# Europos Sąjungos L 86/2014

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2014.086.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 86 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. kovo 21d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2014.086.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 86

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. kovo 21d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 282/2014, kuriuo nustatoma trečioji daugiametė Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1350/2007/EB (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 283/2014 dėl gairių dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1336/97/EB (
  1
  ) | 14 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 282/2014, kuriuo nustatoma trečioji daugiametė Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1350/2007/EB (
  1
  )

1

1

*

2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 283/2014 dėl gairių dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1336/97/EB (
  1
  )

1

14

| | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2014 m. kovo 21 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 284/2014, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi | 27 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2014 m. kovo 21 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2014/151/BUSP, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi | 30 |

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

*

2014 m. kovo 21 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 284/2014, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi

27

SPRENDIMAI

*

2014 m. kovo 21 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2014/151/BUSP, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 21.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 86/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 282/2014

2014 m. kovo 11 d.

kuriuo nustatoma trečioji daugiametė Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1350/2007/EB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 168 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 168 straipsnį nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis turi būti užtikrinama aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga. Sąjunga turi papildyti ir remti nacionalinę sveikatos politiką, skatinti valstybių narių bendradarbiavimą ir jų programų koordinavimą, visiškai pripažindama valstybių narių atsakomybę už jų sveikatos politikos nustatymą ir sveikatos paslaugų bei sveikatos priežiūros organizavimą ir teikimą; |
| --- | --- |

(1)

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 168 straipsnį nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis turi būti užtikrinama aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga. Sąjunga turi papildyti ir remti nacionalinę sveikatos politiką, skatinti valstybių narių bendradarbiavimą ir jų programų koordinavimą, visiškai pripažindama valstybių narių atsakomybę už jų sveikatos politikos nustatymą ir sveikatos paslaugų bei sveikatos priežiūros organizavimą ir teikimą;

| (2) | SESV 168 straipsnio reikalavimams įgyvendinti būtinos nuolatinės pastangos. Be to, sveikatingumo skatinimas Sąjungos lygiu yra strategijos „Europa 2020. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (toliau – strategija „Europa 2020“) neatsiejama dalis. Jeigu žmonės bus sveiki ir aktyvūs ilgesnį laiką ir jiems bus suteikta galimybė aktyviai kontroliuoti savo sveikatą, tai turės bendrą teigiamą poveikį sveikatai, įskaitant sveikatos priežiūros skirtumų mažinimą, ir teigiamą poveikį jų gyvenimo kokybei, našumui bei konkurencingumui, o našta nacionaliniams biudžetams bus mažesnė. Remiant inovacijas ir pripažįstant, kad inovacijos daro poveikį sveikatai, padedama spręsti tvarumo problemą sveikatos sektoriuje atsižvelgiant į demografinius pokyčius, o sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo veiksmai yra svarbūs siekiant „integracinio augimo“ tikslo. Tomis aplinkybėmis tikslinga nustatyti trečiąją Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programą (2014–2020 m.) (toliau – Programa); |
| --- | --- |

(2)

SESV 168 straipsnio reikalavimams įgyvendinti būtinos nuolatinės pastangos. Be to, sveikatingumo skatinimas Sąjungos lygiu yra strategijos „Europa 2020. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (toliau – strategija „Europa 2020“) neatsiejama dalis. Jeigu žmonės bus sveiki ir aktyvūs ilgesnį laiką ir jiems bus suteikta galimybė aktyviai kontroliuoti savo sveikatą, tai turės bendrą teigiamą poveikį sveikatai, įskaitant sveikatos priežiūros skirtumų mažinimą, ir teigiamą poveikį jų gyvenimo kokybei, našumui bei konkurencingumui, o našta nacionaliniams biudžetams bus mažesnė. Remiant inovacijas ir pripažįstant, kad inovacijos daro poveikį sveikatai, padedama spręsti tvarumo problemą sveikatos sektoriuje atsižvelgiant į demografinius pokyčius, o sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo veiksmai yra svarbūs siekiant „integracinio augimo“ tikslo. Tomis aplinkybėmis tikslinga nustatyti trečiąją Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programą (2014–2020 m.) (toliau – Programa);

| (3) | remiantis Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO) apibrėžtimi „sveikata yra visiškos fizinės, protinės ir socialinės gerovės būsena, o ne tik ligos arba negalios nebuvimas.“ Siekiant gerinti Sąjungos gyventojų sveikatą ir mažinti sveikatos priežiūros skirtumus, labai svarbu akcentuoti ne tik fizinę sveikatą. PSO duomenimis psichikos sveikatos problemų patiriama beveik per 40 % turint negalią pragyventų metų. Be to, psichikos sveikatos problemos yra labai įvairios, ilgalaikės ir yra diskriminacijos šaltinis, taip pat jos labai prisideda prie sveikatos priežiūros skirtumų. Be to, ekonomikos krizė daro poveikį psichikos sveikatą lemiantiems veiksniams, nes apsaugos veiksniai susilpnėjo, o rizikos veiksniai sustiprėjo; |
| --- | --- |

