymouth, la 11 iunie 2013, pentru a se întâlni cu părțile interesate cu scopul de a adresa întrebări directe și a colecta dovezi cu privire la impactul economic al zonelor interzise propuse. La 12 iulie 2013, a avut loc în Belgia o reuniune cu autoritățile belgiene și reprezentanți ai industriei pescuitului, iar la 27 septembrie 2013 a avut loc la Paris o reuniune cu autoritățile franceze și reprezentanți ai industriei pescuitului. Observațiile ulterioare prezentate de reprezentantul belgian al industriei pescuitului au indicat că, deși se înregistrează o utilizare foarte scăzută a uneltelor de fund tractate în zonele interzise propuse, în afară de zonele-tampon propuse, activitatea de pescuit are loc în cadrul coridoarelor dintre formațiunile recifale pe substrat stâncos, în special între Eddystone și Hatt Rock, care vor fi în continuare accesibile. În prezenta evaluare a impactului au fost înregistrate și încorporate informații și declarații din interviurile cu pescarii comerciali ca dovezi neconfirmate.

| 1.8 | Ca parte a procedurii legale de adoptare a deciziei, în perioada 10 septembrie 2013 – 22 octombrie 2013, s-au desfășurat consultări oficiale privind proiectele de decizie și de evaluare a impactului propuse pentru situl în cauză. Observațiile prezentate de reprezentanții francezi ai industriei pescuitului au confirmat că există activitate de pescuit cu unelte de fund tractate în cadrul zonei interzise Hatt Rock, propuse pentru interdicție. De asemenea, răspunsul reprezentanților belgieni ai industriei pescuitului a confirmat că activitatea de pescuit a navelor belgiene este limitată în cadrul sitului. |
| --- | --- |

1.8

Ca parte a procedurii legale de adoptare a deciziei, în perioada 10 septembrie 2013 – 22 octombrie 2013, s-au desfășurat consultări oficiale privind proiectele de decizie și de evaluare a impactului propuse pentru situl în cauză. Observațiile prezentate de reprezentanții francezi ai industriei pescuitului au confirmat că există activitate de pescuit cu unelte de fund tractate în cadrul zonei interzise Hatt Rock, propuse pentru interdicție. De asemenea, răspunsul reprezentanților belgieni ai industriei pescuitului a confirmat că activitatea de pescuit a navelor belgiene este limitată în cadrul sitului.

2.   Justificarea intervenției

| 2.1 | În august 2012, DEFRA a efectuat o revizuire a gestionării pescuitului în situri marine europene pentru a identifica măsurile de gestionare necesare în viitor cu scopul de a se asigura că sunt menținute formațiunile sitului în stare favorabilă. Aceasta a condus la o abordare revizuită (49) privind gestionarea pescuitului în situri marine europene. |
| --- | --- |

2.1

În august 2012, DEFRA a efectuat o revizuire a gestionării pescuitului în situri marine europene pentru a identifica măsurile de gestionare necesare în viitor cu scopul de a se asigura că sunt menținute formațiunile sitului în stare favorabilă. Aceasta a condus la o abordare revizuită (49) privind gestionarea pescuitului în situri marine europene.

| 2.2 | Abordarea revizuită este pusă în aplicare în mod etapizat, în funcție de riscuri și pe bază de dovezi. Prioritizarea riscurilor este inspirată de o matrice (50) care clasifică riscurile derivate din interacțiunile între activitatea de pescuit și formațiunile ecologice. Interacțiunile dintre activitatea de pescuit și formațiunea recifală au fost clasificate în categoriile roșu, portocaliu, verde sau albastru. Interacțiunile clasificate în categoria roșu au fost prioritizate pentru punerea în aplicare a măsurilor de gestionare până la sfârșitul anului 2013 (indiferent de nivelul actual de activitate) cu scopul de a evita deteriorarea formațiunilor desemnate, în conformitate cu obligațiile prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din Directiva Habitate. Interacțiunile care sunt clasificate în categoria portocaliu necesită o evaluare la nivel de sit pentru a stabili dacă este necesară gestionarea unei activități pentru a proteja formațiunile. Interacțiunile care sunt clasificate în categoria verde necesită, de asemenea, o evaluarea la nivel de sit a existenței unor efecte „în combinație”. O clasificare în categoria albastru indică faptul că nu există o interacțiune posibilă și, prin urmare, nu este necesară o evaluare suplimentară (51). |
| --- | --- |

2.2

Abordarea revizuită este pusă în aplicare în mod etapizat, în funcție de riscuri și pe bază de dovezi. Prioritizarea riscurilor este inspirată de o matrice (50) care clasifică riscurile derivate din interacțiunile între activitatea de pescuit și formațiunile ecologice. Interacțiunile dintre activitatea de pescuit și formațiunea recifală au fost clasificate în categoriile roșu, portocaliu, verde sau albastru. Interacțiunile clasificate în categoria roșu au fost prioritizate pentru punerea în aplicare a măsurilor de gestionare până la sfârșitul anului 2013 (indiferent de nivelul actual de activitate) cu scopul de a evita deteriorarea formațiunilor desemnate, în conformitate cu obligațiile prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din Directiva Habitate. Interacțiunile care sunt clasificate în categoria portocaliu necesită o evaluare la nivel de sit pentru a stabili dacă este necesară gestionarea unei activități pentru a proteja formațiunile. Interacțiunile care sunt clasificate în categoria verde necesită, de asemenea, o evaluarea la nivel de sit a existenței unor efecte „în combinație”. O clasificare în categoria albastru indică faptul că nu există o interacțiune posibilă și, prin urmare, nu este necesară o evaluare suplimentară (51).

| 2.3 | Articolul 6 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (2) din Directiva Habitate (52) impun ca, în cadrul zonelor de conservare speciale (ZCS) și al zonelor de protecție speciale (ZPS) (53), statele membre:






  — | să stabilească măsurile de conservare necesare, care corespund cerințelor ecologice din anexa I – tipuri de habitate naturale și anexa II – specii prezente în situri |
| --- | --- | --- |

2.3

Articolul 6 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (2) din Directiva Habitate (52) impun ca, în cadrul zonelor de conservare speciale (ZCS) și al zonelor de protecție speciale (ZPS) (53), statele membre:

—

să stabilească măsurile de conservare necesare, care corespund cerințelor ecologice din anexa I – tipuri de habitate naturale și anexa II – specii prezente în situri

| — | să ia măsurile necesare având în vedere deteriorarea habitatelor naturale și a habitatelor speciilor, precum și perturbarea speciilor pentru care au fost desemnate respectivele zone |
| --- | --- |

—

să ia măsurile necesare având în vedere deteriorarea habitatelor naturale și a habitatelor speciilor, precum și perturbarea speciilor pentru care au fost desemnate respectivele zone

| 2.4 | Regulamentul 8 alineatul (1) din Regulamentele privind conservarea habitatelor și a speciilor din 2010 definește un sit marin european ca orice ZCS, ZPS și SIC (printre altele). Partea a 6-a din regulamente stabilește cerințele de gestionare pentru un sit marin european, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2), articolul 6 alineatul (3) și articolul 6 alineatul (4) din Directiva Habitate. |
| --- | --- |

2.4

Regulamentul 8 alineatul (1) din Regulamentele privind conservarea habitatelor și a speciilor din 2010 definește un sit marin european ca orice ZCS, ZPS și SIC (printre altele). Partea a 6-a din regulamente stabilește cerințele de gestionare pentru un sit marin european, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2), articolul 6 alineatul (3) și articolul 6 alineatul (4) din Directiva Habitate.

| 2.5 | Situl de importanță comunitară Start Point to Plymouth Sound and Eddystone cuprinde formațiuni recifale pe substrat stâncos care au fost clasificate în categoria de risc roșu cu privire la interacțiunea cu uneltele de fund tractate, prin urmare, sunt necesare măsuri de gestionare pentru a elimina riscul respectiv. MMO este responsabilă cu punerea în aplicare a măsurilor de gestionare pentru a interzice interacțiunea dintre formațiunile recifale pe substrat stâncos și uneltele de pescuit de fund tractate. Interacțiunea altor tipuri de unelte de pescuit, astfel cum sunt documentate în matrice, cu formațiunile recifale pe substrat stâncos va fi evaluată în cursul procesului de evaluare aferent categoriei de risc portocaliu/verde. |
| --- | --- |

2.5

Situl de importanță comunitară Start Point to Plymouth Sound and Eddystone cuprinde formațiuni recifale pe substrat stâncos care au fost clasificate în categoria de risc roșu cu privire la interacțiunea cu uneltele de fund tractate, prin urmare, sunt necesare măsuri de gestionare pentru a elimina riscul respectiv. MMO este responsabilă cu punerea în aplicare a măsurilor de gestionare pentru a interzice interacțiunea dintre formațiunile recifale pe substrat stâncos și uneltele de pescuit de fund tractate. Interacțiunea altor tipuri de unelte de pescuit, astfel cum sunt documentate în matrice, cu formațiunile recifale pe substrat stâncos va fi evaluată în cursul procesului de evaluare aferent categoriei de risc portocaliu/verde.

| 2.6 | Partea Eddystone a sitului se află în două zone administrative: 0-6 mile marine și 6-12 mile marine. Caracteristicile recifului de rocă de bază din limita de 6 mile marine vor fi gestionate printr-o decizie a IFCA Cornwall, iar formațiunile recifale pe substrat stâncos aflate în limita de 6-12 mile marine vor fi gestionate printr-o decizie a MMO. |
| --- | --- |

2.6

Partea Eddystone a sitului se află în două zone administrative: 0-6 mile marine și 6-12 mile marine. Caracteristicile recifului de rocă de bază din limita de 6 mile marine vor fi gestionate printr-o decizie a IFCA Cornwall, iar formațiunile recifale pe substrat stâncos aflate în limita de 6-12 mile marine vor fi gestionate printr-o decizie a MMO.

| 2.7 | Locația specifică și amploarea formațiunilor recifale pe substrat stâncos au fost furnizate de Natural England (54). Zona-tampon se bazează pe proiectul de orientare al Natural England (55), care recomandă dimensiunea zonei-tampon pe baza adâncimii formațiunii protejate. Formațiunile recifale pe substrat stâncos din cadrul sitului se află până la 60m adâncime. Pentru adâncimi cuprinse între 25 și 200m, orientarea Natural England recomandă o zonă-tampon de trei ori adâncimea formațiunii. De trei ori 60m ar însemna o zonă-tampon de 180m. Deoarece adâncimea formațiunii nu este cunoscută cu precizie și s-ar putea extinde ușor dincolo de 60m, a fost aplicată o zonă-tampon de 200m. Limita zonei-tampon a fost ulterior uniformizată pentru a facilita respectarea și punerea în aplicare. |
| --- | --- |

2.7

Locația specifică și amploarea formațiunilor recifale pe substrat stâncos au fost furnizate de Natural England (54). Zona-tampon se bazează pe proiectul de orientare al Natural England (55), care recomandă dimensiunea zonei-tampon pe baza adâncimii formațiunii protejate. Formațiunile recifale pe substrat stâncos din cadrul sitului se află până la 60m adâncime. Pentru adâncimi cuprinse între 25 și 200m, orientarea Natural England recomandă o zonă-tampon de trei ori adâncimea formațiunii. De trei ori 60m ar însemna o zonă-tampon de 180m. Deoarece adâncimea formațiunii nu este cunoscută cu precizie și s-ar putea extinde ușor dincolo de 60m, a fost aplicată o zonă-tampon de 200m. Limita zonei-tampon a fost ulterior uniformizată pentru a facilita respectarea și punerea în aplicare.

| 2.8 | Intervenția este necesară pentru a remedia disfuncționalitățile pieței în mediul marin prin punerea în aplicare a unor măsuri de gestionare adecvate (de exemplu, decizia propusă) pentru a conserva formațiunile cu scopul de se asigura că efectele negative sunt reduse sau diminuate corespunzător. Punerea în aplicare a deciziei va asigura furnizarea continuă de bunuri publice în mediul marin. |
| --- | --- |

2.8

Intervenția este necesară pentru a remedia disfuncționalitățile pieței în mediul marin prin punerea în aplicare a unor măsuri de gestionare adecvate (de exemplu, decizia propusă) pentru a conserva formațiunile cu scopul de se asigura că efectele negative sunt reduse sau diminuate corespunzător. Punerea în aplicare a deciziei va asigura furnizarea continuă de bunuri publice în mediul marin.

| 2.9 | Disfuncționalitățile pieței apar atunci când piața nu furnizează rezultate eficiente (56). În contextul mediului marin, disfuncționalitățile pot fi descrise astfel:






  — | în ceea ce privește bunurile și serviciile publice – o serie de bunuri și servicii oferite de mediul marin, cum ar fi reglarea climei și diversitatea biologică, sunt „bunuri publice” (nimeni nu poate fi exclus de la a beneficia de acestea și consumul serviciului nu diminuează disponibilitatea serviciului pentru alții). Caracteristicile bunurilor publice implică faptul că indivizii nu au neapărat un stimulent economic pentru a contribui în mod voluntar cu efort sau cu bani pentru a asigura existența în continuare a bunurilor respective, ceea ce conduce la insuficiență sau, în cazul de față, la protecție scăzută. |
| --- | --- | --- |

2.9

Disfuncționalitățile pieței apar atunci când piața nu furnizează rezultate eficiente (56). În contextul mediului marin, disfuncționalitățile pot fi descrise astfel:

—

în ceea ce privește bunurile și serviciile publice – o serie de bunuri și servicii oferite de mediul marin, cum ar fi reglarea climei și diversitatea biologică, sunt „bunuri publice” (nimeni nu poate fi exclus de la a beneficia de acestea și consumul serviciului nu diminuează disponibilitatea serviciului pentru alții). Caracteristicile bunurilor publice implică faptul că indivizii nu au neapărat un stimulent economic pentru a contribui în mod voluntar cu efort sau cu bani pentru a asigura existența în continuare a bunurilor respective, ceea ce conduce la insuficiență sau, în cazul de față, la protecție scăzută.

| — | În ceea ce privește externalitățile negative – acestea apar atunci când daunele aduse mediului marin nu sunt suportate în întregime de către utilizatorii care au produs dauna. În multe cazuri, nu există un preț monetar atașat bunurilor și serviciilor marine, prin urmare, costurile daunelor nu sunt estimate direct de piață. Inclusiv pentru produsele care sunt comercializate (cum ar fi peștele sălbatic), prețurile de piață de multe ori nu reflectă costul economic complet, care este suportat în cele din urmă de către alte persoane și de societate în ansamblu. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește externalitățile negative – acestea apar atunci când daunele aduse mediului marin nu sunt suportate în întregime de către utilizatorii care au produs dauna. În multe cazuri, nu există un preț monetar atașat bunurilor și serviciilor marine, prin urmare, costurile daunelor nu sunt estimate direct de piață. Inclusiv pentru produsele care sunt comercializate (cum ar fi peștele sălbatic), prețurile de piață de multe ori nu reflectă costul economic complet, care este suportat în cele din urmă de către alte persoane și de societate în ansamblu.

| 2.10 | Este necesară intervenția guvernului pentru a redresa cele două surse de disfuncționalitate a pieței în mediul marin. Măsurile de gestionare pentru conservarea formațiunilor desemnate ale siturilor marine europene vor asigura faptul că efectele negative sunt reduse sau diminuate corespunzător. De asemenea, măsurile de gestionare vor sprijini furnizarea continuă de bunuri publice în mediul marin, de exemplu, conservarea gamei biodiversității în apele britanice. |
| --- | --- |

2.10

Este necesară intervenția guvernului pentru a redresa cele două surse de disfuncționalitate a pieței în mediul marin. Măsurile de gestionare pentru conservarea formațiunilor desemnate ale siturilor marine europene vor asigura faptul că efectele negative sunt reduse sau diminuate corespunzător. De asemenea, măsurile de gestionare vor sprijini furnizarea continuă de bunuri publice în mediul marin, de exemplu, conservarea gamei biodiversității în apele britanice.

3.   Obiectivele de politică și efectele preconizate

| 3.1 | Actul privind accesul la zonele marine și de coastă din 2009 (57) (MaCAA) a înființat MMO pentru a conduce, a susține și a gestiona mediul marin și pescuitul costier durabil, prin asigurarea reușită a echilibrului corect între beneficiile sociale, de mediu și economice cu scopul de a garanta mări sănătoase, un pescuit durabil și o industrie viabilă. |
| --- | --- |

3.1

Actul privind accesul la zonele marine și de coastă din 2009 (57) (MaCAA) a înființat MMO pentru a conduce, a susține și a gestiona mediul marin și pescuitul costier durabil, prin asigurarea reușită a echilibrului corect între beneficiile sociale, de mediu și economice cu scopul de a garanta mări sănătoase, un pescuit durabil și o industrie viabilă.

| 3.2 | Obiectivul de politică relevant pentru prezenta evaluare a impactului este promovarea îndeplinirii obiectivelor de conservare a sitului prin asigurarea protejării formațiunii recifale pe substrat stâncos de riscul de daune provocate de unelte de fund tractate. |
| --- | --- |

3.2

Obiectivul de politică relevant pentru prezenta evaluare a impactului este promovarea îndeplinirii obiectivelor de conservare a sitului prin asigurarea protejării formațiunii recifale pe substrat stâncos de riscul de daune provocate de unelte de fund tractate.

| 3.3 | Obiectivele de conservare a sitului sunt următoarele:






  — | Sub rezerva modificărilor naturale, ar trebui să se mențină:






  — | amplitudinea habitatului recifului de rocă de bază și diversitatea habitatului și a speciilor sale componente |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Obiectivele de conservare a sitului sunt următoarele:

—

Sub rezerva modificărilor naturale, ar trebui să se mențină:

—

amplitudinea habitatului recifului de rocă de bază și diversitatea habitatului și a speciilor sale componente

| — | structura de grup a habitatului (de exemplu, structura populației de specii notabile individuale și contribuția acestora la funcționarea ecosistemului) |
| --- | --- |

—

structura de grup a habitatului (de exemplu, structura populației de specii notabile individuale și contribuția acestora la funcționarea ecosistemului)

| — | calitatea mediului natural (de exemplu, calitatea apei, nivelurile de sedimente în suspensie etc.) |
| --- | --- |

—

calitatea mediului natural (de exemplu, calitatea apei, nivelurile de sedimente în suspensie etc.)

| — | procesele naturale de mediu (de exemplu, procesele fizice și biologice care apar în mod natural în mediul înconjurător, cum ar fi circulația apei și depunerea sedimentelor, ar trebui să nu se abată de la valoarea de bază la momentul desemnării) (58) |
| --- | --- |

—

procesele naturale de mediu (de exemplu, procesele fizice și biologice care apar în mod natural în mediul înconjurător, cum ar fi circulația apei și depunerea sedimentelor, ar trebui să nu se abată de la valoarea de bază la momentul desemnării) (58)

| 3.4 | Efectele preconizate sunt reducerea riscului de deteriorare a formațiunii recifale pe substrat stâncos și îndeplinirea obligațiilor prevăzute la articolul 6 din Directiva Habitate. În plus, impactul economic al intervenției de gestionare va fi redus la minimum, acolo unde este posibil. |
| --- | --- |

3.4

Efectele preconizate sunt reducerea riscului de deteriorare a formațiunii recifale pe substrat stâncos și îndeplinirea obligațiilor prevăzute la articolul 6 din Directiva Habitate. În plus, impactul economic al intervenției de gestionare va fi redus la minimum, acolo unde este posibil.