(3)

remiantis Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO) apibrėžtimi „sveikata yra visiškos fizinės, protinės ir socialinės gerovės būsena, o ne tik ligos arba negalios nebuvimas.“ Siekiant gerinti Sąjungos gyventojų sveikatą ir mažinti sveikatos priežiūros skirtumus, labai svarbu akcentuoti ne tik fizinę sveikatą. PSO duomenimis psichikos sveikatos problemų patiriama beveik per 40 % turint negalią pragyventų metų. Be to, psichikos sveikatos problemos yra labai įvairios, ilgalaikės ir yra diskriminacijos šaltinis, taip pat jos labai prisideda prie sveikatos priežiūros skirtumų. Be to, ekonomikos krizė daro poveikį psichikos sveikatą lemiantiems veiksniams, nes apsaugos veiksniai susilpnėjo, o rizikos veiksniai sustiprėjo;

| (4) | ankstesnės Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos (2003–2008 m.) ir sveikatos (2008–2013 m.) srityje, patvirtintos atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais Nr. 1786/2002/EB (4) ir 1350/2007/EB (5) (toliau – ankstesnės sveikatos programos), buvo teigiamai įvertintos, todėl jas įgyvendinant padaryta svarbių pakeitimų ir patobulinimų. Programa turėtų būti grindžiama ankstesnių sveikatos programų pasiekimais. Joje taip pat turėtų būti atsižvelgiama į atliktų išorės auditų ir įvertinimų rekomendacijas, visų pirma į Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 2/2009 išdėstytas rekomendacijas, pagal kurias „laikotarpiui po 2013 m. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų persvarstyti Sąjungos visuomenės sveikatos veiksmų mastą ir Sąjungos finansavimo toje srityje tvarką. Tai galėtų būti padaryta atsižvelgiant į turimas biudžeto lėšas ir tai, kad egzistuoja kiti bendradarbiavimo mechanizmai, leidžiantys palengvinti bendradarbiavimą ir dalijimąsi informacija tarp suinteresuotųjų šalių visoje Europoje“; |
| --- | --- |

(4)

ankstesnės Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos (2003–2008 m.) ir sveikatos (2008–2013 m.) srityje, patvirtintos atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais Nr. 1786/2002/EB (4) ir 1350/2007/EB (5) (toliau – ankstesnės sveikatos programos), buvo teigiamai įvertintos, todėl jas įgyvendinant padaryta svarbių pakeitimų ir patobulinimų. Programa turėtų būti grindžiama ankstesnių sveikatos programų pasiekimais. Joje taip pat turėtų būti atsižvelgiama į atliktų išorės auditų ir įvertinimų rekomendacijas, visų pirma į Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 2/2009 išdėstytas rekomendacijas, pagal kurias „laikotarpiui po 2013 m. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų persvarstyti Sąjungos visuomenės sveikatos veiksmų mastą ir Sąjungos finansavimo toje srityje tvarką. Tai galėtų būti padaryta atsižvelgiant į turimas biudžeto lėšas ir tai, kad egzistuoja kiti bendradarbiavimo mechanizmai, leidžiantys palengvinti bendradarbiavimą ir dalijimąsi informacija tarp suinteresuotųjų šalių visoje Europoje“;

| (5) | atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“ tikslus, Programoje pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas aiškiai apibrėžtiems tikslams ir veiksmams, kurie pasižymi aiškiai įrodyta Sąjungos pridėtine verte, o parama turėtų būti sutelkta mažesniam veiksmų prioritetinėse srityse skaičiui. Laikantis subsidiarumo principo turėtų būti akcentuojamos sritys, kuriose yra akivaizdžių spręstinų tarpvalstybinių ar vidaus rinkos problemų arba kuriose bendradarbiaujant Sąjungos lygiu yra pasiekta didelių pranašumų ir geresnio efektyvumo; |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“ tikslus, Programoje pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas aiškiai apibrėžtiems tikslams ir veiksmams, kurie pasižymi aiškiai įrodyta Sąjungos pridėtine verte, o parama turėtų būti sutelkta mažesniam veiksmų prioritetinėse srityse skaičiui. Laikantis subsidiarumo principo turėtų būti akcentuojamos sritys, kuriose yra akivaizdžių spręstinų tarpvalstybinių ar vidaus rinkos problemų arba kuriose bendradarbiaujant Sąjungos lygiu yra pasiekta didelių pranašumų ir geresnio efektyvumo;