4.   Opțiunile

4.1   Ca parte a strategiei revizuite a DEFRA, instrumentele de gestionare preferate sunt deciziile MMO în limita de 6-12 mile marine și ca MMO să conducă gestionarea siturilor care traversează limita de 6 mile marine. În urma discuțiilor dintre MMO și IFCA Devon și Severn și IFCA Cornwall, s-a convenit că, deși situl de importanță comunitară traversează limita de 6 mile marine, se vor stabili decizii ale IFCA pentru a gestiona partea sitului situată în limita de 6 mile marine și se va utiliza un decizie a MMO pentru a gestiona partea sitului aflată între 6 și 12 mile marine. Prin urmare, opțiunea recomandată este o decizie MMO pentru partea de sit de importanță comunitară în limita de 6-12 mile marine.

4.1.1   Opțiunea 1: statu quo

Această opțiune nu ar implica introducerea niciunei măsuri de gestionare permanentă. Aceasta ar însemna că nu s-ar aborda riscurile la adresa sitului provocate de activități dăunătoare și nu s-ar îndeplini obligațiile prevăzute în cadrul abordării revizuite a DEFRA și la articolul 6 alineatul (2) din Directiva Habitate.

4.1.2   Opțiunea 2: acordul voluntar

Această opțiune ar implica elaborarea de coduri voluntare de practică pentru a proteja formațiunile. MMO a luat în considerare opțiunea având în vedere principiile unei mai bune legiferări, care impun introducerea unui nou regulament doar ca ultimă soluție, precum și abordarea revizuită a DEFRA, conform căreia există o așteptare ca măsurile de gestionare să fie măsuri de reglementare pentru a se asigura furnizarea unei protecții adecvate. De asemenea, abordarea revizuită a DEFRA solicită punerea în aplicare de măsuri pentru a aborda interacțiunile cu risc ridicat (roșu) dintre formațiunile desemnate și uneltele de pescuit până la sfârșitul lui decembrie 2013. MMO consideră că, date fiind necesitatea de a proteja rapid formațiunile și riscul ca inclusiv nivelurile scăzute de interacțiune să conducă la deteriorarea formațiunii, măsurile voluntare nu sunt adecvate în cazul de față.

4.1.3   Opțiunea 3: decizie a MMO de interzicere a uneltelor de fund tractate în întregul sit de importanță comunitară („închiderea completă a sitului”)

Interzicerea uneltelor de fund tractate în întregul sit de importanță comunitară pentru a proteja formațiunile recifale pe substrat stâncos nu este necesară și ar conduce la pierderi economice inutile pentru pescarii care utilizează alte părți ale sitului. Pierderea totală estimată a debarcărilor, astfel cum este documentată în tabelul 1, ar fi de 80 671 GBP față de cea pentru opțiunea preferată de 1 428 GBP, iar costurile de punere în aplicare de gestionat ar fi mult mai ridicate.

4.1.4   Opțiunea 4: decizie a MMO de interzicere a uneltelor de fund tractate peste formațiunile recifale Sabellaria spinulosa, cu stabilirea unei zone-tampon adecvate („gestionare pe zone”).

Aceasta este opțiunea preferată, mai jos fiind inclusă o analiză completă a acesteia.

4.1.5   Opțiunea 5: Gestionarea activității printr-o decizie, un ordin de reglementare sau acordarea unor permise de pescuit

Competențele MMO în ceea ce privește elaborarea de decizii, care îi sunt conferite în temeiul MaCAA, sunt mai adecvate, întrucât acestea sunt concepute spre a fi utilizate pentru a gestiona activitatea în zonele marine protejate prin asigurarea unui nivel adecvat de competență, flexibilitate, consultare și viteză.

4.2   Opțiunea recomandată:

4.2.1   Decizie a MMO privind interzicerea uneltelor de fund tractate peste formațiunea recifală pe substrat stâncos, cu stabilirea unei zone-tampon adecvate („gestionare pe zone”).

4.2.2   Această opțiune este recomandată deoarece este cea mai rentabilă. MMO este autoritatea cea mai potrivită pentru a promova măsurile de gestionare a pescuitului între 6 și12 mile marine, întrucât are competența de a elabora decizii privind întreaga zonă pentru a promova obiectivele de conservare a sitului de importanță comunitară. Limita zonei interzise propuse a fost stabilită luând în considerare cele mai bune dovezi disponibile existente privind amploarea formațiunilor, precum și necesitatea unei „zone-tampon” între formațiuni și limita deciziei. De asemenea, atunci când s-a analizat forma zonei interzise, s-au luat în considerare ușurința aplicării și necesitatea de a dispune de o demarcație clară pentru a promova respectarea interdicției.

5.   Elemente faptice

5.1   Impactul activității uneltelor de fund tractate asupra recifului pe substrat stâncos

| 5.1.1 | Dovezile disponibile (59) constând în studii empirice care cuantifică impactul pescuitului asupra habitatelor de fund tare sunt limitate. Cu toate acestea, este cunoscut faptul că remorcarea de traule pe substraturi pietroase va cauza daune sau moartea unei proporții semnificative de specii de mari dimensiuni, atașate în poziție verticală, cum ar fi bureții și coralii (Løkkeborg 2005). 67 % din bureți au fost avariați în timpul unei singure traversări a traulului, în Golful Alaska (Freese et al 1999). Alte specii, cum ar fi hidroizi, anemone, briozoare, tunicate și echinoderme, sunt vulnerabile la uneltele de pescuit mobile (McConnaughey et al 2000, Sewell și Hiscock 2005). De asemenea, traularea poate reduce complexitatea habitatului deoarece bolovanii și pietrele asociate cu substratul tare sunt deplasate (Engel și Kvitek 2008, Freese et al 1999). Rezistența la daune la nivel fizic este variabilă în funcție de tipul de substrat, recifele turbiditice fiind în mod deosebit vulnerabile la daune structurale (Attrill et al 2011). Se consideră că riscul de impact semnificativ este suficient pentru a necesita o clasificare a riscului în categoria roșu și, prin urmare, punerea în aplicare a măsurilor de gestionare în anul curent. |
| --- | --- |

5.1.1

Dovezile disponibile (59) constând în studii empirice care cuantifică impactul pescuitului asupra habitatelor de fund tare sunt limitate. Cu toate acestea, este cunoscut faptul că remorcarea de traule pe substraturi pietroase va cauza daune sau moartea unei proporții semnificative de specii de mari dimensiuni, atașate în poziție verticală, cum ar fi bureții și coralii (Løkkeborg 2005). 67 % din bureți au fost avariați în timpul unei singure traversări a traulului, în Golful Alaska (Freese et al 1999). Alte specii, cum ar fi hidroizi, anemone, briozoare, tunicate și echinoderme, sunt vulnerabile la uneltele de pescuit mobile (McConnaughey et al 2000, Sewell și Hiscock 2005). De asemenea, traularea poate reduce complexitatea habitatului deoarece bolovanii și pietrele asociate cu substratul tare sunt deplasate (Engel și Kvitek 2008, Freese et al 1999). Rezistența la daune la nivel fizic este variabilă în funcție de tipul de substrat, recifele turbiditice fiind în mod deosebit vulnerabile la daune structurale (Attrill et al 2011). Se consideră că riscul de impact semnificativ este suficient pentru a necesita o clasificare a riscului în categoria roșu și, prin urmare, punerea în aplicare a măsurilor de gestionare în anul curent.

5.2   Distribuția formațiunii recifale pe substrat stâncos

Figura 1 de mai jos identifică poziția formațiunii recifale pe substrat stâncos în cadrul sitului de importanță comunitară.

Figura 1

Harta formațiunii și a sitului

6.   Sectoarele afectate

| 6.1 | Industria pescuitului: Principalele nave afectate de interdicție vor fi dragele pentru scoici, traulere cu rame și traulerele locale, care includ, în primul rând, nave care debarcă în Plymouth și Looe și ocazional în porturi precum Brixham și Teignmouth. Navele franceze și belgiene au drepturi de acces pentru pescuitul speciilor demersale; cu toate acestea, cea mai mare parte a capturii nu este debarcată în Regatul Unit. Traulere de fund franceze pescuiesc în zona interzisă propusă Hatt Rock. Industria belgiană a pescuitului are o activitate de pescuit limitată în zona în cauză. Dialogul cu părțile interesate în timpul etapei de pre-consultare privind măsura de gestionare propusă a indicat faptul că activitatea de pescuit cu unelte de fund tractate are loc, în principal, în coridoarele dintre formațiunile recifale pe substrat stâncos și zonele-tampon propuse. Nu este de așteptat ca intervenția să aibă un impact asupra altor sectoare decât cel al pescuitului. |
| --- | --- |

6.1

Industria pescuitului: Principalele nave afectate de interdicție vor fi dragele pentru scoici, traulere cu rame și traulerele locale, care includ, în primul rând, nave care debarcă în Plymouth și Looe și ocazional în porturi precum Brixham și Teignmouth. Navele franceze și belgiene au drepturi de acces pentru pescuitul speciilor demersale; cu toate acestea, cea mai mare parte a capturii nu este debarcată în Regatul Unit. Traulere de fund franceze pescuiesc în zona interzisă propusă Hatt Rock. Industria belgiană a pescuitului are o activitate de pescuit limitată în zona în cauză. Dialogul cu părțile interesate în timpul etapei de pre-consultare privind măsura de gestionare propusă a indicat faptul că activitatea de pescuit cu unelte de fund tractate are loc, în principal, în coridoarele dintre formațiunile recifale pe substrat stâncos și zonele-tampon propuse. Nu este de așteptat ca intervenția să aibă un impact asupra altor sectoare decât cel al pescuitului.

| 6.2 | Societatea și economiile locale: Posibilele costuri sociale și economice existente pentru comunitățile locale ca urmare a eventualelor debarcări pierdute și impactul rezultat asupra pescuitului local sunt reduse. Acest lucru se datorează faptului că există locuri de pescuit alternative accesibile, prin urmare, deplasarea va fi minimă. Principalele porturi care pot fi afectate sunt Plymouth și Looe. Reprezentanții francezi ai industriei pescuitului au subliniat că este posibil ca serviciile de pescuit să fie afectate în zonele care se bazează pe activitatea de pescuit în zonele de coastă. Beneficiile mai ample ale protejării recifelor de rocă de bază sunt prezentate în secțiunea 7. |
| --- | --- |

6.2

Societatea și economiile locale: Posibilele costuri sociale și economice existente pentru comunitățile locale ca urmare a eventualelor debarcări pierdute și impactul rezultat asupra pescuitului local sunt reduse. Acest lucru se datorează faptului că există locuri de pescuit alternative accesibile, prin urmare, deplasarea va fi minimă. Principalele porturi care pot fi afectate sunt Plymouth și Looe. Reprezentanții francezi ai industriei pescuitului au subliniat că este posibil ca serviciile de pescuit să fie afectate în zonele care se bazează pe activitatea de pescuit în zonele de coastă. Beneficiile mai ample ale protejării recifelor de rocă de bază sunt prezentate în secțiunea 7.

| 6.3 | Organele de aplicare: Responsabilitatea principală pentru aplicarea zonei interzise propuse va reveni MMO, prin urmare, costurile suplimentare de punere în aplicare ar avea impact asupra MMO. Costurile estimate sunt prezentate în secțiunea 7. |
| --- | --- |

6.3

Organele de aplicare: Responsabilitatea principală pentru aplicarea zonei interzise propuse va reveni MMO, prin urmare, costurile suplimentare de punere în aplicare ar avea impact asupra MMO. Costurile estimate sunt prezentate în secțiunea 7.

7.   Analiza costurilor și a beneficiilor

7.1   Costurile pentru opțiunea recomandată

7.1.1   Interzicerea uneltelor de pescuit de fund tractate în zona propusă ar putea conduce la următoarele costuri:

| — | costuri directe pentru industria pescuitului ca urmare a reducerii locurilor de pescuit |
| --- | --- |

—

costuri directe pentru industria pescuitului ca urmare a reducerii locurilor de pescuit

| — | costuri pentru industria pescuitului asociate cu deplasarea spre alte locuri de pescuit |
| --- | --- |

—

costuri pentru industria pescuitului asociate cu deplasarea spre alte locuri de pescuit

| — | impactul potențial de mediu legat de posibila deteriorare accentuată a habitatelor din alte zone din cauza deplasării |
| --- | --- |

—

impactul potențial de mediu legat de posibila deteriorare accentuată a habitatelor din alte zone din cauza deplasării

| — | costuri suportate de MMO pentru punerea în aplicare și administrarea măsurilor de gestionare |
| --- | --- |

—

costuri suportate de MMO pentru punerea în aplicare și administrarea măsurilor de gestionare

7.1.2   Costurile pentru industria pescuitului, inclusiv eventualele costuri de deplasare, precum și costurile administrative și de punere în aplicare suportate de MMO pot fi monetizate, valorile estimate fiind adunate și prezentate ca parte a prezentei evaluări a impactului (tabelele 1-2 de mai jos). Costurile de mediu din cauza posibilelor daune accentuate suferite de habitate sunt dificil de evaluat, prin urmare, acestea sunt descrise aici drept costuri nemonetizate.

7.2   Analiza costurilor în domeniul pescuitului

7.2.1   Informațiile utilizate pentru a evalua impactul închiderii propuse au fost preluate din:

| — | datele privind debarcările pentru nave în perioada 2008-2011 preluate din jurnalul de bord și din datele din nota de vânzare oferite de statistica MMO; |
| --- | --- |

—

datele privind debarcările pentru nave în perioada 2008-2011 preluate din jurnalul de bord și din datele din nota de vânzare oferite de statistica MMO;

| — | datele privind debarcările la nivelul dreptunghiului ICES. Analiză suplimentară pentru a estima capturile și debarcările estimative pentru situl de importanță comunitară și reciful/zona-tampon ale Regatului Unit și ale altor state membre (tabelele 1 și 2); |
| --- | --- |

—

datele privind debarcările la nivelul dreptunghiului ICES. Analiză suplimentară pentru a estima capturile și debarcările estimative pentru situl de importanță comunitară și reciful/zona-tampon ale Regatului Unit și ale altor state membre (tabelele 1 și 2);

| — | informațiile colectate de către MMO de la pescari în timpul contactelor de pre-consultare, în perioada iunie-august 2013; |
| --- | --- |

—

informațiile colectate de către MMO de la pescari în timpul contactelor de pre-consultare, în perioada iunie-august 2013;

| — | informațiile colectate de la părțile interesate în timpul consultării formale privind decizia MMO, în perioada10 septembrie – 22 octombrie 2013; |
| --- | --- |

—

informațiile colectate de la părțile interesate în timpul consultării formale privind decizia MMO, în perioada10 septembrie – 22 octombrie 2013;

| — | cunoștințele locale ale MMO și ale ofițerului de coastă al IFCA. |
| --- | --- |

—

cunoștințele locale ale MMO și ale ofițerului de coastă al IFCA.

7.3   Incertitudine și ipoteze

7.3.1   Estimările medii de cost s-au bazat pe valori ale debarcărilor britanice estimate în cadrul SIC în dreptunghiurile statistice ICES 29E5 și 29E6 (a se vedea figura 2). Nu se cunoaște proporția efectivă din valoarea totală a debarcărilor care a rezultat direct din zona interzisă propusă, care reprezintă mai puțin de 0,16 % dintr-un dreptunghi ICES. Datele statistice au fost obținute utilizând activitatea raportată în dreptunghiurile ICES care acoperă zonele siturilor de importanță comunitară definite. Activitatea raportată (cantitatea și valoarea debarcărilor, împreună cu detalii privind uneltele implicate) este preluată din baza de date IFISH a MMO. Informațiile privind navele franceze și belgiene au fost obținute din extrase ale datelor privind cantitățile debarcate, raportate de statele membre către grupul de lucru al CSTEP privind regimurile eforturilor de pescuit. Descrierea în continuare a metodologiilor utilizate pentru a produce estimări ale costurilor este prezentată în detaliu în anexele A și B.

7.3.2   Valorile corespunzătoare zonei interzise propuse prezentate în tabelul 1 au fost obținute prin preluarea valorilor estimate în cadrul sitului de importanță comunitară și aplicarea unui procent bazat pe suprafața pătrată interzisă din cadrul sitului de importanță comunitară ca atare. În cele mai multe cazuri, suprafața pătrată a zonelor interzise propuse este relativ mică în comparație cu situl de importanță comunitară ca întreg. Prin urmare, estimarea detaliată trebuie utilizată cu precauție, întrucât aceasta nu va indica valoarea reală atribuită în zona interzisă propusă. De asemenea, este recunoscut faptul că o posibilă creștere a biodiversității în jurul recifului înseamnă că acesta ar putea fi un loc de pescuit relativ mai abundent, iar analiza poate subestima valoarea locului de pescuit redus.

7.3.3   Informațiile colectate de la pescari și alte părți interesate în timpul reuniunilor de pre-consultare sunt utilizate pentru a sprijini baza de probe și ipoteze, sub rezerva faptului că acestea sunt doar dovezi neconfirmate. Informațiile colectate au fost obținute în mod punctual și reprezintă doar un o imagine selectivă furnizată de respondenții care au fost disponibili pentru a oferi comentarii în ziua respectivă. Numărul de respondenți reflectă numai persoanele care s-au prezentat în mod independent cu informații suplimentare, mai degrabă decât numărul persoanelor care sunt sau nu sunt neapărat de acord cu o afirmație.

7.3.4   Datele privind debarcările altor state membre sunt limitate deoarece majoritatea acestora nu debarcă în Regatul Unit. Se pot formula unele ipoteze pornind de la datele privind flota de peste 15 metri a altor state membre obținute prin sistemul de monitorizare prin satelit a navelor (VMS) și primite în centrul de monitorizare a pescuitului (CMP) al Regatului Unit, detaliate în secțiunea 7.4.

| — | datele privind debarcările pentru nave în perioada 2008-2011 preluate din jurnalul de bord și din datele din nota de vânzare oferite de statistica MMO; |
| --- | --- |

—

datele privind debarcările pentru nave în perioada 2008-2011 preluate din jurnalul de bord și din datele din nota de vânzare oferite de statistica MMO;

| — | datele privind debarcările la nivelul dreptunghiului ICES. Analiză suplimentară pentru a estima captura și debarcările estimative pentru situl de importanță comunitară și reciful/zona-tampon pentru Regatul Unit și alte state membre (tabelele 1 și 2); |
| --- | --- |

—

datele privind debarcările la nivelul dreptunghiului ICES. Analiză suplimentară pentru a estima captura și debarcările estimative pentru situl de importanță comunitară și reciful/zona-tampon pentru Regatul Unit și alte state membre (tabelele 1 și 2);

| — | informațiile colectate de către MMO de la pescari în timpul contactelor de pre-consultare, în perioada iunie-august 2013; |
| --- | --- |

—

informațiile colectate de către MMO de la pescari în timpul contactelor de pre-consultare, în perioada iunie-august 2013;

| — | cunoștințele locale ale MMO și ale ofițerului de coastă al IFCA. |
| --- | --- |

—

cunoștințele locale ale MMO și ale ofițerului de coastă al IFCA.

7.4   Activitățile de pescuit din cadrul sitului de importanță comunitară Start Point to Plymouth Sound and Eddystone

7.4.1   Majoritatea navelor britanice care au acționat în zona ICES 29E5 și 29E6 au o lungime sub 10 de metri și sunt predominant nave pentru pescuit cu năvoade (261 de nave), nave pentru pescuit cu undițe manuale (126 nave) și vintere (72 nave). Există ocazional traulere de peste 15 metri (25 nave).

7.4.2   Principalele specii debarcate sunt scoici, crabi, șprot și sardine.

7.4.3   Navele franceze și belgiene au drepturi de acces legale în secțiunea sitului de importanță comunitară din afara limitei de 6 mile marine.

7.4.4.   Majoritatea navelor franceze și belgiene care acționează în zonele ICES au peste 15 metri, existând ocazional nave sub 10 metri. Datele privind debarcările navelor franceze și belgiene sunt limitate deoarece majoritatea acestora nu debarcă în Regatul Unit. Franței și Belgiei li s-au solicitat informații statistice detaliate și, odată primite, acestea vor fi introduse în evaluarea finală a impactului.

7.4.5   Datele VMS (60) de la flota franceză și belgiană indică o activitate scăzută sau inexistentă în cadrul zonelor interzise propuse ale sitului de importanță comunitară la care acestea au acces (figurile 3 și 4).

7.4.6   La 12 iulie 2013, în Ostend, a avut loc o reuniune de pre-consultare cu industria belgiană a pescuitului, cu sprijinul autorităților belgiene din domeniul pescuitului. Reuniunea a avut ca scop informarea acestora cu privire la posibila gestionare a pescuitului comercial în situl de importanță comunitară al Angliei în ceea ce privește drepturile belgiene de acces la pescuit în limita de 6-12 mile marine. Reprezentanții industriei care au participat la reuniunea din 12 iulie au indicat că măsurile actuale propuse pentru a proteja formațiunea recifală pe substrat stâncos în situl de importanță comunitară nu le afectează în mod semnificativ activitatea. Caracteristicile recifului de rocă de bază de recif au fost observate a fi în cea mai mare parte neospitaliere pentru uneltele de pescuit de fund tractate. La 27 septembrie 2013, la Paris a avut loc o reuniune de consultare cu autoritățile franceze și reprezentanții industriei pescuitului. Reprezentanții au afirmat că accesul între Eddystone și Hatt Rock constituie o rută de acces importantă pentru navele franceze.

7.4.7   Răspunsurile la consultarea formală din partea reprezentanților industriei belgiene a pescuitului au confirmat că în zona în cauză există o activitate de pescuit belgiană limitată, iar reprezentanții francezi ai industriei pescuitului au confirmat existența unei activități de pescuit, mai ales în zona Hatt Rock.

Figura 2

Hartă indicând dreptunghiurile statistice ICES 29E5 și 29E6 și situl de importanță comunitară Start Point to Plymouth Sound and Eddystone

Figura 3

Rapoarte de poziționare VMS franceze pentru 2012

Figura 4

Rapoarte de poziționare VMS belgiene pentru 2012

7.5   Evaluarea debarcărilor afectate

Regatul Unit

7.5.1   Impactul direct asupra navelor de pescuit ar fi o reducere a capturii și, prin urmare, a debarcărilor, obținute utilizând unelte de fund tractate în zona interzisă propusă. Pentru a estima impactul potențial, s-au analizat datele privind debarcările colectate de către MMO.

7.5.2   Calculul debarcărilor afectate din dreptunghiul statistic ICES zonele 29E5 și 29E6 (pentru navele britanice identificate că ar pescui în zonă din ianuarie 2008) este prezentat în tabelul 1. Estimările din tabelul 1 se bazează pe numărul mediu de debarcări din ianuarie 2008 până în decembrie 2011.

Tabelul 1

Debarcări britanice estimate în zona ICES 29E5 și 29E6 ca medie anuală și numărul mediu de debarcări în SIC (ianuarie 2008 – decembrie 2011)

| Tipul de unelte | Greutatea debarcată
  (în tone) | Valoare
  (GBP) | Valoare în cadrul SIC
  (GBP) | Valoare în zona interzisă (1,77 % din SIC)
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Traule laterale | 1 429 | 3 844 049 | 2 693 | 47,67 |
| Drage | 2 589 | 4 149 690 | 7 368 | 130,43 |
| Traule pentru homari | 7 | 4 873 | 0 | 0 |
| Alte traule demersale | 3 211 | 7 334 338 | 70 610 | 1 249,78 |
| Total | 7 236 | 15 332 950 | 80 671 | 1 428 |

Tipul de unelte

Greutatea debarcată

(în tone)

Valoare

(GBP)

Valoare în cadrul SIC

(GBP)

Valoare în zona interzisă (1,77 % din SIC)

(GBP)

Traule laterale

1 429

3 844 049

2 693

47,67

Drage

2 589

4 149 690

7 368

130,43

Traule pentru homari

7

4 873

0

0

Alte traule demersale

3 211

7 334 338

70 610

1 249,78

Total

7 236

15 332 950

80 671

1 428

7.5.3   Valorile estimate ale debarcărilor în cadrul sitului de importanță comunitară au fost calculate prin asocierea datelor disponibile privind debarcările (furnizate de fiecare navă de pescuit la nivel de dreptunghi ICES) cu datele privind activitatea vasului de pescuit (pe baza rapoartelor VMS) în cadrul sitului de importanță comunitară. Abordarea aplică un procent al debarcărilor pentru fiecare dreptunghi ICES din situl de importanță comunitară, în funcție de nivelul de activitate în cadrul sitului.

Pentru situl de importanță comunitară Start Point to Plymouth Sound and Eddystone, au fost utilizate datele privind debarcările pentru dreptunghiurile ICES (29E5 și 29E6) și au fost clasificate în funcție de mărimea navei (nave peste 15 metri, nave între 10-15 metri și navele sub 10 metri).

Valorile descărcărilor din zona interzisă propusă au fost ulterior estimate ca procent (pe baza dimensiunii zonelor respective) din valoarea estimată în cadrul sitului de importanță comunitară.

Pentru o defalcare completă a activității în cadrul dreptunghiurilor ICES asociate cu situl de importanță comunitară, vă rugăm să consultați tabelele statistice suplimentare privind pescuitul în perioada 2008-2011.

Se estimează că venitul mediu anual al flotelor de traulere cu rame cu lungimea de peste 15 de metri din situl de importanță comunitară este de 2 551 GBP, cel al dragelor de peste 15 metri, de 2 683 GBP, iar cel al flotei de traulere demersale cu lungimea de peste 15 de metri, de 6 547 GBP. Venitul mediu anual estimat al flotei de traulere demersale sub 10 metri este de 15 237 GBP. Venitul mediu anual estimat al flotei de traulere demersale între 10-15 metri este de 54 408 GBP. (Pentru o defalcare completă, a se vedea tabelul 5 din tabelele statistice privind pescuitul în perioada 2008-2011).Din contactele de consultări preliminare cu părțile interesate, rezultă că impactul monetar principal al introducerii deciziei va afecta traulerele de fund și dragele pentru scoici.

7.5.4   S-a estimat că în zona interzisă de MMO (care reprezintă 1,77 % din suprafața pătrată a sitului de importanță comunitară) pierderea totală la nivelul debarcărilor va fi de 1 428 GBP.

7.5.5   Costul total estimat reprezintă probabil o supraestimare, întrucât nu s-a presupus nicio deplasare.

Franța și Belgia

7.5.6   Din analiza datelor VMS a rezultat că marea majoritate a activităților de pescuit belgiene din ICES 29E5 și 29E6 au loc la o anumită distanță de SIC propriu-zis. În 2012, doar 20 de nave operau în interiorul celor două dreptunghiuri ICES. Majoritate a activităților de pescuit franceze din ICES 29E5 și 29E6 au loc fie în partea de vest a sitului, fie între Hatt Rock și The Brentons. În 2012, 6 de nave franceze au raportat o poziție VMS la o viteză cuprinsă între 1 și 6 noduri în interiorul zonei SIC denumită Eddystone.

7.5.7   Activitățile de pescuit belgiene din această zonă vizează în principal cambula de Baltica , iar cele franceze eglefinul și merlanul. Folosind metoda menționată în anexa B „Analiză a navelor din afara Regatului Unit aflate în dreptunghiurile ICES”, s-a estimat că în 2012:

| — | cantitatea (în tone) debarcată ca urmare a activităților de pescuit belgiene din porțiunea accesibilă a SIC este de 0,15 tone, cu o valoare estimată de 339 GBP; |
| --- | --- |

—

cantitatea (în tone) debarcată ca urmare a activităților de pescuit belgiene din porțiunea accesibilă a SIC este de 0,15 tone, cu o valoare estimată de 339 GBP;

| — | cantitatea (în tone) debarcată ca urmare a activităților de pescuit franceze din porțiunea accesibilă a SIC este de 4,2 tone, cu o valoare estimată de 5 929 GBP. |
| --- | --- |

—

cantitatea (în tone) debarcată ca urmare a activităților de pescuit franceze din porțiunea accesibilă a SIC este de 4,2 tone, cu o valoare estimată de 5 929 GBP.

Cu toate acestea, interdicția de acces nu va afecta întreaga zonă, iar figurile 3 și 4 arată că activitățile de pescuit au loc în coridoarele situate în afara zonei propuse pentru interdicție (formațiune recifală și zonă-tampon). Pierderea de debarcări estimată este considerată deci ca fiind net inferioară estimărilor de mai sus.

Pentru informații statistice suplimentare privind activități din afara Regatului Unit, vă rugăm să consultați anexa B.

7.6   Efectele posibile ale închiderii asupra flotei de pescuit

7.6.1   Deoarece pierderea estimată a debarcărilor este scăzută, este de așteptat ca impactul asupra flotei de pescuit britanice și belgiene cauzat de închidere să fie limitat. În timpul reuniunilor de consultări preliminare ale MMO, un anumit număr de pescari afectați au declarat că unelte de fund tractate nu sunt utilizate peste formațiunile recifale pe substrat stâncos, dar că ar putea avea loc o pierdere potențială de venituri în zonele-tampon din jurul formațiunilor recifale pe substrat stâncos. Aceasta a fost estimată în tabelul 3. Consultări oficiale cu reprezentanți ai industriei pescuitului din Belgia au confirmat că activitățile de pescuit ale acestei țări sunt limitate în situl vizat. Reprezentanții industriei franceze a pescuitului au confirmat că va exista o pierdere de locuri de pescuit în jurul zonei interzise Hatt Rock, însă ei au admis că există locuri de pescuit alternative ușor accesibile.

7.7   Adaptabilitate

7.7.1   Pentru a evalua efectele probabile ale închiderii propuse asupra activităților de pescuit, trebuie să se evalueze măsura în care navele ar putea să își mențină valoarea capturilor prin mutarea efortului în alte zone.

7.7.2   Pescarii au fost invitați sa completeze un chestionar pentru a oferi informații în scopul evaluării și au fost întrebați direct despre gradul de deplasare către alte zone, ca urmare a închiderii propuse, precum și despre capacitatea lor de a pescui în locuri de pescuit alternative și de a se adapta pentru a menține valoarea capturii. O serie de pescari afectați au declarat că nu ar putea schimba locurile de pescuit sau tipul de unealtă, dar, întrucât opțiunea propusă doar va limita activitatea de pescuit peste formațiunea recifală pe substrat stâncos, necesitatea potențială de deplasare va fi minimă.

7.7.3   Ca urmare a introducerii opțiunii preferate (o decizie privind zone interzise specificate) mai degrabă decât închiderea întregului sit, se va reduce nivelul de deplasare pentru navele care utilizează unelte de fund tractate. În cadrul contactelor de consultări preliminare cu industria pescuitului, principala problemă ridicată privind deplasarea a fost impactul închiderii complete a sitului, în special pentru coridoarele dintre formațiunea recifală pe substrat stâncos. S-a afirmat că interacțiunea uneltelor de fund tractate nu a avut loc în zona formațiunilor, ci în interiorul zonelor-tampon propuse.

7.7.4   Se preconizează că în cursul procesului de evaluare privind interacțiunile din categoria portocaliu/verde se va lua în considerare dovada progresului în ceea ce privește tehnologia uneltelor și impactul asupra formațiunilor sensibile.

7.8   Costuri indirecte

7.8.1   Costuri de mediu

7.8.2   Va exista un potențial minim de creștere a costurilor în ceea ce privește combustibilul pentru navele care călătoresc mai departe pentru a ajunge la locuri de pescuit alternative cu scopul de a compensa pierderea potențială de captură cauzată de zona interzisă propusă, întrucât este probabil ca majoritatea pescarilor să continue să pescuiască în coridoarele dintre zonele interzise.

7.8.3   Există un potențial de creștere a efortului de pescuit în cadrul coridoarelor din zonele interzise spațial, care ar putea avea un efect asupra biodiversității și habitatelor (S.E. Rees et al, 2013 (61)).

7.9   Costuri administrative și de executare.

7.9.1   MMO va adopta o abordare a punerii în aplicare în funcție de riscuri și pe bază de informații, astfel cum a fost adoptată de către o serie de organisme de reglementare la nivel guvernamental, în conformitate cu Modelul național de informații (62). În cazul în care informațiile sugerează o neconformitate sau un risc de neconformitate, MMO va elabora o strategie de aplicare specifică nevoilor zonei marine protejate în cauză și, în cazul în care este necesar, va aloca resursele necesare în consecință. Aceasta poate include o prezență a Marinei, supraveghere aeriană sau operațiuni comune cu alte agenții (de exemplu, IFCA, Forța de Frontieră a Regatului Unit sau Agenția de Mediu). MMO va coordona toate operațiunile comune. Principiile conform cărora MMO va reglementa ZMP sunt stabilite prin Actul de reformă legislativă și de reglementare din 2006 și Codul de respectare al autorităților de reglementare și au scopul de a asigura că MMO acționează proporțional, responsabil, consecvent, transparent și orientat în orice acțiune de aplicare pe care o întreprinde (63).

7.9.2   Aplicarea deciziei propuse se va realiza în limitele bugetului actual. Se va utiliza sistemul de monitorizare prin satelit a navelor (VMS) al UE ca instrument de gestionare pentru aplicarea marină și aeriană în cazul navelor de peste 12 metri. Ca urmare a activității scăzute de pescuit în cadrul sitului, riscul de neconformitate va fi un risc minim sau scăzut (64). Tabelul 2 evidențiază costurile de aplicare estimate pentru gestionarea opțiunii preferate

Tabelul 2

Costurile suplimentare anuale pentru aplicarea opțiunii recomandate
   (65)

| Activitate | Cost per unitate
  (GBP) | Număr estimate de unități pe an | Cost total pe an
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| Monitorizare la suprafață de către Marina Regală per sit | 4 000 pe zi | 1 | 4 000 |
| Patrule comune de punere în aplicare cu SFC/IFCA local per sit | Între 800-1 000 pe zi | 5 | 4 000-5 000 |
| Monitorizare aeriană pe sit | 2 050 pe oră | 2 | 4 100 |
| Cercetări/urmăriri penale per sit | 10 375 per caz | 1 | 10 375 |
| Total | | 9 | 22 475 – 23 475 |

Activitate

Cost per unitate

(GBP)

Număr estimate de unități pe an

Cost total pe an

(GBP)

Monitorizare la suprafață de către Marina Regală per sit

4 000 pe zi

1

4 000

Patrule comune de punere în aplicare cu SFC/IFCA local per sit

Între 800-1 000 pe zi

5

4 000-5 000

Monitorizare aeriană pe sit

2 050 pe oră

2

4 100

Cercetări/urmăriri penale per sit

10 375 per caz

1

10 375

Total

9

22 475 – 23 475

Tabelul 3

Profilul anual al costurilor monetare ale opțiunii recomandate - (mil. GBP) prețuri constante

| | A0 | A1 | A2 | A3 | A4 | A5 | A6 | A7 | A8 | A9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul tranziției | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO |
| Costuri anuale recurente – cea mai bună estimare | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| scăzută | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| ridicată | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Totalul valorii actualizate a costurilor anuale (66): | 0,2 mil. GBP |

A0

A1

A2

A3

A4

A5

A6

A7

A8

A9

Costul tranziției

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

Costuri anuale recurente – cea mai bună estimare

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

scăzută

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

ridicată

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Totalul valorii actualizate a costurilor anuale (66):

0,2 mil. GBP

7.10   Beneficiile opțiunii recomandate

7.10.1   Excluderea uneltelor de fund tractate din zona interzisă propusă ar împiedica utilizarea uneltelor de fund tractate peste formațiunea recifală pe substrat stâncos și ar conduce la următoarele beneficii:

| — | beneficiile de mediu ale menținerii habitatelor recifelor pe substrat stâncos |
| --- | --- |

—

beneficiile de mediu ale menținerii habitatelor recifelor pe substrat stâncos

Beneficiile de mediu sunt descrise aici drept beneficii nemonetizate.

7.11   Beneficiile de mediu

7.11.1   Recifele pe substrat stâncos din cadrul sitului de importanță comunitară sunt unele dintre cele mai diverse din țară din punct de vedere biologic și joacă un rol important în sprijinirea unor specii care sunt considerate rare sau care apar la limita răspândirii lor biogeografice. Deși recifele individuale sunt relativ mici (atât la nivel național, cât și la nivel local), acestea sunt diverse din punct de vedere ecologic și la nivel local reprezintă (în ceea ce privește dimensiunea) o zonă importantă de habitat recifal offshore scufundat permanent (67).

7.11.2   Recifele din apropierea țărmului cuprind recife de coastă asociate cu extinderea ecologiei terestre în zona de sub-litoral și zone mari de afloriment pe substrat stâncos, bolovani și pietre în partea offshore a zonei. Eddystone și recifele din jur prezintă caracteristici neobișnuite în cadrul zonei de studiu deoarece recifele se află în apă adâncă și se ridică abrupt, iar, în cazul Eddystone, ies la suprafața apei. Acestea găzduiesc o comunitate biologică bogată care prezintă o zonare stâncoasă clasică de la apă adâncă la apă puțin adâncă. Aici se găsește o gamă largă de specii, inclusiv corali moi, castraveți de mare, arici de mare, bureți, anemone Corynactis viridis, ascidii și păduri de alge. Au fost observate, de asemenea, anemona Amphianthus dohrnii și coralul galben Leptopsammia pruvot (ambele fiind specii rare la nivel național), precum și coralul roz Eunicella verrucosa (Axelsson et al, 2006; Royal Haskoning, 2008; Universitatea din Plymouth, 2011) (68).

7.11.3   Recifele oferă, de asemenea, un anumit grad de protecție a coastei și sunt zone importante pentru circularea nutrienților, fixarea carbonului și azotului și stabilizarea sedimentelor.

7.11.4   Un habitat de recif protejat este un refugiu natural pentru crearea de populații de specii vizate și de capturi accidentale.

7.11.5   Beneficiile deciziei constau în obținerea unei protecții adecvate și menținerea formațiunilor ecologice, care pot conduce, eventual, la o abundență mai mare a biodiversității în comparație cu restul locurilor de pescuit.

7.11.6   Beneficiile de mediu ale introducerii deciziei vor fi semnificative, deoarece acesta va proteja formațiunile recifale pe substrat stâncos din cadrul sitului de uneltele de pescuit de fund tractate. Aceasta va contribui la atingerea obiectivului de conservare vizând „menținerea”. Acest lucru va avea un beneficiu suplimentar asupra altor formațiuni din cadrul sitului de importanță comunitară și va avea un beneficiu global pentru habitatul recifului ca urmare a interzicerii recomandate. Aceasta poate promova utilizarea de agrement mai preponderentă în zonă, de exemplu pentru scafandri și pescari de agrement, ceea ce ar putea aduce beneficii economiei locale.

7.12   Beneficiile socio-economice

7.12.1   Există posibilitatea ca menținerea stării formațiunii și a habitatului recifal pe substrat stâncos să crească atractivitatea pentru utilizatorii de agrement, inclusiv scafandri și pescari (S.E. Rees et al, 2013 (69); D.R. Chae et al, 2012 (70)). De asemenea, aceasta ar putea conduce la dezvoltarea turismului în zonă și, prin urmare, la o creștere a cheltuielilor în beneficiul afacerilor locale (S.E. Rees et al, 2013).