| (6) | Programa turėtų būti priemonė, skatinanti veiksmus tose srityse, kuriose būtų gauta Sąjungos pridėtinės vertės, kurią galima įrodyti remiantis šiais aspektais: valstybių narių keitimusi gerosios praktikos pavyzdžiais; žinių mainams ar savitarpio mokymuisi skirtų tinklų rėmimu; tarpvalstybinių grėsmių sveikatai problemų sprendimu siekiant mažinti jų riziką ir jų pasekmes; tam tikrų su vidaus rinka susijusių klausimų sprendimu, kai Sąjunga turi didelių teisinių įgaliojimų užtikrinti kokybiškus sprendimus visose valstybėse narėse; inovacijų sveikatos srityje potencialo atskleidimu; veiksmais, kurie galėtų padėti suformuoti lyginamosios analizės sistemą, kad būtų galima užtikrinti informacija grindžiamą sprendimų priėmimą Sąjungos lygiu; efektyvumo gerinimu vengiant išteklių švaistymo dėl veiklos dubliavimo ir optimizuojant finansinių išteklių naudojimą; |
| --- | --- |

(6)

Programa turėtų būti priemonė, skatinanti veiksmus tose srityse, kuriose būtų gauta Sąjungos pridėtinės vertės, kurią galima įrodyti remiantis šiais aspektais: valstybių narių keitimusi gerosios praktikos pavyzdžiais; žinių mainams ar savitarpio mokymuisi skirtų tinklų rėmimu; tarpvalstybinių grėsmių sveikatai problemų sprendimu siekiant mažinti jų riziką ir jų pasekmes; tam tikrų su vidaus rinka susijusių klausimų sprendimu, kai Sąjunga turi didelių teisinių įgaliojimų užtikrinti kokybiškus sprendimus visose valstybėse narėse; inovacijų sveikatos srityje potencialo atskleidimu; veiksmais, kurie galėtų padėti suformuoti lyginamosios analizės sistemą, kad būtų galima užtikrinti informacija grindžiamą sprendimų priėmimą Sąjungos lygiu; efektyvumo gerinimu vengiant išteklių švaistymo dėl veiklos dubliavimo ir optimizuojant finansinių išteklių naudojimą;

| (7) | Programos įgyvendinimas turėtų būti toks, kad būtų atsižvelgiama į valstybių narių atsakomybę už jų sveikatos politikos nustatymą ir už sveikatos paslaugų bei sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą; |
| --- | --- |

(7)

Programos įgyvendinimas turėtų būti toks, kad būtų atsižvelgiama į valstybių narių atsakomybę už jų sveikatos politikos nustatymą ir už sveikatos paslaugų bei sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą;

| (8) | 2009 m. PSO pranešime apie sveikatą Europoje nurodoma, jog tam tikru mastu reikia didinti investicijas į visuomenės sveikatą ir sveikatos priežiūros sistemas. Tuo požiūriu valstybės narės skatinamos nacionalinėse programose sveikatos stiprinimui teikti prioritetą ir pasinaudoti geresniu informuotumu apie Sąjungos lėšų skyrimo sveikatos sričiai galimybes. Todėl Programa turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos jos rezultatų įsisavinimui nacionalinėje sveikatos politikoje; |
| --- | --- |

(8)

2009 m. PSO pranešime apie sveikatą Europoje nurodoma, jog tam tikru mastu reikia didinti investicijas į visuomenės sveikatą ir sveikatos priežiūros sistemas. Tuo požiūriu valstybės narės skatinamos nacionalinėse programose sveikatos stiprinimui teikti prioritetą ir pasinaudoti geresniu informuotumu apie Sąjungos lėšų skyrimo sveikatos sričiai galimybes. Todėl Programa turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos jos rezultatų įsisavinimui nacionalinėje sveikatos politikoje;