7.12.2   Punerea în aplicare a unei abordări zonate privind gestionarea, mai degrabă decât închiderea întregului sit, limitează deplasarea navelor care utilizează unelte de fund tractate.

7.13   Distribuirea costurilor și a beneficiilor

7.13.1   Distribuirea costurilor sociale și economice se realizează predominant la nivel local britanic, francez și belgian (cu excepția costurilor de punere în aplicare), cu beneficii globale de mediu care acoperă o arie mai largă și care au mai degrabă un impact național.

Anexa A: Note privind extragerea de date statistice referitoare la activitățile de pescuit din Regatul Unit și tabelele corespunzătoare

Website-ul MMO (71) oferă detalii privind tabele care rezumă activitatea raportată în dreptunghiurile ICES care acoperă zone detaliate definite ca zone ale sitului marin european.

Acest nivel de detaliu reflectă cel mai bun nivel de detaliere disponibil în cadrul datelor raportate aflate la dispoziția administrațiilor britanice din domeniul pescuitului.

Datele respective oferă informații cu privire la cantitatea și valoarea debarcărilor din dreptunghiurile care acoperă zonele, împreună cu detalii privind navele, uneltele utilizate și speciile capturate.

În plus față de datele privind activitatea de pescuit, navele cu lungimea de peste 15 metri își raportează poziția exactă la fiecare 2 ore, în cadrul sistemului britanic de monitorizare a navelor prin satelit.

Pentru navele de peste 15 metri, a fost posibil să se combine datele spațiale relativ imprecise din sistemele de raportare a activității cu rapoartele detaliate privind poziția ale sistemelor VMS pentru a permite o mai bună estimarea a activității de pescuit. Remanierea detaliată a datelor privind activitatea permite estimarea activității în zonele detaliate ale sitului marin european pentru nave de peste 15 metri.

Atunci când sunt disponibile, aceste informații sunt prezentate în tabelele de date, alături de activitatea de ansamblu în dreptunghiurile ICES, pentru navele de peste 15 metri; raportul între cele două seturi de date a fost ulterior aplicat la datele pentru nave cu lungimi diferite, pentru a oferi estimări aproximative ale activității navelor cu o lungime totală mai mică de 15 metri în zona interzisă propusă.

Vă rugăm să observați că zona interzisă propusă este situată în apele de coastă, prin urmare, utilizarea proporției activității desfășurate de navele de peste 15 metri în zonele respective pentru a estima activitatea altor nave britanice ar putea fi inexactă, întrucât navele mai mari au tendința să pescuiască mai în larg decât celelalte, mai ales navele de peste 10 metri.

Datele sunt evidențiate în culoarea gri în tabele pentru a sublinia faptul că este vorba de estimări și că ele ar trebui să fie utilizate cu precauție.

Urmează o listă a zonelor de coastă ale sitului marin european care fac obiectul prezentei analize – unele dreptunghiuri acoperă mai mult de o zonă – acestea sunt evidențiate în culoarea galben.

Suprapunerea înseamnă că acoperirea potențială totală a zonelor interzise propuse nu poate fi estimată prin însumarea analizelor pentru fiecare zonă individuală. Tabelul de mai jos cuprinde detalii cu privire la proporția din activitatea globală în dreptunghiurile ICES aferente pentru fiecare zonă interzisă propusă care se referă la navele de peste 15 metri (pentru navele respective, sunt disponibile date detaliate obținute prin satelit).

Prin urmare, pentru navele cu un procent ridicat de acoperire a siturilor marine europene, estimările privind activitatea navelor cu alte lungimi pe baza activității conexe a SME pot fi mai fiabile decât pentru siturile cu un procent scăzut de acoperire.

Anexa B: Note privind datele statistice referitoare la activitățile de pescuit din afara Regatului Unit

Aceste tabele sunt extrase de date de debarcare raportate de către statele membre grupului de lucru privind regimurile efortului de pescuit al Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP).

Ca parte a activităților acestui grup, sunt compilate o serie de seturi de date, inclusiv date detaliate per stat membru privind debarcările de specii pentru fiecare dreptunghi ICES, cu grupurile de nave asociate. Acest set de date este elaborat pentru a satisface nevoile CSTEP și, ca atare, a trebuit prelucrat cu deosebită atenție pentru a se evita dubla contabilizare a datelor de activitate. El provine de pe site-ul CSTEP (72).

Sumele recapitulative au fost comparate cu activitatea înregistrată pe sistemul FIDES al UE pentru anumite stocuri de cote, pentru a se valida datele raportate.

Cu toate acestea, există în continuare diferențe între totalurile raportate pentru combinațiile specie/zonă în fișierele de date ale CSTEP și cele raportate la niveluri similare de detaliu, în cadrul sistemului de raportare a capturilor al FIDES pentru monitorizarea exploatării cotelor. Ca atare, aceste cifre sunt orientative pentru nivelul de activitate al statelor membre implicate în zonă și nu reprezintă cifre definitive.

Au fost stabilite valori monetare indicative utilizând valoarea medie a debarcărilor navelor britanice din dreptunghiul ICES în cauză sau din zone similare.

Absența datelor pentru anumiți ani poate indica faptul că nu a fost raportată nicio activitate sau că nu a fost furnizată nicio informație.

ANALIZA ACTIVITĂȚII VMS A NAVELOR DIN AFARA REGATULUI UNIT ÎN DREPTUNGHIURILE ICES CARE ACOPERĂ SIC VIZATĂ DE PREZENTA EVALUARE A IMPACTULUI

Metodologie utilizată:

Această analiză este rezultatul aplicării metodologiei standard utilizate pentru a identifica dacă navele din Regatul Unit au desfășurat sau nu activități într-o anumită zonă geografică specifică, asupra informațiilor primite referitor la nave din afara Regatului Unit, în special din Franța și Belgia, care dețin drepturi de acces istorice la anumite părți din apele interioare ale Regatului Unit.

Aceasta implică estimarea activității de pescuit pornind de la datele VMS bazate pe viteza navei, astfel cum a fost comunicată în mesajele VMS („pinguri”).

Datele pentru fiecare „ping” VMS primit de la navele din afara Regatului Unit în dreptunghiul sau dreptunghiurile în cauză care acoperă zona detaliată sunt selecționate din sistemul britanic VMS, prin extragerea de informații detaliate cu privire la numărul de identificare al navei („CFR”), poziția și viteza sa, precum și data și ora la care s-a comunicat mesajul „ping”.

Fiecare „ping” este evaluat și clasificat ca indicație privind activitatea de pescuit derulată atunci când viteza este mai mare sau egală cu 1 nod și mai mică sau egală cu 6 noduri.

Aceste „pinguri” privind activitatea de pescuit din dreptunghiul sau dreptunghiurile vizate sunt apoi transformate în software GIS pentru a se determina dacă nava se situa în interiorul sau în afara zonei geografice în cauză.

Acest lucru permite calcularea proporției de „pinguri” privind activitatea de pescuit înregistrate pentru fiecare stat membru în interiorul dreptunghiului care se afla în zona geografică specificată. Acest factor va fi apoi aplicat la nivelul general al debarcărilor din seturile de date CSTEP pentru statul membru în cauză, pentru a permite estimarea activităților de pescuit ale navelor din afara Regatului Unit în zona geografică în cauză.

SINTEZA ACTIVITĂȚII NAVELOR BELGIENE ȘI FRANCEZE ÎN DREPTUNGHIURILE ICES 29E5 ȘI 29E6 CARE ACOPERĂ SITUL PLYMOUTH SOUND, START POINT AND EDDYSTONE

Prezentul document este un rezumat al activităților de pescuit desfășurate de către navele statelor membre, din punctul de vedere al cantității și valorii peștelui debarcat, în ceea ce privește:

| (1) | activitatea totală în dreptunghiurile ICES care acoperă zona în cauză, desfășurată cu ajutorul uneltelor de fund tractate |
| --- | --- |

(1)

activitatea totală în dreptunghiurile ICES care acoperă zona în cauză, desfășurată cu ajutorul uneltelor de fund tractate

| (2) | estimări ale activității în zona geografică specifică vizată, desfășurate cu ajutorul uneltelor de fund tractate |
| --- | --- |

(2)

estimări ale activității în zona geografică specifică vizată, desfășurate cu ajutorul uneltelor de fund tractate

Partea A – tonaj total activitate

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Activitate (în tone) în dreptunghiurile ICES 29E5 și 29E6 | Activitate (în tone) estimată a se fi desfășurat în interiorul SIC, pe baza activității VMS maxime din 2010-2012 |
| BELGIA | Codul uneltelor de pescuit | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Peste 15 metri lungime | BT 2 (73) | 52,05 | 47,86 | 157,01 | 180,61 | 0,04 | 0,03 | 0,11 | 0,13 |
| | Drage | 0,00 | 0,00 | 0,21 | 2,90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | TR 2 (74) | 0,00 | 1,55 | 11,06 | 30,58 | 0,00 | 0,00 | 0,01 | 0,02 |
| | Zonele 29E5 și 29E6 (total) | 52,05 | 49,41 | 168,27 | 214,09 | 0,04 | 0,03 | 0,12 | 0,15 |
| FRANȚA | Codul uneltelor de pescuit | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Între 0 și 15 metri lungime | Traule de fund | 0,00 | 0,00 | 5,25 | 1,06 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| | Drage | 0,00 | 0,00 | 3,60 | 0,93 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,00 |
| Peste 15 metri lungime | Traule de fund | 0,00 | 0,00 | 1 033,43 | 960,35 | 0,00 | 0,00 | 4,50 | 4,18 |
| | Drage | 0,00 | 0,00 | 8,61 | 2,40 | 0,00 | 0,00 | 0,04 | 0,01 |
| | Zonele 29E5 și 29E6 (total) | 0,00 | 0,00 | 1 050,89 | 964,74 | 0,00 | 0,00 | 4,57 | 4,20 |

(1)

(2)

Activitate (în tone) în dreptunghiurile ICES 29E5 și 29E6

Activitate (în tone) estimată a se fi desfășurat în interiorul SIC, pe baza activității VMS maxime din 2010-2012

BELGIA

Codul uneltelor de pescuit

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Peste 15 metri lungime

BT 2 (73)

52,05

47,86

157,01

180,61

0,04

0,03

0,11

0,13

Drage

0,00

0,00

0,21

2,90

0,00

0,00

0,00

0,00

TR 2 (74)

0,00

1,55

11,06

30,58

0,00

0,00

0,01

0,02

Zonele 29E5 și 29E6 (total)

52,05

49,41

168,27

214,09

0,04

0,03

0,12

0,15

FRANȚA

Codul uneltelor de pescuit

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Între 0 și 15 metri lungime

Traule de fund

0,00

0,00

5,25

1,06

0,00

0,00

0,02

0,00

Drage

0,00

0,00

3,60

0,93

0,00

0,00

0,02

0,00

Peste 15 metri lungime

Traule de fund

0,00

0,00

1 033,43

960,35

0,00

0,00

4,50

4,18

Drage

0,00

0,00

8,61

2,40

0,00

0,00

0,04

0,01

Zonele 29E5 și 29E6 (total)

0,00

0,00

1 050,89

964,74

0,00

0,00

4,57

4,20

Partea B – valoare totală activitate

| | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Activitate (în GBP) în dreptunghiurile ICES 29E5 și 29E6 | Activitate (în GBP) estimată a se fi desfășurat în interiorul SIC, pe baza activității VMS maxime din 2010-2012 |
| BELGIA | Codul uneltelor de pescuit | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Peste 15 metri lungime | BT 2 (75) | 150 193 | 141 065 | 472 999 | 388 618 | 106 | 99 | 332 | 273 |
| | Drage | 0 | 0 | 2 363 | 5 776 | 0 | 0 | 2 | 4 |
| | TR 2 (76) | 0 | 3 462 | 30 241 | 87 690 | 0 | 2 | 21 | 62 |
| | Zonele 29E5 și 29E6 (total) | 150 193 | 144 527 | 505 603 | 482 083 | 106 | 102 | 355 | 339 |
| FRANȚA | Codul uneltelor de pescuit | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Între 0 și 15 metri lungime | Traule de fund | 0 | 0 | 24 412 | 4 117 | 0 | 0 | 106 | 18 |
| | Drage | 0 | 0 | 5 877 | 1 902 | 0 | 0 | 26 | 8 |
| Peste 15 metri lungime | Traule de fund | 0 | 0 | 1 482 281 | 1 351 906 | 0 | 0 | 6 453 | 5 885 |
| | Drage | 0 | 0 | 14 055 | 3 995 | 0 | 0 | 61 | 17 |
| | Zonele 29E5 și 29E6 (total) | 0 | 0 | 1 526 624 | 1 361 920 | 0 | 0 | 6 646 | 5 929 |

(1)

(2)

Activitate (în GBP) în dreptunghiurile ICES 29E5 și 29E6

Activitate (în GBP) estimată a se fi desfășurat în interiorul SIC, pe baza activității VMS maxime din 2010-2012

BELGIA

Codul uneltelor de pescuit

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Peste 15 metri lungime

BT 2 (75)

150 193

141 065

472 999

388 618

106

99

332

273

Drage

0

0

2 363

5 776

0

0

2

4

TR 2 (76)

0

3 462

30 241

87 690

0

2

21

62

Zonele 29E5 și 29E6 (total)

150 193

144 527

505 603

482 083

106

102

355

339

FRANȚA

Codul uneltelor de pescuit

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Între 0 și 15 metri lungime

Traule de fund

0

0

24 412

4 117

0

0

106

18

Drage

0

0

5 877

1 902

0

0

26

8

Peste 15 metri lungime

Traule de fund

0

0

1 482 281

1 351 906

0

0

6 453

5 885

Drage

0

0

14 055

3 995

0

0

61

17

Zonele 29E5 și 29E6 (total)

0

0

1 526 624

1 361 920

0

0

6 646

5 929

Pentru sinteza completă a activităților vă rugăm să consultați datele statistice privind activitățile de pescuit din afara Regatului Unit .

ANEXA VI

Image

Image

Image

Image

ELEMENTE FAPTICE

Introducere

| 1.1 | Sit: Situl de importanță comunitară Haisborough, Hammond and Winterton (77). |
| --- | --- |

1.1

Sit: Situl de importanță comunitară Haisborough, Hammond and Winterton (77).

| 1.2 | Haisborough, Hammond and Winterton a fost desemnat sit de importanță comunitară pentru recife (Sabellaria spinulosa) și bancuri de nisip (Bancuri de nisip care sunt ușor acoperite de apă de mare tot timpul). Formațiunea recifală Sabellaria spinulosa au o serie de efecte importante asupra mediului fizic: acestea stabilizează adesea nisipuri, pietrișuri și pietre; cochiliile sau tuburile organismelor oferă ele însele substraturi tari pentru atașarea de organisme sesile; acestea pot oferi o diversitate de crevase, suprafețe și sedimente pentru colonizare; iar fecalele, pseudo-fecalele și alte sedimente acumulate pot constitui o sursă importantă de hrană pentru alte organisme (Holt et al., 1998; Hendricks et al., 2011; Limpenny et al., 2010). Din aceste motive, multe recife biogene au o faună și o floră asociate foarte bogate, care, cel puțin în ceea ce privește macrofauna, este de multe ori mult mai bogată și mai diversă decât în zonele învecinate (Holt et al., 1998; Hendrick et al., 2011; Pearce et al., 2007) (78). |
| --- | --- |

1.2

Haisborough, Hammond and Winterton a fost desemnat sit de importanță comunitară pentru recife (Sabellaria spinulosa) și bancuri de nisip (Bancuri de nisip care sunt ușor acoperite de apă de mare tot timpul). Formațiunea recifală Sabellaria spinulosa au o serie de efecte importante asupra mediului fizic: acestea stabilizează adesea nisipuri, pietrișuri și pietre; cochiliile sau tuburile organismelor oferă ele însele substraturi tari pentru atașarea de organisme sesile; acestea pot oferi o diversitate de crevase, suprafețe și sedimente pentru colonizare; iar fecalele, pseudo-fecalele și alte sedimente acumulate pot constitui o sursă importantă de hrană pentru alte organisme (Holt et al., 1998; Hendricks et al., 2011; Limpenny et al., 2010). Din aceste motive, multe recife biogene au o faună și o floră asociate foarte bogate, care, cel puțin în ceea ce privește macrofauna, este de multe ori mult mai bogată și mai diversă decât în zonele învecinate (Holt et al., 1998; Hendrick et al., 2011; Pearce et al., 2007) (78).

| 1.3 | Departamentul pentru mediu, alimentație și afaceri rurale (DEFRA) a introdus o abordare revizuită privind gestionarea pescuitului în siturile marine europene (a se vedea secțiunea 2.1). Aceasta a condus la necesitatea ca MMO să stabilească măsuri pentru a proteja formațiunea recifală Sabellaria spinulosa de uneltele de pescuit de fund tractate în situl de importanță comunitară în limita de 6-12 mile marine, pentru a asigura deplina conformitate cu articolul 6 din Directiva Habitate (79). |
| --- | --- |

1.3

Departamentul pentru mediu, alimentație și afaceri rurale (DEFRA) a introdus o abordare revizuită privind gestionarea pescuitului în siturile marine europene (a se vedea secțiunea 2.1). Aceasta a condus la necesitatea ca MMO să stabilească măsuri pentru a proteja formațiunea recifală Sabellaria spinulosa de uneltele de pescuit de fund tractate în situl de importanță comunitară în limita de 6-12 mile marine, pentru a asigura deplina conformitate cu articolul 6 din Directiva Habitate (79).

| 1.4 | Uneltele de fund tractate înseamnă orice unealtă de pescuit care este împinsă sau trasă prin mare și în contact cu fundul mării. Acestea includ traule demersale cu panouri și cu rame și drage pentru scoici. Prin urmare, sunt necesare măsuri de gestionare care limitează interacțiunile dintre activitatea de pescuit și formațiunile recifale. |
| --- | --- |

1.4

Uneltele de fund tractate înseamnă orice unealtă de pescuit care este împinsă sau trasă prin mare și în contact cu fundul mării. Acestea includ traule demersale cu panouri și cu rame și drage pentru scoici. Prin urmare, sunt necesare măsuri de gestionare care limitează interacțiunile dintre activitatea de pescuit și formațiunile recifale.

| 1.5 | Prezentul evaluare a impactului a fost pregătit pentru a evidenția costurile și beneficiile deciziei MMO propuse privind interzicerea uneltelor de fund tractate pentru protecția formațiunii recifale. De asemenea, acesta arată motivul pentru care opțiunea recomandată este opțiunea de gestionare preferată. Un proiect al prezentului evaluare a impactului a fost supus consultării publice. |
| --- | --- |

1.5

Prezentul evaluare a impactului a fost pregătit pentru a evidenția costurile și beneficiile deciziei MMO propuse privind interzicerea uneltelor de fund tractate pentru protecția formațiunii recifale. De asemenea, acesta arată motivul pentru care opțiunea recomandată este opțiunea de gestionare preferată. Un proiect al prezentului evaluare a impactului a fost supus consultării publice.

| 1.6 | Datele și probele pentru prezentul evaluare a impactului au fost colectate de la Natural England (NE), autorități IFCA și MMO. De asemenea, MMO, în colaborare cu IFCA de Est, a participat la vizite neanunțate în King’s Lynn la 11 iunie 2013 și în Boston la 17 iunie 2013 pentru a se întâlni cu părțile interesate cu scopul de a adresa întrebări directe și a colecta dovezi cu privire la impactul economic al zonelor interzise propuse. La 12 iulie 2013, a avut loc în Belgia o reuniune cu autoritățile belgiene și reprezentanți ai industriei pescuitului. Observațiile ulterioare prezentate de industrie și de reprezentanții belgieni ai industriei pescuitului au indicat că există o utilizare foarte scăzută a uneltelor de fund tractate în zonele interzise propuse. În prezentul evaluare a impactului au fost înregistrate și încorporate informații și declarații din interviurile cu pescarii comerciali ca dovezi neconfirmate. |
| --- | --- |

1.6

Datele și probele pentru prezentul evaluare a impactului au fost colectate de la Natural England (NE), autorități IFCA și MMO. De asemenea, MMO, în colaborare cu IFCA de Est, a participat la vizite neanunțate în King’s Lynn la 11 iunie 2013 și în Boston la 17 iunie 2013 pentru a se întâlni cu părțile interesate cu scopul de a adresa întrebări directe și a colecta dovezi cu privire la impactul economic al zonelor interzise propuse. La 12 iulie 2013, a avut loc în Belgia o reuniune cu autoritățile belgiene și reprezentanți ai industriei pescuitului. Observațiile ulterioare prezentate de industrie și de reprezentanții belgieni ai industriei pescuitului au indicat că există o utilizare foarte scăzută a uneltelor de fund tractate în zonele interzise propuse. În prezentul evaluare a impactului au fost înregistrate și încorporate informații și declarații din interviurile cu pescarii comerciali ca dovezi neconfirmate.

| 1.7 | Ca parte a procedurii legale de adoptare a deciziei, în perioada 10 septembrie 2013 – 22 octombrie 2013, s-au desfășurat consultări oficiale privind proiectele de decizie și de evaluare a impactului propuse pentru situl în cauză. Observațiile prezentate de reprezentanții belgieni ai industriei pescuitului au indicat că există activitate de pescuit a navelor belgiene cu unelte de fund tractate în cadrul sitului marin european, dar nu au confirmat dacă activitatea are loc în mod specific în zonele interzise propuse. |
| --- | --- |

1.7

Ca parte a procedurii legale de adoptare a deciziei, în perioada 10 septembrie 2013 – 22 octombrie 2013, s-au desfășurat consultări oficiale privind proiectele de decizie și de evaluare a impactului propuse pentru situl în cauză. Observațiile prezentate de reprezentanții belgieni ai industriei pescuitului au indicat că există activitate de pescuit a navelor belgiene cu unelte de fund tractate în cadrul sitului marin european, dar nu au confirmat dacă activitatea are loc în mod specific în zonele interzise propuse.

2.   Justificarea intervenției

| 2.1 | În august 2012, DEFRA a realizat o revizuire a gestionării pescuitului în situri marine europene cu scopul de a identifica măsurile de gestionare necesare în viitor pentru a se asigura că sunt menținute formațiunile sitului în stare favorabilă. Aceasta a condus la o abordare revizuită (80) privind gestionarea pescuitului în situri marine europene. |
| --- | --- |

2.1

În august 2012, DEFRA a realizat o revizuire a gestionării pescuitului în situri marine europene cu scopul de a identifica măsurile de gestionare necesare în viitor pentru a se asigura că sunt menținute formațiunile sitului în stare favorabilă. Aceasta a condus la o abordare revizuită (80) privind gestionarea pescuitului în situri marine europene.

| 2.2 | Abordarea revizuită este pusă în aplicare în mod etapizat, în funcție de riscuri și pe bază de dovezi. Prioritizarea riscurilor este inspirată de o matrice (81) care clasifică riscurile derivate din interacțiuni dintre activitatea de pescuit și formațiunile ecologice. Interacțiunile dintre activitatea de pescuit și formațiunile recifale au fost clasificate în categoriile roșu, portocaliu, verde sau albastru. Cele clasificate în categoria roșu au fost prioritizate pentru punerea în aplicare a măsurilor de gestionare până la sfârșitul anului 2013 (indiferent de nivelul actual de activitate) cu scopul de a evita deteriorarea formațiunilor desemnate, în conformitate cu obligațiile prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din Directiva Habitate. Interacțiunile care sunt clasificate în categoria portocaliu necesită o evaluare la nivel de sit pentru a stabili dacă este necesară gestionarea unei activități pentru a proteja formațiunile. Interacțiunile care sunt clasificate în categoria verde necesită, de asemenea, o evaluarea la nivel de sit a existenței unor efecte „în combinație”. O clasificare în categoria albastru indică faptul că nu există o interacțiune posibilă și, prin urmare, nu este necesară o evaluare suplimentară (82). |
| --- | --- |

2.2

Abordarea revizuită este pusă în aplicare în mod etapizat, în funcție de riscuri și pe bază de dovezi. Prioritizarea riscurilor este inspirată de o matrice (81) care clasifică riscurile derivate din interacțiuni dintre activitatea de pescuit și formațiunile ecologice. Interacțiunile dintre activitatea de pescuit și formațiunile recifale au fost clasificate în categoriile roșu, portocaliu, verde sau albastru. Cele clasificate în categoria roșu au fost prioritizate pentru punerea în aplicare a măsurilor de gestionare până la sfârșitul anului 2013 (indiferent de nivelul actual de activitate) cu scopul de a evita deteriorarea formațiunilor desemnate, în conformitate cu obligațiile prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din Directiva Habitate. Interacțiunile care sunt clasificate în categoria portocaliu necesită o evaluare la nivel de sit pentru a stabili dacă este necesară gestionarea unei activități pentru a proteja formațiunile. Interacțiunile care sunt clasificate în categoria verde necesită, de asemenea, o evaluarea la nivel de sit a existenței unor efecte „în combinație”. O clasificare în categoria albastru indică faptul că nu există o interacțiune posibilă și, prin urmare, nu este necesară o evaluare suplimentară (82).

| 2.3 | Articolul 6 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (2) din Directiva Habitate impun ca, în cadrul zonelor speciale de conservare (ZCS) și al zonelor de protecție specială (ZPS), statele membre:






  — | să stabilească măsurile de conservare necesare, care corespund cerințelor ecologice din anexa I – tipuri de habitate naturale și anexa II – specii prezente în situri; |
| --- | --- | --- |

2.3

Articolul 6 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (2) din Directiva Habitate impun ca, în cadrul zonelor speciale de conservare (ZCS) și al zonelor de protecție specială (ZPS), statele membre:

—

să stabilească măsurile de conservare necesare, care corespund cerințelor ecologice din anexa I – tipuri de habitate naturale și anexa II – specii prezente în situri;

| — | să ia măsurile necesare având în vedere deteriorarea habitatelor naturale și a habitatelor speciilor, precum și perturbarea speciilor pentru care au fost desemnate respectivele zone. |
| --- | --- |

—

să ia măsurile necesare având în vedere deteriorarea habitatelor naturale și a habitatelor speciilor, precum și perturbarea speciilor pentru care au fost desemnate respectivele zone.

| 2.4 | Regulamentul 8 alineatul (1) din Regulamentele privind conservarea habitatelor și a speciilor din 2010 definește un sit marin european ca orice ZCS, ZPS și SIC (printre altele). Partea a 6-a din regulamente stabilește cerințele de gestionare pentru un sit marin european, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2), articolul 6 alineatul (3) și articolul 6 alineatul (4) din Directiva Habitate. |
| --- | --- |

2.4

Regulamentul 8 alineatul (1) din Regulamentele privind conservarea habitatelor și a speciilor din 2010 definește un sit marin european ca orice ZCS, ZPS și SIC (printre altele). Partea a 6-a din regulamente stabilește cerințele de gestionare pentru un sit marin european, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2), articolul 6 alineatul (3) și articolul 6 alineatul (4) din Directiva Habitate.

| 2.5 | Situl de importanță comunitară Haisborough, Hammond and Winterton cuprinde formațiuni recifale Sabellaria spinulosa care au fost clasificate în categoria de risc roșu cu privire la uneltele de fund tractate, prin urmare, sunt necesare măsuri de gestionare pentru eliminarea riscului. MMO este responsabilă cu punerea în aplicare a măsurilor de gestionare pentru a interzice interacțiunea dintre formațiunea recifală Sabellaria spinulosa și uneltele de pescuit de fund tractate. Interacțiunea altor tipuri de unelte de pescuit cu formațiunea recifală Sabellaria spinulosa și interacțiunile dintre toate tipurile de unelte de pescuit și formațiunile bancului de nisip subtidal vor fi evaluate în cursul procesului de evaluare aferent categoriei de risc portocaliu/verde. |
| --- | --- |

2.5

Situl de importanță comunitară Haisborough, Hammond and Winterton cuprinde formațiuni recifale Sabellaria spinulosa care au fost clasificate în categoria de risc roșu cu privire la uneltele de fund tractate, prin urmare, sunt necesare măsuri de gestionare pentru eliminarea riscului. MMO este responsabilă cu punerea în aplicare a măsurilor de gestionare pentru a interzice interacțiunea dintre formațiunea recifală Sabellaria spinulosa și uneltele de pescuit de fund tractate. Interacțiunea altor tipuri de unelte de pescuit cu formațiunea recifală Sabellaria spinulosa și interacțiunile dintre toate tipurile de unelte de pescuit și formațiunile bancului de nisip subtidal vor fi evaluate în cursul procesului de evaluare aferent categoriei de risc portocaliu/verde.

| 2.6 | Situl se află în trei zone administrative: 0-6 mile marine, 6-12 mile marine și offshore, dincolo de intervalul de 12 mile marine. În sensul gestionării pescuitului, se aplică limitele de pescuit britanice din 1983. Există trei zone de recif Sabellaria spinulosa identificate în cadrul sitului de importanță comunitară Haisborough, Hammond și Winterton. Zonele de recif unu și doi se află în limita de 6-12 mile marine și vor fi gestionate printr-o decizie MMO. Zona de recif trei se află offshore, dincolo de intervalul de 12 mile marine și, prin urmare, va fi gestionată de către Comisia Europeană. |
| --- | --- |

2.6

Situl se află în trei zone administrative: 0-6 mile marine, 6-12 mile marine și offshore, dincolo de intervalul de 12 mile marine. În sensul gestionării pescuitului, se aplică limitele de pescuit britanice din 1983. Există trei zone de recif Sabellaria spinulosa identificate în cadrul sitului de importanță comunitară Haisborough, Hammond și Winterton. Zonele de recif unu și doi se află în limita de 6-12 mile marine și vor fi gestionate printr-o decizie MMO. Zona de recif trei se află offshore, dincolo de intervalul de 12 mile marine și, prin urmare, va fi gestionată de către Comisia Europeană.

| 2.7 | Locația specifică și amploarea formațiunilor recifale au fost furnizate de Natural England (83). Zonele-tampon se bazează pe proiectul de orientare al Natural England (84), care recomandă dimensiunea zonei-tampon pe baza adâncimii formațiunii protejate. Pentru zona 1, s-a identificat Sabellaria spinulosa ca fiind prezent, dar nu s-a identificat amploarea acestuia. Zona-tampon pentru zona 1 este de 650 de metri, pe baza a 500 de metri adâncime plus de trei ori adâncimea (astfel cum se recomandă pentru stabilirea zonelor-tampon ale datelor de punct) de 50 de metri. Zona-tampon pentru zona 2 este de 150 de metri, pe baza algoritmului de trei ori adâncimea de 50 de metri. Limitele zonelor-tampon au fost ulterior uniformizate pentru a facilita respectarea și punerea în aplicare. |
| --- | --- |

2.7

Locația specifică și amploarea formațiunilor recifale au fost furnizate de Natural England (83). Zonele-tampon se bazează pe proiectul de orientare al Natural England (84), care recomandă dimensiunea zonei-tampon pe baza adâncimii formațiunii protejate. Pentru zona 1, s-a identificat Sabellaria spinulosa ca fiind prezent, dar nu s-a identificat amploarea acestuia. Zona-tampon pentru zona 1 este de 650 de metri, pe baza a 500 de metri adâncime plus de trei ori adâncimea (astfel cum se recomandă pentru stabilirea zonelor-tampon ale datelor de punct) de 50 de metri. Zona-tampon pentru zona 2 este de 150 de metri, pe baza algoritmului de trei ori adâncimea de 50 de metri. Limitele zonelor-tampon au fost ulterior uniformizate pentru a facilita respectarea și punerea în aplicare.

| 2.8 | Intervenția este necesară pentru a remedia disfuncționalitățile pieței în mediul marin prin punerea în aplicare a unor măsuri de gestionare adecvate (de exemplu, decizia propusă) cu scopul de a conserva formațiunile pentru a se asigura că efectele negative sunt reduse sau diminuate corespunzător. Punerea în aplicare a deciziei va asigura furnizarea continuă de bunuri publice în mediul marin. |
| --- | --- |

2.8

Intervenția este necesară pentru a remedia disfuncționalitățile pieței în mediul marin prin punerea în aplicare a unor măsuri de gestionare adecvate (de exemplu, decizia propusă) cu scopul de a conserva formațiunile pentru a se asigura că efectele negative sunt reduse sau diminuate corespunzător. Punerea în aplicare a deciziei va asigura furnizarea continuă de bunuri publice în mediul marin.

| 2.9 | Disfuncționalitățile pieței apar atunci când piața nu furnizează rezultate eficiente (85). În contextul mediului marin, disfuncționalitățile pot fi descrise după cum urmează:






  — | în ceea ce privește bunurile și serviciile publice – anumite bunuri și servicii oferite de mediul marin, cum ar fi reglarea climei și diversitatea biologică, sunt „bunuri publice” (nimeni nu poate fi exclus de la a beneficia de acestea și consumul serviciului nu diminuează disponibilitatea serviciului pentru alții). Caracteristicile bunurilor publice implică faptul că indivizii nu au neapărat un stimulent economic pentru a contribui în mod voluntar cu efort sau cu bani pentru a asigura existența în continuare a bunurilor respective, ceea ce conduce la insuficiență sau, în cazul de față, la protecție scăzută. |
| --- | --- | --- |

2.9

Disfuncționalitățile pieței apar atunci când piața nu furnizează rezultate eficiente (85). În contextul mediului marin, disfuncționalitățile pot fi descrise după cum urmează:

—

în ceea ce privește bunurile și serviciile publice – anumite bunuri și servicii oferite de mediul marin, cum ar fi reglarea climei și diversitatea biologică, sunt „bunuri publice” (nimeni nu poate fi exclus de la a beneficia de acestea și consumul serviciului nu diminuează disponibilitatea serviciului pentru alții). Caracteristicile bunurilor publice implică faptul că indivizii nu au neapărat un stimulent economic pentru a contribui în mod voluntar cu efort sau cu bani pentru a asigura existența în continuare a bunurilor respective, ceea ce conduce la insuficiență sau, în cazul de față, la protecție scăzută.

| — | în ceea ce privește externalitățile negative – acestea apar atunci când daunele aduse mediului marin nu sunt suportate în întregime de către utilizatorii care au produs dauna. În multe cazuri, nu există un preț monetar atașat bunurilor și serviciilor marine, prin urmare, costurile daunelor nu sunt estimate direct de piață. Inclusiv pentru produsele care sunt comercializate (cum ar fi peștele sălbatic), prețurile de piață de multe ori nu reflectă costul economic complet, care este suportat până la urmă de către alte persoane și de societate în ansamblu. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește externalitățile negative – acestea apar atunci când daunele aduse mediului marin nu sunt suportate în întregime de către utilizatorii care au produs dauna. În multe cazuri, nu există un preț monetar atașat bunurilor și serviciilor marine, prin urmare, costurile daunelor nu sunt estimate direct de piață. Inclusiv pentru produsele care sunt comercializate (cum ar fi peștele sălbatic), prețurile de piață de multe ori nu reflectă costul economic complet, care este suportat până la urmă de către alte persoane și de societate în ansamblu.

| 2.10 | Este necesară intervenția guvernului pentru a redresa cele două surse de disfuncționalitate a pieței în mediul marin. Măsurile de gestionare pentru conservarea formațiunilor desemnate ale siturilor marine europene vor asigura faptul că externalitățile negative sunt reduse sau diminuate corespunzător. De asemenea, măsurile de gestionare vor sprijini furnizarea continuă de bunuri publice în mediul marin, de exemplu, conservarea gamei biodiversității în apele britanice. |
| --- | --- |

2.10

Este necesară intervenția guvernului pentru a redresa cele două surse de disfuncționalitate a pieței în mediul marin. Măsurile de gestionare pentru conservarea formațiunilor desemnate ale siturilor marine europene vor asigura faptul că externalitățile negative sunt reduse sau diminuate corespunzător. De asemenea, măsurile de gestionare vor sprijini furnizarea continuă de bunuri publice în mediul marin, de exemplu, conservarea gamei biodiversității în apele britanice.

3.   Obiectivele de politică și efectele preconizate

| 3.1 | Actul privind accesul la zonele marine și de coastă din 2009 (MaCAA) (86) a înființat MMO pentru a conduce, a susține și a gestiona mediul marin și pescuitul costier durabil, prin asigurarea reușită a echilibrului corect între beneficiile sociale, de mediu și economice cu scopul de a garanta mări sănătoase, un pescuit durabil și o industrie viabilă. |
| --- | --- |

3.1

Actul privind accesul la zonele marine și de coastă din 2009 (MaCAA) (86) a înființat MMO pentru a conduce, a susține și a gestiona mediul marin și pescuitul costier durabil, prin asigurarea reușită a echilibrului corect între beneficiile sociale, de mediu și economice cu scopul de a garanta mări sănătoase, un pescuit durabil și o industrie viabilă.

| 3.2 | Obiectivul de politică relevant pentru prezentul evaluare a impactului este promovarea îndeplinirii obiectivelor de conservare a sitului în cauză prin asigurarea protejării formațiunii recifale Sabellaria spinulosa de riscul de daune provocate de unelte de fund tractate. |
| --- | --- |

3.2

Obiectivul de politică relevant pentru prezentul evaluare a impactului este promovarea îndeplinirii obiectivelor de conservare a sitului în cauză prin asigurarea protejării formațiunii recifale Sabellaria spinulosa de riscul de daune provocate de unelte de fund tractate.

| 3.3 | Obiectivele de conservare ale sitului sunt următoarele:






  — | Sub rezerva modificărilor naturale, ar trebui să se mențină și să se restabilească (87):






  — | amplitudinea habitatului (și altitudinea și caracterul eterogen pentru recif) |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Obiectivele de conservare ale sitului sunt următoarele:

—

Sub rezerva modificărilor naturale, ar trebui să se mențină și să se restabilească (87):

—

amplitudinea habitatului (și altitudinea și caracterul eterogen pentru recif)

| — | diversitatea habitatului |
| --- | --- |

—

diversitatea habitatului

| — | structura de grup asociată cu habitatul (de exemplu, structura populației de specii notabile individuale și contribuția acestora la funcționarea habitatului) |
| --- | --- |

—

structura de grup asociată cu habitatul (de exemplu, structura populației de specii notabile individuale și contribuția acestora la funcționarea habitatului)

| — | calitatea mediului natural (de exemplu, calitatea apei, nivelurile de sedimente în suspensie etc.) |
| --- | --- |

—

calitatea mediului natural (de exemplu, calitatea apei, nivelurile de sedimente în suspensie etc.)

| 3.4 | Efectele preconizate sunt reducerea riscului de deteriorare a formațiunii recifale Sabellaria spinulosa și îndeplinirea obligațiilor prevăzute la articolul 6 din Directiva Habitate. În plus, impactul economic al intervenției de gestionare va fi redus la minimum, acolo unde este posibil. |
| --- | --- |

3.4

Efectele preconizate sunt reducerea riscului de deteriorare a formațiunii recifale Sabellaria spinulosa și îndeplinirea obligațiilor prevăzute la articolul 6 din Directiva Habitate. În plus, impactul economic al intervenției de gestionare va fi redus la minimum, acolo unde este posibil.