| (9) | inovacijas sveikatos srityje reikėtų suprasti kaip visuomenės sveikatos strategiją, kurioje neapsiribojama technologine pažanga tik produktų ir paslaugų srityje. Skatinant inovacijas visuomenės sveikatos intervencinių priemonių, prevencijos strategijų, sveikatos priežiūros sistemų valdymo srityje ir sveikatos paslaugų bei sveikatos priežiūros organizavimo bei teikimo srityje, įskaitant sveikatingumo skatinimo ir ligų prevencijos intervencines priemones, gali būti padedama gerinti visuomenės sveikatos rezultatus, pacientų sveikatos priežiūros kokybę ir patenkinti nepatenkintus poreikius, taip pat skatinti suinteresuotųjų subjektų konkurencingumą ir gerinti sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros išlaidų veiksmingumą ir tvarumą. Todėl Programa turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos savanoriškai įsisavinti inovacijas sveikatos srityje, atsižvelgiant į Europos Sąjungos sveikatos priežiūros sistemų bendras vertybes ir principus, išdėstytus 2006 m. birželio 2 d. Tarybos išvadose (6); |
| --- | --- |

(9)

inovacijas sveikatos srityje reikėtų suprasti kaip visuomenės sveikatos strategiją, kurioje neapsiribojama technologine pažanga tik produktų ir paslaugų srityje. Skatinant inovacijas visuomenės sveikatos intervencinių priemonių, prevencijos strategijų, sveikatos priežiūros sistemų valdymo srityje ir sveikatos paslaugų bei sveikatos priežiūros organizavimo bei teikimo srityje, įskaitant sveikatingumo skatinimo ir ligų prevencijos intervencines priemones, gali būti padedama gerinti visuomenės sveikatos rezultatus, pacientų sveikatos priežiūros kokybę ir patenkinti nepatenkintus poreikius, taip pat skatinti suinteresuotųjų subjektų konkurencingumą ir gerinti sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros išlaidų veiksmingumą ir tvarumą. Todėl Programa turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos savanoriškai įsisavinti inovacijas sveikatos srityje, atsižvelgiant į Europos Sąjungos sveikatos priežiūros sistemų bendras vertybes ir principus, išdėstytus 2006 m. birželio 2 d. Tarybos išvadose (6);

| (10) | Programa turėtų būti, ypač ekonomikos krizės sąlygomis, prisidedama prie sveikatos priežiūros skirtumų šalinimo ir lygybės bei solidarumo skatinimo pasitelkiant pagal įvairius tikslus numatytus veiksmus ir skatinant keitimąsi gerosios praktikos pavyzdžiais bei sudarant tam palankesnes sąlygas; |
| --- | --- |

(10)

Programa turėtų būti, ypač ekonomikos krizės sąlygomis, prisidedama prie sveikatos priežiūros skirtumų šalinimo ir lygybės bei solidarumo skatinimo pasitelkiant pagal įvairius tikslus numatytus veiksmus ir skatinant keitimąsi gerosios praktikos pavyzdžiais bei sudarant tam palankesnes sąlygas;

| (11) | pagal SESV 8 ir 10 straipsnius Sąjunga skatina vyrų ir moterų lygybę ir siekia kovoti su diskriminacija Todėl Programa turėtų būti remiamas lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija tikslų integravimas į visus pagal ją vykdomus veiksmus; |
| --- | --- |

(11)

pagal SESV 8 ir 10 straipsnius Sąjunga skatina vyrų ir moterų lygybę ir siekia kovoti su diskriminacija Todėl Programa turėtų būti remiamas lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija tikslų integravimas į visus pagal ją vykdomus veiksmus;

| (12) | pacientams turi būti suteikta galimybių, inter alia, gerinant sveikatos raštingumą, aktyviau kontroliuoti savo sveikatą ir sveikatos priežiūrą, užkirsti kelią prastai sveikatai ir priimti informacija grindžiamus sprendimus. Turėtų būti pagerintas sveikatos priežiūros veiklos ir sistemų skaidrumas ir patikimos, nepriklausomos bei patogios vartotojui informacijos prieinamumas pacientams. Sveikatos priežiūros praktikoje turėtų būti remiamasi pacientų teikiama grįžtamąja informacija ir bendravimu su jais. Parama valstybėms narėms, pacientų organizacijoms ir suinteresuotiesiems subjektams yra labai svarbi ir turėtų būti koordinuojama Sąjungos lygiu, kad būtų galima veiksmingai padėti pacientams, visų pirma sergantiems retosiomis ligomis, pasinaudoti tarpvalstybinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

(12)

pacientams turi būti suteikta galimybių, inter alia, gerinant sveikatos raštingumą, aktyviau kontroliuoti savo sveikatą ir sveikatos priežiūrą, užkirsti kelią prastai sveikatai ir priimti informacija grindžiamus sprendimus. Turėtų būti pagerintas sveikatos priežiūros veiklos ir sistemų skaidrumas ir patikimos, nepriklausomos bei patogios vartotojui informacijos prieinamumas pacientams. Sveikatos priežiūros praktikoje turėtų būti remiamasi pacientų teikiama grįžtamąja informacija ir bendravimu su jais. Parama valstybėms narėms, pacientų organizacijoms ir suinteresuotiesiems subjektams yra labai svarbi ir turėtų būti koordinuojama Sąjungos lygiu, kad būtų galima veiksmingai padėti pacientams, visų pirma sergantiems retosiomis ligomis, pasinaudoti tarpvalstybinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis;

| (13) | atsparių ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų keliamos naštos mažinimas ir aprūpinimo veiksmingomis antimikrobinėmis medžiagomis užtikrinimas yra itin svarbūs sveikatos priežiūros sistemų efektyvumui ir pacientų saugai. Programa turėtų būti remiamos tvarios pastangos gerinti tyrimo metodus, kuriais nustatomas atsparumas antimikrobinėms medžiagoms ir užkertamas kelias tokiam atsparumui, ir gerinamas visų sveikatos priežiūros sistemos subjektų, įskaitant veterinarijos sektorių, bendradarbiavimas tinkle, susijęs su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms; |
| --- | --- |

(13)

atsparių ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų keliamos naštos mažinimas ir aprūpinimo veiksmingomis antimikrobinėmis medžiagomis užtikrinimas yra itin svarbūs sveikatos priežiūros sistemų efektyvumui ir pacientų saugai. Programa turėtų būti remiamos tvarios pastangos gerinti tyrimo metodus, kuriais nustatomas atsparumas antimikrobinėms medžiagoms ir užkertamas kelias tokiam atsparumui, ir gerinamas visų sveikatos priežiūros sistemos subjektų, įskaitant veterinarijos sektorių, bendradarbiavimas tinkle, susijęs su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms;

| (14) | atsižvelgiant į visuomenės senėjimą tinkamai nukreiptomis investicijomis į sveikatingumo skatinimą ir ligų prevenciją gali būti padidintas „sveikų gyvenimo metų“ skaičius ir taip sudaryta galimybių vyresnio amžiaus žmonėms mėgautis sveiku ir aktyviu gyvenimu jiems senstant. Dėl lėtinių ligų Sąjungoje įvyksta daugiau kaip 80 % priešlaikinių mirčių. Programoje turėtų būti nustatytas, skleidžiamas ir skatinamas įrodymais grindžiamos gerosios praktikos įsisavinimas taikant ekonomiškai efektyvias sveikatingumo skatinimo ir ligų prevencijos priemones, kuriose daugiausia dėmesio skiriama visų pirma pagrindiniams rizikos veiksniams, pavyzdžiui, tabako vartojimui, narkotikų vartojimui, žalingam alkoholio vartojimui ir nesveikos mitybos įpročiams, nutukimui ir fizinio aktyvumo trūkumui, taip pat ŽIV/AIDS, tuberkuliozei ir hepatitui. Veiksminga prevencija būtų prisidėta prie didesnio sveikatos priežiūros sistemų finansinio tvarumo. Programa, vykdoma laikantis su lyčių aspektu susijusių principų, turėtų būti prisidedama prie ligų prevencijos visais jos aspektais (pirminės, antrinės ir tretinės prevencijos) visuose Sąjungos piliečių gyvenimo etapuose ir prie sveikatingumo skatinimo bei sveikos gyvensenos skatinimo aplinkos propagavimo, atsižvelgiant į esminius socialinio bei aplinkos pobūdžio veiksnius, taip pat į tam tikrų negalių poveikį sveikatai; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgiant į visuomenės senėjimą tinkamai nukreiptomis investicijomis į sveikatingumo skatinimą ir ligų prevenciją gali būti padidintas „sveikų gyvenimo metų“ skaičius ir taip sudaryta galimybių vyresnio amžiaus žmonėms mėgautis sveiku ir aktyviu gyvenimu jiems senstant. Dėl lėtinių ligų Sąjungoje įvyksta daugiau kaip 80 % priešlaikinių mirčių. Programoje turėtų būti nustatytas, skleidžiamas ir skatinamas įrodymais grindžiamos gerosios praktikos įsisavinimas taikant ekonomiškai efektyvias sveikatingumo skatinimo ir ligų prevencijos priemones, kuriose daugiausia dėmesio skiriama visų pirma pagrindiniams rizikos veiksniams, pavyzdžiui, tabako vartojimui, narkotikų vartojimui, žalingam alkoholio vartojimui ir nesveikos mitybos įpročiams, nutukimui ir fizinio aktyvumo trūkumui, taip pat ŽIV/AIDS, tuberkuliozei ir hepatitui. Veiksminga prevencija būtų prisidėta prie didesnio sveikatos priežiūros sistemų finansinio tvarumo. Programa, vykdoma laikantis su lyčių aspektu susijusių principų, turėtų būti prisidedama prie ligų prevencijos visais jos aspektais (pirminės, antrinės ir tretinės prevencijos) visuose Sąjungos piliečių gyvenimo etapuose ir prie sveikatingumo skatinimo bei sveikos gyvensenos skatinimo aplinkos propagavimo, atsižvelgiant į esminius socialinio bei aplinkos pobūdžio veiksnius, taip pat į tam tikrų negalių poveikį sveikatai;