4.   Opțiunile

4.1   Ca parte a strategiei revizuite a DEFRA, instrumentele de gestionare preferate sunt decizii ale MMO în limita de 6-12 mile marine și ca MMO să conducă gestionarea siturilor care se situează de o parte și de alta a limitei de 6 mile marine. În urma discuțiilor dintre MMO și IFCA de Est, s-a convenit că se va utiliza o decizie a MMO pentru a gestiona formațiunea recifală Sabellaria spinulosa aflată în limita de 0-12 mile marine. Prin urmare, opțiunea preferată este o decizie a MMO pentru partea de sit marin european în limita de 0-12 mile marine.

4.1.1   Opțiunea 1: statu quo

Această opțiune nu ar implica introducerea niciunei măsuri de gestionare permanentă. Aceasta ar însemna că nu s-ar aborda riscurile la adresa sitului provocate de activități dăunătoare și nu s-ar îndeplini obligațiile prevăzute în cadrul abordării revizuite a DEFRA și la articolul 6 alineatul (2) din Directiva Habitate.

4.1.2   Opțiunea 2: acordul voluntar

Această opțiune ar implica elaborarea de coduri voluntare de practică pentru a proteja formațiunile. MMO a luat în considerare opțiunea având în vedere principiile unei mai bune legiferări, care impun introducerea unui nou regulament doar ca ultimă soluție, precum și abordarea revizuită a DEFRA, conform căreia există o așteptare ca măsurile de gestionare să fie măsuri de reglementare pentru a se asigura furnizarea unei protecții adecvate. De asemenea, abordarea revizuită a DEFRA necesită punerea în aplicare de măsuri pentru a aborda interacțiunile cu risc ridicat (roșu) dintre formațiunile desemnate și uneltele de pescuit până la sfârșitul lunii decembrie 2013. MMO consideră că, din cauza necesității de a proteja rapid formațiunile și a riscului ca inclusiv nivelurile scăzute de interacțiune să conducă la deteriorarea formațiunii, măsurile voluntare nu sunt adecvate în cazul de față.

4.1.3   Opțiunea 3: decizie a MMO de interzicere a uneltelor de fund tractate în întregul sit de importanță comunitară („închiderea completă a sitului”)

Interzicerea uneltelor de fund tractate în întreaga parte Cape Bank a sitului de importanță comunitară pentru a proteja formațiunea recifală pe substrat stâncos nu este necesară și ar conduce la pierderi economice inutile pentru pescarii care utilizează alte părți ale sitului de importanță comunitară. Pierderea totală estimată a debarcărilor, astfel cum este documentată în tabelul 1, ar fi de 2 559,30 GBP în loc de cea pentru opțiunea preferată de 6,40 GBP, iar costurile de punere în aplicare de gestionat ar fi mult mai ridicate.

4.1.4   Opțiunea 4: decizie a MMO de interzicere a uneltelor de fund tractate peste formațiunile recifale Sabellaria spinulosa, cu stabilirea unei zone-tampon adecvate („gestionare pe zone”)

Aceasta este opțiunea preferată, mai jos fiind inclusă o analiză completă a acesteia.

4.1.5   Gestionarea activității printr-o decizie, ordin de reglementare sau acordarea unor permise de pescuit

Aceste mecanisme de gestionare sunt considerate inadecvate în cazul de față. Competențele de elaborare de decizii ale MMO, astfel cum sunt conferite în temeiul MaCAA, sunt mai adecvate, întrucât acestea sunt concepute spre a fi utilizate pentru a gestiona activitatea în zonele marine protejate prin asigurarea unui nivel adecvat de competență, flexibilitate, consultare și viteză.

4.2   Opțiunea recomandată:

4.2.1   Decizie a MMO de interzicere a uneltelor de fund tractate peste formațiunea recifală Sabellaria spinulosa, cu stabilirea unei zone-tampon adecvate („gestionare pe zone”).

4.2.2   Această opțiune este recomandată deoarece este opțiunea cea mai rentabilă. MMO este autoritatea cea mai potrivită pentru a promova măsurile de gestionare a pescuitului în limita de 0-12 mile marine. Limitele zonelor interzise propuse s-au stabilit luând în considerare cele mai bune dovezi disponibile existente privind amploarea formațiunilor, precum și necesitatea unei „zone-tampon” între formațiuni și limita impusă prin decizie. De asemenea, atunci când s-a analizat forma zonei interzise, s-au luat în considerare ușurința aplicării și necesitatea de a dispune de o demarcație clară pentru a promova respectarea interdicției.

5.   Elemente faptice

5.1   Impactul activității uneltelor de fund tractate asupra recifului Sabellaria spinulosa:

| 5.1.1 | Elementele faptice disponibile (88) evidențiază impactul uneltelor demersale tractate ca reprezentând o amenințare semnificativă la adresa recifului Sabellaria spp.. Este recunoscut faptul că diferite unelte de pescuit sunt susceptibile a avea niveluri de impact variabile și există un număr limitat de date empirice evaluate inter pares care demonstrează impactul. Cu toate acestea, astfel de factori nu prevalează asupra unei clasificări preventive în categoria roșu, în special în contextul unor diminuări cunoscute ale formațiunii în regiunea OSPAR. Există legături clare între activitatea umană și amenințarea la adresa recifelor Sabellaria spinulosa, dintre care cea mai importantă este deteriorarea cauzată de traulere demersale tractate (Jones et al. 2000, Holt et al. 1998 și OSPAR, 2010). Impactul uneltelor de fund tractate constă în distrugerea tuburilor viermilor având ca urmare mortalitatea directă (moartea) viermilor și reducerea structurii și a complexității habitatului, care nu mai poate susține animalele și comunitățile de plante asociate (UK BAP 2000). Un studiu (Volberg 2000) efectuat în largul coastei Franței și în Marea Wadden contestă opinia potrivit căreia toate uneltele tractate constituie un risc ridicat pentru toate recifele Sabellaria spp.; cu toate acestea, concluziile studiului se referă exclusiv la efectele pe termen scurt în urma unei singure perturbări și conchid că nu se poate exclude posibilitatea deteriorării pe termen mediu și pe termen lung cauzate de traulere pentru pescuit creveți în cazul pescuitului intensiv, în pofida greutății relativ reduse a uneltelor de pescuit utilizate (89). |
| --- | --- |

5.1.1

Elementele faptice disponibile (88) evidențiază impactul uneltelor demersale tractate ca reprezentând o amenințare semnificativă la adresa recifului Sabellaria spp.. Este recunoscut faptul că diferite unelte de pescuit sunt susceptibile a avea niveluri de impact variabile și există un număr limitat de date empirice evaluate inter pares care demonstrează impactul. Cu toate acestea, astfel de factori nu prevalează asupra unei clasificări preventive în categoria roșu, în special în contextul unor diminuări cunoscute ale formațiunii în regiunea OSPAR. Există legături clare între activitatea umană și amenințarea la adresa recifelor Sabellaria spinulosa, dintre care cea mai importantă este deteriorarea cauzată de traulere demersale tractate (Jones et al. 2000, Holt et al. 1998 și OSPAR, 2010). Impactul uneltelor de fund tractate constă în distrugerea tuburilor viermilor având ca urmare mortalitatea directă (moartea) viermilor și reducerea structurii și a complexității habitatului, care nu mai poate susține animalele și comunitățile de plante asociate (UK BAP 2000). Un studiu (Volberg 2000) efectuat în largul coastei Franței și în Marea Wadden contestă opinia potrivit căreia toate uneltele tractate constituie un risc ridicat pentru toate recifele Sabellaria spp.; cu toate acestea, concluziile studiului se referă exclusiv la efectele pe termen scurt în urma unei singure perturbări și conchid că nu se poate exclude posibilitatea deteriorării pe termen mediu și pe termen lung cauzate de traulere pentru pescuit creveți în cazul pescuitului intensiv, în pofida greutății relativ reduse a uneltelor de pescuit utilizate (89).

5.2   Distribuția recifului

Figura 1 de mai jos identifică locația formațiunii recifale Sabellaria spinulosa în cadrul sitului de importanță comunitară.

Figura 1

Harta sitului și a formațiunii

6.   Sectoarele afectate

| 6.1 | Industria pescuitului: Principalele nave afectate sunt traulerele cu rame, care includ, în primul rând, nave care debarcă în Lowestoft și Great Yarmouth. Dialogul cu părțile interesate în timpul etapei de consultări preliminare a indicat că măsura de gestionare propusă va avea un impact scăzut asupra industriei pescuitului cu unelte de fund tractate. Navele belgiene au drepturi de acces pentru pescuitul speciilor demersale în zonă până la limita de 6 mile marine din 1983; cu toate acestea, cea mai mare parte a capturii nu este debarcată în Regatul Unit. Dialogul cu autoritățile belgiene și reprezentanții industriei pescuitului, în timpul etapei de consultări preliminare pentru măsura de gestionare propusă, a confirmat faptul că activitatea de pescuit cu unelte de fund tractate este limitată. Ca urmare a consultării oficiale, reprezentanții industriei belgiene pescuitului au subliniat importanța locurilor de pescuit din cadrul întregului sit marin european, dar nu au precizat în mod special dacă activitatea de pescuit are loc în zonele interzise propuse. Nu este de așteptat ca intervenția să aibă un impact asupra altor sectoare decât cel al pescuitului. |
| --- | --- |

6.1

Industria pescuitului: Principalele nave afectate sunt traulerele cu rame, care includ, în primul rând, nave care debarcă în Lowestoft și Great Yarmouth. Dialogul cu părțile interesate în timpul etapei de consultări preliminare a indicat că măsura de gestionare propusă va avea un impact scăzut asupra industriei pescuitului cu unelte de fund tractate. Navele belgiene au drepturi de acces pentru pescuitul speciilor demersale în zonă până la limita de 6 mile marine din 1983; cu toate acestea, cea mai mare parte a capturii nu este debarcată în Regatul Unit. Dialogul cu autoritățile belgiene și reprezentanții industriei pescuitului, în timpul etapei de consultări preliminare pentru măsura de gestionare propusă, a confirmat faptul că activitatea de pescuit cu unelte de fund tractate este limitată. Ca urmare a consultării oficiale, reprezentanții industriei belgiene pescuitului au subliniat importanța locurilor de pescuit din cadrul întregului sit marin european, dar nu au precizat în mod special dacă activitatea de pescuit are loc în zonele interzise propuse. Nu este de așteptat ca intervenția să aibă un impact asupra altor sectoare decât cel al pescuitului.

| 6.2 | Societatea și economiile locale: Posibilele costuri sociale și economice existente pentru comunitățile locale britanice ca urmare a eventualelor debarcări pierdute și impactul rezultat asupra pescuitului local sunt reduse. Aceasta se datorează faptului că există locuri de pescuit alternative accesibile și, prin urmare, deplasarea va fi minimă. Beneficiile mai ample ale protejării recifelor Sabellaria Spinulosa sunt prezentate în secțiunea 7. |
| --- | --- |

6.2

Societatea și economiile locale: Posibilele costuri sociale și economice existente pentru comunitățile locale britanice ca urmare a eventualelor debarcări pierdute și impactul rezultat asupra pescuitului local sunt reduse. Aceasta se datorează faptului că există locuri de pescuit alternative accesibile și, prin urmare, deplasarea va fi minimă. Beneficiile mai ample ale protejării recifelor Sabellaria Spinulosa sunt prezentate în secțiunea 7.

| 6.3 | Organele de aplicare: Responsabilitatea principală pentru aplicarea zonei interzise propuse va reveni MMO și, prin urmare, costurile suplimentare de punere în aplicare ar avea impact asupra MMO. Costurile estimate sunt prezentate în secțiunea 7. |
| --- | --- |

6.3

Organele de aplicare: Responsabilitatea principală pentru aplicarea zonei interzise propuse va reveni MMO și, prin urmare, costurile suplimentare de punere în aplicare ar avea impact asupra MMO. Costurile estimate sunt prezentate în secțiunea 7.

7.   Analiza costurilor și a beneficiilor

7.1   Costurile pentru opțiunea recomandată

7.1.1   Interzicerea uneltelor de pescuit de fund tractate în zona propusă ar putea conduce la următoarele costuri:

| — | costuri directe pentru industria pescuitului ca urmare a reducerii locurilor de pescuit |
| --- | --- |

—

costuri directe pentru industria pescuitului ca urmare a reducerii locurilor de pescuit

| — | costuri pentru industria pescuitului asociate cu deplasarea spre alte locuri de pescuit |
| --- | --- |

—

costuri pentru industria pescuitului asociate cu deplasarea spre alte locuri de pescuit

| — | impactul potențial de mediu legat de posibila deteriorare accentuată a habitatelor din alte zone din cauza deplasării |
| --- | --- |

—

impactul potențial de mediu legat de posibila deteriorare accentuată a habitatelor din alte zone din cauza deplasării

| — | costuri suportate de MMO pentru punerea în aplicare și administrarea măsurilor de gestionare |
| --- | --- |

—

costuri suportate de MMO pentru punerea în aplicare și administrarea măsurilor de gestionare

7.1.2   Costurile pentru industria pescuitului, inclusiv eventualele costuri de deplasare, precum și costurile administrative și de punere în aplicare suportate de MMO pot fi monetizate, valorile estimate fiind adunate și prezentate ca parte a prezentului evaluare a impactului (tabelele 1 și 2 de mai jos). Costurile de mediu din cauza posibilelor daune accentuate suferite de habitate sunt dificil de evaluat și, prin urmare, sunt descrise aici drept costuri nemonetizate.

7.2   Analiza costurilor în domeniul pescuitului

7.2.1   Informațiile utilizate pentru a evalua impactul închiderii propuse au fost preluate din:

| — | datele privind debarcările pentru nave în perioada 2008-2011 preluate din jurnalul de bord și din datele din nota de vânzare oferite de statistica MMO; |
| --- | --- |

—

datele privind debarcările pentru nave în perioada 2008-2011 preluate din jurnalul de bord și din datele din nota de vânzare oferite de statistica MMO;

| — | datele privind debarcările la nivelul dreptunghiului ICES; analize suplimentare pentru a estima capturile și debarcările estimative pentru SME și reciful/zona-tampon referitoare la Regatul Unit și la alte state membre; |
| --- | --- |

—

datele privind debarcările la nivelul dreptunghiului ICES; analize suplimentare pentru a estima capturile și debarcările estimative pentru SME și reciful/zona-tampon referitoare la Regatul Unit și la alte state membre;

| — | informațiile colectate de către MMO de la pescari în timpul contactelor de consultări preliminare, în perioada iunie-august 2013; |
| --- | --- |

—

informațiile colectate de către MMO de la pescari în timpul contactelor de consultări preliminare, în perioada iunie-august 2013;

| — | informațiile colectate de la părțile interesate în timpul consultării oficiale privind decizia MMO, în perioada 10 septembrie – 22 octombrie 2013; |
| --- | --- |

—

informațiile colectate de la părțile interesate în timpul consultării oficiale privind decizia MMO, în perioada 10 septembrie – 22 octombrie 2013;

| — | cunoștințele locale ale MMO și ale ofițerului de coastă al IFCA. |
| --- | --- |

—

cunoștințele locale ale MMO și ale ofițerului de coastă al IFCA.

7.3   Incertitudine și ipoteze

7.3.1   Estimările medii de cost s-au bazat pe valori ale debarcărilor britanice estimate în cadrul sitului de importanță comunitară în dreptunghiurile statistice ICES 35F1, 35F2, 34F1 și 34F2 (a se vedea figura 2). Nu se cunoaște proporția efectivă din valoarea totală a debarcărilor care a rezultat direct din zona interzisă propusă, care reprezintă mai puțin de 0,25 % din cele patru dreptunghiuri ICES. Datele statistice au fost obținute utilizând activitatea raportată în dreptunghiurile ICES care acoperă zonele siturilor de importanță comunitară definite. Activitatea raportată (cantitatea și valoarea debarcărilor, împreună cu detalii privind uneltele implicate) este preluată din baza de date IFISH a MMO. Pentru mai multe informații cu privire la metodologia utilizată și tabelele statistice pentru situl de importanță comunitară în cauză, a se vedea anexa A.

7.3.2   Valorile corespunzătoare zonei interzise propuse prezentate în tabelul 1 au fost obținute prin preluarea valorilor estimate în cadrul sitului de importanță comunitară și aplicarea unui procent bazat pe suprafața pătrată interzisă din cadrul sitului de importanță comunitară ca atare. În cele mai multe cazuri, suprafața pătrată a zonelor interzise propuse este relativ mică în comparație cu situl de importanță comunitară ca întreg. Prin urmare, estimarea detaliată trebuie utilizată cu precauție, întrucât aceasta nu va indica valoarea reală atribuită în zona interzisă propusă. De asemenea, este recunoscut faptul că o posibilă creștere a biodiversității în jurul recifului înseamnă că acesta ar putea fi un loc de pescuit relativ mai abundent, iar analiza poate subestima valoarea locului de pescuit redus

7.3.3   Informațiile colectate de la pescari și alte părți interesate în timpul reuniunilor de consultări preliminare sunt utilizate pentru a sprijini baza de probe și ipoteze, sub rezerva faptului că acestea sunt doar dovezi neconfirmate. Informațiile colectate au fost obținute în mod punctual și reprezintă doar un o imagine selectivă oferită de respondenții care au fost disponibili pentru a oferi comentarii în ziua respectivă. Numărul de respondenți reflectă numai persoanele care s-au prezentat în mod independent cu informații suplimentare, mai degrabă decât numărul persoanelor care sunt sau nu sunt neapărat de acord cu o afirmație.

7.3.4   Datele privind debarcările altor state membre sunt limitate, întrucât majoritatea navelor respective nu debarcă în Regatul Unit. Se pot formula unele ipoteze pornind de la datele privind flota de peste 15 metri a altor state membre obținute prin sistemul de monitorizare prin satelit a navelor (VMS) și primite în centrul de monitorizare a pescuitului (CMP) al Regatului Unit, detaliate în secțiunea 7.4.

| — | datele privind debarcările pentru nave în perioada 2008-2011 preluate din jurnalul de bord și din datele din nota de vânzare oferite de statistica MMO; |
| --- | --- |

—

datele privind debarcările pentru nave în perioada 2008-2011 preluate din jurnalul de bord și din datele din nota de vânzare oferite de statistica MMO;

| — | datele privind debarcările la nivelul dreptunghiului ICES. Analiză suplimentară pentru a estima captura și debarcările estimative pentru situl de importanță comunitară și reciful/zona-tampon pentru Regatul Unit și alte state membre (tabelele 1 și 2); |
| --- | --- |

—

datele privind debarcările la nivelul dreptunghiului ICES. Analiză suplimentară pentru a estima captura și debarcările estimative pentru situl de importanță comunitară și reciful/zona-tampon pentru Regatul Unit și alte state membre (tabelele 1 și 2);

| — | informații colectate de la pescari în timpul contactelor de consultări preliminare, în perioada iunie-august 2013, prin cunoștințele ofițerului de coastă MMO și ale ofițerului de coastă IFCA; |
| --- | --- |

—

informații colectate de la pescari în timpul contactelor de consultări preliminare, în perioada iunie-august 2013, prin cunoștințele ofițerului de coastă MMO și ale ofițerului de coastă IFCA;

| — | informațiile colectate de la părțile interesate în timpul consultării oficiale privind decizia MMO, în perioada 10 septembrie – 22 octombrie 2013; |
| --- | --- |

—

informațiile colectate de la părțile interesate în timpul consultării oficiale privind decizia MMO, în perioada 10 septembrie – 22 octombrie 2013;

| — | cunoștințele ale ofițerului local al MMO și ale ofițerului de coastă al IFCA. |
| --- | --- |

—

cunoștințele ale ofițerului local al MMO și ale ofițerului de coastă al IFCA.