| (15) | siekiant sumažinti tarpvalstybinių grėsmių sveikatai, pradedant cheminių incidentų sukeltu masiniu užterštumu ir baigiant pandemijomis, pavyzdžiui, neseniai sukeltomis E. coli,. H1N1 štamo gripo viruso ar SŪRS (sunkaus ūmaus respiracinio sindromo), pasekmes visuomenės sveikatai, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1082/2013/ES (7), arba poveikį sveikatai dėl intensyvėjančio gyventojų judėjimo, įgyvendinant Programą turėtų būti padedama kurti ir išlaikyti tvirtus mechanizmus ir priemones, skirtus didelėms tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai nustatyti, įvertinti ir valdyti. Dėl tokių grėsmių pobūdžio Programa turėtų būti remiamos suderintos visuomenės sveikatos priemonės Sąjungos lygiu, kad būtų galima nagrinėti įvairius tarpvalstybinių grėsmių sveikatai aspektus remiantis parengties ir atsakomųjų priemonių planavimu, griežtu bei patikimu rizikos vertinimu ir stipria rizikos bei krizių valdymo sistema. Tomis aplinkybėmis svarbu, kad įgyvendinant Programą būtų pasinaudota Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro, įsteigto Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 851/2004 (8), darbo programa kovos su užkrečiamosiomis ligomis srityje ir veikla, remiama pagal Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų programas. Turėtų būti imtasi ypatingų pastangų siekiant užtikrinti Programos ir pagal kitas Sąjungos programas ir priemones, kuriomis visų pirma kovojama su gripu, ŽIV/AIDS, tuberkulioze ir kitomis tarpvalstybinėmis grėsmėmis sveikatai trečiosiose šalyse, pasaulio mastu vykdomos veiklos sveikatos srityje suderinamumą ir sinergiją; |
| --- | --- |

(15)

siekiant sumažinti tarpvalstybinių grėsmių sveikatai, pradedant cheminių incidentų sukeltu masiniu užterštumu ir baigiant pandemijomis, pavyzdžiui, neseniai sukeltomis E. coli,. H1N1 štamo gripo viruso ar SŪRS (sunkaus ūmaus respiracinio sindromo), pasekmes visuomenės sveikatai, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1082/2013/ES (7), arba poveikį sveikatai dėl intensyvėjančio gyventojų judėjimo, įgyvendinant Programą turėtų būti padedama kurti ir išlaikyti tvirtus mechanizmus ir priemones, skirtus didelėms tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai nustatyti, įvertinti ir valdyti. Dėl tokių grėsmių pobūdžio Programa turėtų būti remiamos suderintos visuomenės sveikatos priemonės Sąjungos lygiu, kad būtų galima nagrinėti įvairius tarpvalstybinių grėsmių sveikatai aspektus remiantis parengties ir atsakomųjų priemonių planavimu, griežtu bei patikimu rizikos vertinimu ir stipria rizikos bei krizių valdymo sistema. Tomis aplinkybėmis svarbu, kad įgyvendinant Programą būtų pasinaudota Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro, įsteigto Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 851/2004 (8), darbo programa kovos su užkrečiamosiomis ligomis srityje ir veikla, remiama pagal Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų programas. Turėtų būti imtasi ypatingų pastangų siekiant užtikrinti Programos ir pagal kitas Sąjungos programas ir priemones, kuriomis visų pirma kovojama su gripu, ŽIV/AIDS, tuberkulioze ir kitomis tarpvalstybinėmis grėsmėmis sveikatai trečiosiose šalyse, pasaulio mastu vykdomos veiklos sveikatos srityje suderinamumą ir sinergiją;

| (16) | turėtų būti galima, kad pagal Programą vykdomi veiksmai apimtų ir kitas tarpvalstybines grėsmes sveikatai, sukeltas biologinių ir cheminių incidentų, aplinkos ir klimato kaitos. Kaip nurodyta Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“, Komisija įsipareigojo klimato kaitos klausimą integruoti į bendrąsias Sąjungos finansuojamas programas ir bent 20 % Sąjungos biudžeto lėšų skirti su klimato kaita susijusiems tikslams. Finansavimu pagal Programos konkretų tikslą, susijusį su didelėmis tarpvalstybinėmis grėsmėmis sveikatai, iš esmės turėtų būti prisidedama prie tų tikslų įgyvendinimo sprendžiant su klimato kaita susijusių grėsmių sveikatai keliamas problemas. Komisija turėtų teikti informaciją apie su klimato kaita susijusias išlaidas pagal Programą; |
| --- | --- |

(16)

turėtų būti galima, kad pagal Programą vykdomi veiksmai apimtų ir kitas tarpvalstybines grėsmes sveikatai, sukeltas biologinių ir cheminių incidentų, aplinkos ir klimato kaitos. Kaip nurodyta Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“, Komisija įsipareigojo klimato kaitos klausimą integruoti į bendrąsias Sąjungos finansuojamas programas ir bent 20 % Sąjungos biudžeto lėšų skirti su klimato kaita susijusiems tikslams. Finansavimu pagal Programos konkretų tikslą, susijusį su didelėmis tarpvalstybinėmis grėsmėmis sveikatai, iš esmės turėtų būti prisidedama prie tų tikslų įgyvendinimo sprendžiant su klimato kaita susijusių grėsmių sveikatai keliamas problemas. Komisija turėtų teikti informaciją apie su klimato kaita susijusias išlaidas pagal Programą;

| (17) | pagal SESV 114 straipsnį aukštas sveikatos apsaugos lygis turėtų būti užtikrintas Sąjungos priimamais teisės aktais, skirtais vidaus rinkos sukūrimui ir veikimui. Siekiant šio tikslo Programoje turėtų būti numatyta speciali veikla, kuria būtų remiami Sąjungos teisės aktų dėl užkrečiamųjų ligų ir kitų grėsmių sveikatai, žmogaus audinių ir ląstelių, kraujo, žmogaus organų, vaistų, medicinos prietaisų, pacientų teisių gauti tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas ir tabako produktų bei jų reklamos tikslams įgyvendinti arba prie jų įgyvendinimo prisidėti reikalingi veiksmai; |
| --- | --- |

(17)

pagal SESV 114 straipsnį aukštas sveikatos apsaugos lygis turėtų būti užtikrintas Sąjungos priimamais teisės aktais, skirtais vidaus rinkos sukūrimui ir veikimui. Siekiant šio tikslo Programoje turėtų būti numatyta speciali veikla, kuria būtų remiami Sąjungos teisės aktų dėl užkrečiamųjų ligų ir kitų grėsmių sveikatai, žmogaus audinių ir ląstelių, kraujo, žmogaus organų, vaistų, medicinos prietaisų, pacientų teisių gauti tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas ir tabako produktų bei jų reklamos tikslams įgyvendinti arba prie jų įgyvendinimo prisidėti reikalingi veiksmai;

| (18) | Programa turėtų būti prisidedama prie įrodymais grindžiamų sprendimų priėmimo tobulinant sveikatos srities informacijos ir žinių sistemą, atsižvelgiant į atitinkamą veiklą, kurią vykdo tarptautinės organizacijos, pavyzdžiui, PSO ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (toliau – EBPO). Tą sistemą turėtų sudaryti, inter alia, esamų priemonių naudojimas ir prireikus tolesnis standartizuotos su sveikata susijusios informacijos ir sveikatos stebėsenos priemonių plėtojimas, sveikatos duomenų rinkimas ir analizė, parama moksliniams komitetams, įsteigtiems Komisijos sprendimu 2008/721/EB (9), ir platus Programos įgyvendinimo rezultatų skleidimas; |
| --- | --- |

(18)

Programa turėtų būti prisidedama prie įrodymais grindžiamų sprendimų priėmimo tobulinant sveikatos srities informacijos ir žinių sistemą, atsižvelgiant į atitinkamą veiklą, kurią vykdo tarptautinės organizacijos, pavyzdžiui, PSO ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (toliau – EBPO). Tą sistemą turėtų sudaryti, inter alia, esamų priemonių naudojimas ir prireikus tolesnis standartizuotos su sveikata susijusios informacijos ir sveikatos stebėsenos priemonių plėtojimas, sveikatos duomenų rinkimas ir analizė, parama moksliniams komitetams, įsteigtiems Komisijos sprendimu 2008/721/EB (9), ir platus Programos įgyvendinimo rezultatų skleidimas;