7.4   Activitățile de pescuit în cadrul sitului de importanță comunitară Haisborough, Hammond and Winterton

7.4.1   Navele britanice și belgiene operează în cadrul sitului vizând speciile demersale. Navele tuturor celorlalte state membre au drepturi de acces în secțiunea sitului de importanță comunitară situată dincolo de limita de 12 mile marine din 1983.

7.4.2   Majoritatea navelor britanice care operează în zona ICES 35F1, 35F2, 34F1 și 34F2 au o lungime de sub 10 de metri și sunt predominant nave cu plase (28 de nave), nave cu paragate plutitoare (10 nave) și vintere (22 nave). Există ocazional traulere laterale cu lungimea de peste 15 metri (4 nave).

7.4.3   Majoritatea navelor străine care operează în zona ICES au peste 15 metri, dar există ocazional și nave cu lungimea de sub 10 metri. Datele privind debarcările altor state membre sunt limitate, întrucât marea majoritate a navelor respective nu debarcă în Regatul Unit.

7.4.4   Principalele specii debarcate sunt crabi, homari, cod, vatoși și calcani, câine-de-mare și bas.

7.4.5   Datele VMS obținute de la flota belgiană arată că nu există activitate în cadrul sitului de importanță comunitară în limita de 6-12 mile marine. Datele VMS referitoare la flota cu lungimea de peste 15 metri indică o activitate limitată în cadrul sitului de importanță comunitară (figura 3).

7.4.6   La 12 iulie 2012, în Ostend, a avut loc o reuniune de consultări preliminare cu reprezentanții industriei belgiene a pescuitului, cu sprijinul autorităților belgiene. Reuniunea a avut ca scop informarea acestora cu privire la posibila gestionare a pescuitului comercial în situl marin european al Regatului Unit în ceea ce privește drepturile belgiene de acces la pescuit în limita de 6-12 mile marine. Reprezentanții industriei care au participat la reuniunea de la Ostend au indicat că măsurile actuale propuse pentru a proteja reciful din cadrul sitului marin european nu le afectează în mod semnificativ activitatea.

7.4.7   Răspunsurile consultării oficiale ale reprezentanților industriei belgiene a pescuitului au confirmat importanța locurilor de pescuit din cadrul sitului marin european, dar nu în mod specific a zonelor interzise propuse.

Figura 2

Hartă indicând dreptunghiurile statistice ICES 34F1, 34F2, 35F1 și 35F2 și situl de importanță comunitară Haisborough, Hammond & Winterton

Figura 3

Rapoarte de poziționare VMS ale navelor belgiene în 2012

7.5   Evaluarea debarcărilor afectate

Regatul Unit

7.5.1   Impactul direct asupra navelor de pescuit ar consta într-o reducere a capturii și, prin urmare, a debarcărilor obținute utilizând unelte de fund tractate în zona interzisă propusă. Pentru a estima impactul potențial, s-au analizat datele privind debarcările colectate de către MMO.

7.5.2   Calculul debarcărilor afectate din dreptunghiul statistic ICES zona 35F1, 35F2, 34F1 și 34F2 (pentru navele britanice identificate că ar pescui în zonă din ianuarie 2008) este prezentat în tabelul 1. Estimările din tabelul 1 se bazează pe numărul mediu de debarcări în perioada ianuarie 2008 – decembrie 2011.

Tabelul 1

Debarcări ale Regatului Unit în zona ICES 35F1, 35F2, 34F1 și 34F2 ca medie pe an și numărul mediu de debarcări estimat în cadrul sitului marin european (în perioada ianuarie 2008 – decembrie 2011)

| Tipul de unelte | Greutatea debarcată
  (în tone) | Valoarea în cadrul 35F1, 35F2, 34F1 și 34F2
  (GBP) | Valoarea în cadrul EMS
  (GBP) | Valoarea nouă în cadrul zonei interzise (0,25 % din EMS)
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Traule laterale | 127 | 336 914 | 32 175,29 | 80,44 |
| Drage | 601 | 1 548 | 147,84 | 0,37 |
| Traule pentru homari | 1 | 1 643 | 156,90 | 0,40 |
| Alte traule demersale | 57 | 26 799 | 2 559,30 | 6,40 |
| Total | 786 | 366 904 | 35 039,33 | 87,61 |

Tipul de unelte

Greutatea debarcată

(în tone)

Valoarea în cadrul 35F1, 35F2, 34F1 și 34F2

(GBP)

Valoarea în cadrul EMS

(GBP)

Valoarea nouă în cadrul zonei interzise (0,25 % din EMS)

(GBP)

Traule laterale

127

336 914

32 175,29

80,44

Drage

601

1 548

147,84

0,37

Traule pentru homari

1

1 643

156,90

0,40

Alte traule demersale

57

26 799

2 559,30

6,40

Total

786

366 904

35 039,33

87,61

7.5.3   Valorile estimate ale debarcărilor în cadrul sitului de importanță comunitară au fost calculate prin asocierea datelor disponibile privind debarcările (furnizate de fiecare navă de pescuit la nivel de dreptunghi ICES) cu datele privind activitatea vasului de pescuit (pe baza rapoartelor VMS) în cadrul sitului de importanță comunitară. Abordarea aplică un procent al debarcărilor pentru fiecare dreptunghi ICES din situl de importanță comunitară, în funcție de nivelul de activitate din cadrul sitului.

Pentru situl de importanță comunitară Haisborough, Hammond and Winterton, au fost utilizate datele privind debarcările pentru dreptunghiurile ICES (35F1, 35F2, 34F1 and 34F2 (90)) și au fost clasificate în funcție de mărimea navei (nave de peste 15 metri, nave între 10-15 metri și navele de sub 10 metri).

Valorile descărcărilor din zona interzisă propusă au fost ulterior estimate ca procent (pe baza dimensiunii zonelor respective) din valoarea estimată în cadrul sitului de importanță comunitară.

Pentru o defalcare completă a activității în cadrul dreptunghiurilor ICES asociate cu situl de importanță comunitară, vă rugăm să consultați tabelele statistice suplimentare privind pescuitul în perioada 2008-2011.

Se estimează că venitul mediu anual derivat din dreptunghiurile ICES al flotelor de traulere laterale cu lungimea de peste 15 de metri este de 323 255 GBP. În cazul flotei de sub 10 metri, principalul tip de unelte afectate este cel al traulelor demersale, care au un venit anual mediu estimat de 228 GBP.

7.5.4   S-a estimat că în zona interzisă propusă (care reprezintă 0,25 % din suprafața sitului de importanță comunitară) pierderea totală la nivelul debarcărilor va fi de 87,61 GBP.

7.5.5   Costul total estimat reprezintă probabil o supraestimare deoarece nu s-a presupus nicio deplasare.

Belgia

7.5.6   Din analiza datelor VMS a rezultat că activitatea navelor de pescuit belgiene din dreptunghiurile ICES 34F1, 34F2, 35F1 and 35F2 are loc dincolo de zona de 12 mile a sitului propriu-zis. În 2012, 6 de nave belgiene operau în această parte a SIC, nefiind raportată nicio activitate VMS în apropierea zonelor propuse pentru interdicție. Activitățile de pescuit belgiene din această zonă vizează în principal limba-de-mare comună și cambula de Baltica.

7.5.7   Folosind metodologia menționată în anexa B „Analiză a navelor din afara Regatului Unit aflate în dreptunghiurile ICES”, s-a estimat că în 2012:

| — | cantitatea (în tone) debarcată ca urmare a activităților de pescuit belgiene din interiorul SIC este de 5,73 tone, cu o valoare estimată de 15 858 GBP; |
| --- | --- |

—

cantitatea (în tone) debarcată ca urmare a activităților de pescuit belgiene din interiorul SIC este de 5,73 tone, cu o valoare estimată de 15 858 GBP;

7.5.8   Cu toate acestea, datorită faptului că suprafața interzisă reprezintă doar 0,25 % din suprafața sitului și a faptului că nu a fost raportată nicio activitate VMS în apropierea acestei zone, pierderea de debarcări estimată este considerată a fi net inferioară estimărilor de mai sus. Pentru informații suplimentare privind activitatea navelor de pescuit din afara Regatului Unit, vă rugăm să consultați anexa B.

7.6   Efectele posibile ale închiderii asupra flotei de pescuit

7.6.1   Întrucât pierderea estimată a debarcărilor este scăzută, este de așteptat ca impactul asupra flotei de pescuit din Regatul Unit în urma interdicției să fie limitat. Există activitate ocazională de pescuit cu unelte de fund tractate la niveluri scăzute efectuată de nave sub 15 nave metri cu baza în principal în zona East Anglia. Acest aspect a fost indicat în timpul reuniunilor de consultări preliminare ale MMO și cu personalul de coastă al MMO. Efectele activității respective au fost estimate în tabelul 1.

7.6.2   Este de așteptat ca impactul asupra flotei de pescuit belgiene să fie scăzut, întrucât datele VMS indică faptul că activitatea în zonele interzise propuse este limitată.

7.7   Adaptabilitatea

7.7.1   Pentru a evalua efectele probabile ale închiderii propuse asupra activităților de pescuit, trebuie să se evalueze măsura în care navele ar putea să își mențină valoarea capturilor prin mutarea efortului în alte zone.

7.7.2   Pescarii au fost invitați sa completeze un chestionar pentru a oferi informații în vederea evaluării și au fost întrebați direct despre gradul de deplasare către alte zone ca urmare a închiderii propuse, precum și despre capacitatea lor de a pescui în locuri de pescuit alternative și de a se adapta pentru a menține valoarea capturii. Majoritatea pescarilor afectați au declarat că nu ar putea schimba locurile de pescuit sau tipul de unealtă, dar, întrucât opțiunea propusă doar va limita activitatea de pescuit peste recife și zona-tampon standard, potențialul de deplasare va fi minim.

7.7.3   Ca urmare a introducerii opțiunii preferate (o decizie specifică privind zona interzisă care cuprinde două zone interzise), mai degrabă decât închiderea întregului sit, se va reduce nivelul de deplasare al navelor care utilizează unelte de fund tractate. Din misiunea de consultări preliminare cu industria pescuitului a rezultat că problema principală legată de deplasări era impactul închiderii complete a sitului asupra preferinței pentru coridoarele dintre formațiunile recifale pe substrat stâncos. S-a afirmat că interacțiunea uneltelor de fund tractate nu avea loc deasupra formațiunilor, dar că ea exista în zonele-tampon propuse.

7.7.4   Se preconizează că în cursul procesului de evaluare a interacțiunilor clasificate în categoria portocaliu/verde se va lua în considerare dovada progresului în ceea ce privește tehnologia uneltelor și impactul asupra formațiunilor sensibile.

7.8   Costurile indirecte

7.8.1   Costuri de mediu

7.8.2   Pentru opțiunea recomandată, va exista posibilitatea unei creșteri minime a costurilor de carburant pentru navele care vor trebui să se deplaseze mai mult pentru a ajunge în alte locuri de pescuit, deoarece acestea sunt ușor accesibile.

7.8.3   Există un potențial de creștere a efortului de pescuit în afara zonelor geografice interzise, care ar putea avea un efect asupra biodiversității și habitatelor (S.E. Rees et al, 2013).

7.9   Costurile administrative și de punere în aplicare

7.9.1   MMO va adopta o abordare a punerii aplicare în funcție de riscuri și pe bază de informații, astfel cum a fost adoptată de către o serie de organisme de reglementare la nivel guvernamental, în conformitate cu Modelul național de informații (91). În cazul în care informațiile sugerează o neconformitate sau un risc de neconformitate, MMO va elabora o strategie de aplicare specifică nevoilor zonei marine protejate respective și, dacă este necesar, va aloca resursele necesare în consecință. Aceasta poate include o prezență a Marinei, supraveghere aeriană sau operațiuni comune cu alte agenții (de exemplu, IFCA, Forța de Frontieră a Regatului Unit sau Agenția de Mediu). MMO va coordona toate operațiunile comune. Principiile potrivit cărora MMO va reglementa ZMP sunt stabilite prin Actul de reformă legislativă și de reglementare din 2006 și Codul de respectare al autorităților de reglementare și au scopul de a asigura că MMO acționează proporțional, responsabil, consecvent, transparent și orientat în orice acțiune de aplicare pe care o întreprinde (92).

7.9.2   Aplicarea deciziei propuse se va realiza în limitele bugetului actual. Se va utiliza sistemul de monitorizare prin satelit a navelor (VMS) al UE ca instrument de gestionare pentru aplicarea în domeniul marin și aerian în ceea ce privește navele de peste 12 metri. Ca urmare a activității scăzute de pescuit în cadrul părții costiere a sitului (în limita a 12 mile marine), riscul de neconformitate va fi un risc minim sau scăzut. Tabelul 2 evidențiază costurile de aplicare estimate pentru gestionarea opțiunii preferate.

Tabelul 2

Costuri suplimentare anuale pentru aplicarea opțiunii recomandate
   (93)

| Activitate | Cost per unitate
  (GBP) | Număr estimat de unități pe an | Cost total pe an
  (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| Monitorizare la suprafață de către Marina Regală per sit | 4 000 pe zi | 1 | 4 000 |
| Patrule comune de punere în aplicare cu SFC/IFCA local per sit | Între 800-1 000 pe zi | 5 | 4 000-5 000 |
| Monitorizare aeriană pe sit | 2 050 pe oră | 2 | 4 100 |
| Cercetări/urmăriri penale per sit | 10 375 per caz | 1 | 10 375 |
| Total | | 9 | 22 475 – 23 475 |

Activitate

Cost per unitate

(GBP)

Număr estimat de unități pe an

Cost total pe an

(GBP)

Monitorizare la suprafață de către Marina Regală per sit

4 000 pe zi

1

4 000

Patrule comune de punere în aplicare cu SFC/IFCA local per sit

Între 800-1 000 pe zi

5

4 000-5 000

Monitorizare aeriană pe sit

2 050 pe oră

2

4 100

Cercetări/urmăriri penale per sit

10 375 per caz

1

10 375

Total

9

22 475 – 23 475

Tabelul 3

Profilul anual al costurilor monetare ale opțiunii recomandate - (mil. GBP) prețuri constante

| | A0 | A1 | A2 | A3 | A4 | A5 | A6 | A7 | A8 | A9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul tranziției | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO | ZERO |
| Costuri anuale recurente – cea mai bună estimare | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| scăzută | 0,022475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| ridicată | 0,023475 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 | 0,022975 |
| Totalul valorii actualizate a costurilor anuale (94): | 0,2 mil. GBP |

A0

A1

A2

A3

A4

A5

A6

A7

A8

A9

Costul tranziției

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

ZERO

Costuri anuale recurente – cea mai bună estimare

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

scăzută

0,022475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

ridicată

0,023475

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

0,022975

Totalul valorii actualizate a costurilor anuale (94):

0,2 mil. GBP

7.10   Beneficiile opțiunii recomandate

7.10.1   Excluderea uneltelor de fund tractate din zona interzisă propusă ar împiedica utilizarea uneltelor de fund tractate peste formațiunile recifului Sabellaria spinulosa și ar conduce la următoarele beneficii:

| — | beneficiile de mediu ale menținerii sau restabilirii habitatelor recifului Sabellaria spinulosa |
| --- | --- |

—

beneficiile de mediu ale menținerii sau restabilirii habitatelor recifului Sabellaria spinulosa

Beneficiile de mediu sunt descrise aici drept beneficii nemonetizate.

7.11   Beneficiile de mediu

7.11.1   Recifele Sabellaria spinulosa oferă un substrat tare deosebit de important într-un mediu alcătuit predominant din sediment moale, care oferă refugiu unic pentru anumite specii. Recifele biogene cresc eterogenitatea habitatului și oferă speciilor asociate o suprafață de fixare (de exemplu, viermi Diopatra neapolitana, hidroizi, briozoare, bureți și ascidieni), precum și un loc pentru a scăpa de prădători (Bruno & Bertness, 2001).

7.11.2.   Recifele Sabellaria spinulosa oferă de asemenea un nivel grad de protecție și reprezintă zone importante pentru ciclul nutrienților, fixarea carbonului și a azotului și stabilizarea sedimentelor.

7.11.3   Un habitat de recif protejat este un refugiu natural pentru crearea de populații de specii vizate și de capturi accidentale.

7.11.4   Beneficiile deciziei propuse sunt obținerea unei protecții adecvate și a menținerii formațiunilor ecologice, care pot conduce, eventual, la o abundență mai mare a biodiversității în comparație cu restul locurilor de pescuit.

7.11.5   Beneficiile de mediu ale introducerii deciziei vor fi semnificative, întrucât acesta va proteja formațiunile recifului Sabellaria spinulosa din cadrul sitului în cauză de uneltele de pescuit de fund tractate. Aceasta va contribui la atingerea obiectivului de conservare de „menținere sau restabilire”. Acest lucru va avea un beneficiu suplimentar asupra altor formațiuni din cadrul sitului de importanță comunitară și va avea un beneficiu global pentru habitatul recifului ca urmare a interzicerii recomandate. Aceasta poate promova utilizarea în scopuri de agrement mai preponderentă în zonă, de exemplu pentru scafandri și pescari de agrement, ceea ce ar putea aduce beneficii economiei locale.

7.12   Beneficiile socio-economice

7.12.1   Există posibilitatea ca menținerea sau restabilirea stării formațiunii și a habitatului recifului Sabellaria spinulosa să crească atractivitatea pentru utilizatorii de agrement, inclusiv scafandri și pescari (S.E. Rees et al, 2013 (95); D.R. Chae et al, 2012 (96)). De asemenea, aceasta ar putea conduce la dezvoltarea turismului în zonă și, prin urmare, la o creștere a cheltuielilor în beneficiul afacerilor locale (S.E. Rees et al, 2013).

7.12.2   Punerea în aplicare a unei abordări zonate privind gestionarea, mai degrabă decât închiderea întregului sit, limitează deplasarea navelor care utilizează unelte de fund tractate.

7.13   Distribuirea costurilor și a beneficiilor

7.13.1   Distribuirea costurilor sociale și economice se realizează predominant la nivelul local al Regatului Unit și al Belgiei (cu excepția costurilor de punere în aplicare), cu beneficii globale de mediu care acoperă o arie mai largă și care au mai degrabă un impact național.

Anexa A: Note privind extragerea de date statistice referitoare la activitățile de pescuit din Regatul Unit și tabelele corespunzătoare

Website-ul MMO (97) oferă detalii privind tabelele de date care rezumă activitatea raportată în dreptunghiurile ICES care acoperă zone detaliate definite ca zone ale sitului marin european.

Acest nivel de detaliu reflectă cel mai bun nivel de detaliere disponibil în cadrul datelor raportate aflate la dispoziția administrațiilor britanice din domeniul pescuitului.

Datele respective oferă informații cu privire la cantitatea și valoarea debarcărilor din dreptunghiurile care acoperă zonele, împreună cu detalii privind navele, uneltele utilizate și speciile capturate.

În plus față de datele privind activitatea de pescuit, navele cu lungimea de peste 15 metri își raportează poziția exactă la fiecare 2 ore, în cadrul sistemului britanic de monitorizare a navelor prin satelit.

Pentru navele de peste 15 metri, a fost posibil să se combine datele spațiale relativ imprecise din sistemele de raportare a activității cu rapoartele detaliate privind poziția ale sistemelor VMS pentru a permite o mai bună estimarea a activității de pescuit. Remanierea detaliată a datelor privind activitatea permite estimarea activității în zonele detaliate ale sitului marin european pentru nave de peste 15 metri.

Atunci când sunt disponibile, aceste informații sunt prezentate în tabelele de date, alături de activitatea de ansamblu în dreptunghiurile ICES, pentru navele de peste 15 metri; raportul între cele două seturi de date a fost ulterior aplicat la datele pentru nave cu lungimi diferite, pentru a oferi estimări aproximative ale activității navelor cu o lungime totală mai mică de 15 metri în zona interzisă propusă.

Vă rugăm să observați că zona interzisă propusă este situată în apele de coastă, prin urmare, utilizarea proporției activității desfășurate de navele de peste 15 metri în zonele respective pentru a estima activitatea altor nave britanice ar putea fi inexactă, întrucât navele mai mari au tendința să pescuiască mai în larg decât celelalte, mai ales navele de peste 10 metri.

Datele sunt evidențiate în culoarea gri în tabele pentru a sublinia faptul că este vorba de estimări și că ele ar trebui să fie utilizate cu precauție.

Urmează o listă a zonelor de coastă ale sitului marin european care fac obiectul prezentei analize – unele dreptunghiuri acoperă mai mult de o zonă – acestea sunt evidențiate în culoarea galben.

Suprapunerea înseamnă că acoperirea potențială totală a zonelor interzise propuse nu poate fi estimată prin însumarea analizelor pentru fiecare zonă individuală. Tabelul de mai jos cuprinde detalii cu privire la proporția din activitatea globală în dreptunghiurile ICES aferente pentru fiecare zonă interzisă propusă care se referă la navele de peste 15 metri (pentru navele respective, sunt disponibile date detaliate obținute prin satelit).

Prin urmare, pentru navele cu un procent ridicat de acoperire a siturilor marine europene, estimările privind activitatea navelor cu alte lungimi pe baza activității conexe a SME pot fi mai fiabile decât pentru siturile cu un procent scăzut de acoperire.

Anexa B: Note privind datele statistice referitoare la activitățile de pescuit din afara Regatului Unit

Aceste tabele sunt extrase de date de debarcare raportate de către statele membre grupului de lucru privind regimurile efortului de pescuit al Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP).

Ca parte a activităților acestui grup, sunt compilate o serie de seturi de date, inclusiv date detaliate per stat membru privind debarcările de specii pentru fiecare dreptunghi ICES, cu grupurile de nave asociate.

Acest set de date este elaborat pentru a satisface nevoile CSTEP și, ca atare, a trebuit prelucrat cu deosebită atenție pentru a se evita dubla contabilizare a datelor de activitate. El provine de pe site-ul CSTEP (98).

Sumele recapitulative au fost comparate cu activitatea înregistrată pe sistemul FIDES al UE pentru anumite stocuri de cote, pentru a se valida datele raportate.

Cu toate acestea, există în continuare diferențe între totalurile raportate pentru combinațiile specie/zonă în fișierele de date ale CSTEP și cele raportate la niveluri similare de detaliu, în cadrul sistemului de raportare a capturilor al FIDES pentru monitorizarea exploatării cotelor. Ca atare, aceste cifre sunt orientative pentru nivelul de activitate al statelor membre implicate în zonă și nu reprezintă cifre definitive.

Au fost stabilite valori monetare indicative utilizând valoarea medie a debarcărilor navelor britanice din dreptunghiul ICES în cauză sau din zone similare.

Absența datelor pentru anumiți ani poate indica faptul că nu a fost raportată nicio activitate sau că nu a fost furnizată nicio informație.

ANALIZA ACTIVITĂȚII VMS A NAVELOR DIN AFARA REGATULUI UNIT ÎN DREPTUNGHIURILE ICES CARE ACOPERĂ SIC VIZATĂ DE PREZENTA EVALUARE A IMPACTULUI

Metodologie utilizată:

Această analiză este rezultatul aplicării metodologiei standard utilizate pentru a identifica dacă navele din Regatul Unit au desfășurat sau nu activități într-o anumită zonă geografică specifică, asupra informațiilor primite referitor la nave din afara Regatului Unit, în special din Franța și Belgia, care dețin drepturi de acces istorice la anumite părți din apele interioare ale Regatului Unit.

Aceasta implică estimarea activității de pescuit pornind de la datele VMS bazate pe viteza navei, astfel cum a fost comunicată în mesajele VMS („pinguri”).

Datele pentru fiecare „ping” VMS primit de la navele din afara Regatului Unit în dreptunghiul sau dreptunghiurile în cauză care acoperă zona detaliată sunt selecționate din sistemul britanic VMS, prin extragerea de informații detaliate cu privire la numărul de identificare al navei („CFR”), poziția și viteza sa, precum și data și ora la care s-a comunicat mesajul „ping”.

Fiecare „ping” este evaluat și clasificat ca indicație privind activitatea de pescuit derulată atunci când viteza este mai mare sau egală cu 1 nod și mai mică sau egală cu 6 noduri.

Aceste „pinguri” privind activitatea de pescuit din dreptunghiul sau dreptunghiurile vizate sunt apoi transformate în software GIS pentru a se determina dacă nava se situa în interiorul sau în afara zonei geografice în cauză.

Acest lucru permite calcularea proporției de „pinguri” privind activitatea de pescuit înregistrate pentru fiecare stat membru în interiorul dreptunghiului care se afla în zona geografică specificată. Acest factor va fi apoi aplicat la nivelul general al debarcărilor din seturile de date CSTEP pentru statul membru în cauză, pentru a permite estimarea activităților de pescuit ale navelor din afara Regatului Unit în zona geografică în cauză.

SINTEZA ACTIVITĂȚII NAVELOR BELGIENE ÎN DREPTUNGHIURILE ICES CARE ACOPERĂ SITUL HAISBOROUGH HAMMOND AND WINTERTON

Prezentul document este un rezumat al activităților de pescuit desfășurate de către navele statelor membre, din punctul de vedere al cantității și valorii peștelui debarcat, în ceea ce privește:

| (1) | activitatea totală în dreptunghiurile ICES care acoperă zona în cauză, desfășurată cu ajutorul uneltelor de fund tractate |
| --- | --- |

(1)

activitatea totală în dreptunghiurile ICES care acoperă zona în cauză, desfășurată cu ajutorul uneltelor de fund tractate

| (2) | estimări ale activității în zona geografică specifică vizată, desfășurate cu ajutorul uneltelor de fund tractate |
| --- | --- |

(2)

estimări ale activității în zona geografică specifică vizată, desfășurate cu ajutorul uneltelor de fund tractate

Partea A – tonaj total activitate

| | | 1. | 2. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Activitate (în tone) în dreptunghiurile ICES 34F1-F2 și 35F1-F2 | Activitate (în tone) estimată a se fi desfășurat în interiorul SIC, pe baza activității VMS maxime din 2010- 2012 |
| BELGIA | Codul uneltelor de pescuit | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Peste 15 metri lungime | Traule laterale | 201,39 | 205,30 | 137,13 | 62,24 | 16,95 | 17,28 | 11,54 | 5,24 |
| | Traule demersale | 1,59 | 3,85 | 6,27 | 5,86 | 0,13 | 0,32 | 0,53 | 0,49 |
| | Total | 202,97 | 209,15 | 143,40 | 68,10 | 17,08 | 17,60 | 12,07 | 5,73 |

1.

2.

Activitate (în tone) în dreptunghiurile ICES 34F1-F2 și 35F1-F2

Activitate (în tone) estimată a se fi desfășurat în interiorul SIC, pe baza activității VMS maxime din 2010- 2012

BELGIA

Codul uneltelor de pescuit

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Peste 15 metri lungime

Traule laterale

201,39

205,30

137,13

62,24

16,95

17,28

11,54

5,24

Traule demersale

1,59

3,85

6,27

5,86

0,13

0,32

0,53

0,49

Total

202,97

209,15

143,40

68,10

17,08

17,60

12,07

5,73

Partea B – valoare totală activitate

| | | 1. | 2. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Activitate (în GBP) în dreptunghiurile ICES 34F1-F2 și 35F1-F2 | Activitate (în GBP) estimată a se fi desfășurat în interiorul SIC, pe baza activității VMS maxime din 2010- 2012 |
| BELGIA | Codul uneltelor de pescuit | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Peste 15 metri lungime | BT2 (99) | 697 560 | 698 597 | 520 929 | 177 932 | 58 711 | 58 798 | 43 845 | 14 976 |
| | TR2 (100) | 3 150 | 3 264 | 10 519 | 10 476 | 265 | 275 | 885 | 882 |
| | Total | 700 710 | 701 862 | 531 449 | 188 408 | 58 976 | 59 073 | 44 730 | 15 858 |

1.

2.

Activitate (în GBP) în dreptunghiurile ICES 34F1-F2 și 35F1-F2

Activitate (în GBP) estimată a se fi desfășurat în interiorul SIC, pe baza activității VMS maxime din 2010- 2012

BELGIA

Codul uneltelor de pescuit

2009

2010

2011

2012

2009

2010

2011

2012

Peste 15 metri lungime

BT2 (99)

697 560

698 597

520 929

177 932

58 711

58 798

43 845

14 976

TR2 (100)

3 150

3 264

10 519

10 476

265

275

885

882

Total

700 710

701 862

531 449

188 408

58 976

59 073

44 730

15 858

Pentru sinteza completă a activităților vă rugăm să consultați datele statistice privind activitățile de pescuit din afara Regatului Unit.

---

(1)  Siturile de importanță comunitară (SIC) sunt siturile care au fost prezentate Comisiei Europene în vederea desemnării lor ca zone de conservare speciale (ZCS) și care formează o parte a seriei siturilor marine Natura 2000.

(2)  Document de politică DEFRA: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf

(3)  Pescuitul în matricea siturilor marine europene: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls

(4)  Evaluarea independentă a matricei, efectuată de CEFAS, poate fi consultată la adresa: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(5)  Organizația de gestionare marină a fost înființată prin Legea din 2009 privind accesul la mare și la litoral, secțiunea 1.

(6)  S.I. 2010/490 modificată prin S.I. 2012/1927.

(7)  2009 c.29.

(8)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59: modificat prin Regulamentul (CE) nr. 865/2007 al Consiliului din 10 iulie 2007 (JO L 192, 24.7.2007, p. 1); Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1); Regulamentul (UE) nr. 1152/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 (JO L 343, 14.12.2012, p. 30).

(9)  Organizația de gestionare marină a fost înființată prin Legea din 2009 privind accesul la mare și la litoral, secțiunea 1.

(10)  S.I. 2010/490 modificată prin S.I. 2012/1927.

(11)  2009 c.29.

(12)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59: modificat prin Regulamentul (CE) nr. 865/2007 al Consiliului din 10 iulie 2007 (JO L 192, 24.7.2007, p. 1); Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1); Regulamentul (UE) nr. 1152/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 (JO L 343, 14.12.2012, p. 30).

(13)  1965 III, p.6452A, modificat prin Territorial Waters (Amendment) Order in Council 1979, 1979 III, p. 2866

(14)  Organizația de gestionare marină a fost înființată prin Legea din 2009 privind accesul la mare și la litoral, secțiunea 1.

(15)  S.I. 2010/490 modificată prin S.I. 2012/1927.

(16)  2009 c.29.

(17)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59: modificat prin Regulamentul (CE) nr. 865/2007 al Consiliului din 10 iulie 2007 (JO L 192, 24.7.2007, p. 1); Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1); Regulamentul (UE) nr. 1152/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 (JO L 343, 14.12.2012, p. 30).

(18)  Siturile de importanță comunitară (SIC) sunt situri care au fost adoptate de Comisia Europeană, dar care nu a fost încă desemnate în mod oficial drept zone de conservare speciale de către guvernul britanic.

(19)  Avizul oficial al organizației Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(20)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică.

(21)  Document de politică privind pescuitul în situri marine europene: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf

(22)  Matrice: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls

(23)  Analiza matricei, efectuată de Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS) și elementele faptice aferente: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(24)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm

(25)  Avizul oficial al organismului Natural England, 2013.

(26)  Avizul Natural England privind zona-tampon (proiect), aprilie 2013. Pentru mai multe informații, contactați Natural England.

(27)  Cartea verde HMT (2003): https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf

(28)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted

(29)  Audit privind reciful de rocă de bază subtidal: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/subtidalbedrock.pdf

(30)  Sunt disponibile date și pentru anii 2010 și 2011, care indică, de asemenea, o activitate limitată.

(31)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

(32)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

(33)  Evaluarea riscurilor a fost preluată din cererea inițială privind abordarea revizuită a Defra înaintată ministrului.

(34)  Estimări ale costurilor de punere în aplicare preluate din cererea inițială privind abordarea revizuită a Defra înaintată ministrului.

(35)  Pentru estimare, a fost utilizat calculatorul evaluării impactului (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), în baza unei rate a actualizării de 3,5 % discount rate, o perioadă de evaluare de 10 ani și considerând 2013 ca an de bază pentru prețurile actualizate.

(36)  Avizul oficial al organismului Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted

(37)  Avizul oficial al organismului Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted

(38)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C,.Mangi, S.C,. Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, 476-485.

(39)  Chae, D., Wattage, P.,Pascoe,. S(2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management, 33, 971-977.

(40)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm

(41)  CSTEP: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx

(42)

BT2= Traule laterale – dimensiunea ochiurilor de plasă cuprinsă între 80 și 119 mm

(43)

TR2= Traule de fund - dimensiunea ochiurilor de plasă cuprinsă între 70 și 119 mm

(44)

BT2= Traule laterale – dimensiunea ochiurilor de plasă cuprinsă între 80 și 119 mm

(45)

TR2= Traule de fund - dimensiunea ochiurilor de plasă cuprinsă între 70 și 119 mm

(46)  Siturile de importanță comunitară (SIC) sunt situri care au fost adoptate de Comisia Europeană, dar care nu a fost încă desemnate în mod oficial drept zone de conservare (ZCS) de către guvernul britanic.

(47)  Avizul oficial al organizației Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(48)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică.

(49)  Document de politică privind pescuitul în situri marine europene: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf.

(50)  Matrice: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls.

(51)  Analiza matricei, efectuată de Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS) și elementele faptice aferente: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(52)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm.

(53)  Siturile de importanță comunitară (SIC) sunt situri care au fost adoptate de Comisia Europeană, dar care nu a fost încă desemnate în mod oficial drept zone de conservare speciale (ZCS) de către guvernul britanic.

(54)  Scrisoare de recomandare oficială din partea Natural England, 2013.

(55)  Avizul NE privind zona-tampon (proiect), aprilie 2013. Pentru mai multe informații, contactați Natural England.

(56)  Cartea verde HMT (2003): https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf.

(57)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted.

(58)  Avizul oficială al organismului Natural England privind situl: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted.

(59)  Auditul recifului pe substrat stâncos subtidal: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/subtidalbedrock.pdf.

(60)  Există date și pentru anii 2010 și 2011 care indică, de asemenea, o activitate limitată.

(61)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C,.Mangi, S.C,. Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, 476-485.

(62)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

(63)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

(64)  Evaluarea a riscurilor a fost preluată din cererea inițială privind abordarea revizuită a DEFRA înaintată ministrului.

(65)  Estimări ale costurilor de punere în aplicare preluate din cererea inițială privind abordarea revizuită a DEFRA înaintată ministrului.

(66)  Pentru estimare, a fost utilizat calculatorul evaluării impactului (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), în baza unei rate a actualizării de 3,5 % discount rate, o perioadă de evaluare de 10 ani și considerând 2013 ca an de bază pentru prețurile actualizate.

(67)  Avizul oficial al organismului Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted

(68)  Avizul oficial al organismului Natural England: www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted

(69)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C,.Mangi, S.C,. Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, 476-485.

(70)  Chae, D., Wattage, P.,Pascoe,. S(2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management, 33, 971-977.

(71)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm

(72)  CSTEP: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx

(73)

BT2= Traule laterale – dimensiunea ochiurilor de plasă cuprinsă între 80 și 119 mm

(74)

TR2= Traule demersale - dimensiunea ochiurilor de plasă cuprinsă între 70 și 119 mm

(75)

BT2= Traule laterale – dimensiunea ochiurilor de plasă cuprinsă între 80 și 119 mm

(76)

TR2= Traule demersale - dimensiunea ochiurilor de plasă cuprinsă între 70 și 119 mm

(77)  Siturile de importanță comunitară (SIC) sunt situri care au fost adoptate de Comisia Europeană, dar care nu a fost încă desemnate în mod oficial drept arii speciale de conservare (ZCS) de către guvernul britanic.

(78)  Avizul oficial al organizației Natural England și JNCC: http://jncc.defra.gov.uk/pdf/HHW_Reg%2035_Conservation%20Advice_v6.0.pdf

(79)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică.

(80)  Document de politică privind pescuitul în situri marine europene: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/policy_and_delivery.pdf

(81)  Matricea poate fi consultată la adresa: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/populated_matrix3.xls

(82)  Analiza matricei, efectuată de Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS) și elementele faptice aferente: http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/cefas_matrix_review.pdf

(83)  Scrisoare de aviz oficial din partea Natural England, 2013

(84)  Aviz privind zona-tampon NE (proiect), aprilie 2013. Pentru mai multe informații, contactați Natural England.

(85)  Cartea verde HMT (2003) https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/220541/green_book_complete.pdf

(86)  www.legislation.gov.uk/ukpga/2009/23/contents/enacted

(87)  Avizul oficial al Natural England:www.naturalengland.org.uk/ourwork/marine/mpa/ems/submitted

(88)  A se vedea auditul riscului din categoria roșu la nivelul recifului Sabellaria spinulosa: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/sabellaria.pdf

(89)  A se vedea auditul riscului din categoria roșu la nivelul recifului Sabellaria spinulosa: www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/documents/ems_fisheries/sabellaria.pdf

(90)  Notă: din cauza datelor limitate și a estimărilor limitate privind datele VMS, nu sunt posibile estimări în SME în cauză.

(91)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

(92)  www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

(93)  Estimări ale costurilor de punere în aplicare preluate din cererea inițială privind abordarea revizuită a DEFRA înaintată ministrului.

(94)  Pentru estimare, a fost utilizat calculatorul evaluării impactului (https://www.gov.uk/government/publications/impact-assessment-calculator–3), în baza unei rate a actualizării de 3,5 % discount rate, o perioadă de evaluare de 10 ani și considerând 2013 ca an de bază pentru prețurile actualizate.

(95)  Rees, S.E., Attrill, M.J, Austen, M.C, Mangi, S.C,. Rodwell, L.D (2013). A thematic cost-benefit analysis of a marine protected area. Journal of Environment management, 114, 476-485.

(96)  Chae, D., Wattage, P., Pascoe,. S(2012). Recreational benefits from marine protected area: A travel cost analysis of Lundy. Tourism Management, 33, 971-977.

(97)  http://www.marinemanagement.org.uk/protecting/conservation/ems-consultation.htm

(98)  CSTEP: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594796/2013_App+08+landings+by+rectangle+by+country.xlsx

(99)

BT2= Traule laterale – dimensiunea ochiurilor de plasă cuprinsă între 80 și 119 mm

(100)

TR2= Traule de fund - dimensiunea ochiurilor de plasă cuprinsă între 70 și 119 mm

---