| (19) | Sąjungos politika sveikatos srityje siekiama papildyti ir remti nacionalinę sveikatos politiką, skatinti valstybių narių bendradarbiavimą ir jų programų koordinavimą. Keitimasis gerosios praktikos pavyzdžiais yra pagrindinė tos politikos priemonė. Tokiu keitimusi nacionalinėms valdžios institucijoms turėtų būti sudarytos galimybės pasinaudoti kitose valstybėse narėse parengtais veiksmingais sprendimais, mažinti pastangų dubliavimą ir didinti investicijų grąžą skatinant novatoriškus sprendimus sveikatos srityje. Todėl Programoje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama bendradarbiavimui su už sveikatą atsakingomis valstybių narių kompetentingomis valdžios institucijomis ir numatomos paskatos aktyvesniam visų valstybių narių dalyvavimui, kaip rekomenduojama ankstesnių sveikatos programų įvertinimuose. Visų pirma valstybės narės, kuriose vienam gyventojui tenkančios bendros nacionalinės pajamos (BNP) yra mažesnės nei 90 % Sąjungos vidurkio, turėtų būti aktyviai skatinamos dalyvauti valstybių narių už sveikatą atsakingų kompetentingų valdžios institucijų arba tų kompetentingų valdžios institucijų įgaliotų įstaigų bendrai finansuojamuose veiksmuose. Tokie veiksmai turėtų būti laikomi ypač naudingais ir jais pirmiausia turėtų būti siekiama aktyvesnio tų valstybių narių, kuriose vienam gyventojui tenkančios BNP yra mažesnės nei 90 % Sąjungos vidurkio, dalyvavimo ir kad tas dalyvavimas taptų platesnis. Be to, turėtų būti apsvarstyta galimybė teikti papildomą atitinkamą nefinansinę paramą tų valstybių narių dalyvavimui tokiuose veiksmuose, pavyzdžiui, taikymo proceso, žinių perdavimo ir ekspertinės patirties įsisavinimo srityse; |
| --- | --- |

(19)

Sąjungos politika sveikatos srityje siekiama papildyti ir remti nacionalinę sveikatos politiką, skatinti valstybių narių bendradarbiavimą ir jų programų koordinavimą. Keitimasis gerosios praktikos pavyzdžiais yra pagrindinė tos politikos priemonė. Tokiu keitimusi nacionalinėms valdžios institucijoms turėtų būti sudarytos galimybės pasinaudoti kitose valstybėse narėse parengtais veiksmingais sprendimais, mažinti pastangų dubliavimą ir didinti investicijų grąžą skatinant novatoriškus sprendimus sveikatos srityje. Todėl Programoje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama bendradarbiavimui su už sveikatą atsakingomis valstybių narių kompetentingomis valdžios institucijomis ir numatomos paskatos aktyvesniam visų valstybių narių dalyvavimui, kaip rekomenduojama ankstesnių sveikatos programų įvertinimuose. Visų pirma valstybės narės, kuriose vienam gyventojui tenkančios bendros nacionalinės pajamos (BNP) yra mažesnės nei 90 % Sąjungos vidurkio, turėtų būti aktyviai skatinamos dalyvauti valstybių narių už sveikatą atsakingų kompetentingų valdžios institucijų arba tų kompetentingų valdžios institucijų įgaliotų įstaigų bendrai finansuojamuose veiksmuose. Tokie veiksmai turėtų būti laikomi ypač naudingais ir jais pirmiausia turėtų būti siekiama aktyvesnio tų valstybių narių, kuriose vienam gyventojui tenkančios BNP yra mažesnės nei 90 % Sąjungos vidurkio, dalyvavimo ir kad tas dalyvavimas taptų platesnis. Be to, turėtų būti apsvarstyta galimybė teikti papildomą atitinkamą nefinansinę paramą tų valstybių narių dalyvavimui tokiuose veiksmuose, pavyzdžiui, taikymo proceso, žinių perdavimo ir ekspertinės patirties įsisavinimo srityse;

| (20) | nevyriausybinės įstaigos ir sveikatos srities suinteresuotieji subjektai, visų pirma pacientų organizacijos ir sveikatos priežiūros specialistų asociacijos, atlieka svarbų vaidmenį teikiant Komisijai Programai įgyvendinti būtiną informaciją ir rekomendacijas. Tą darant turėtų būti galimybė jiems reikalautų įnašų iš Programos, kurių reikia jų veikimui. Todėl Programa turėtų būti prieinama nevyriausybinėms įstaigoms ir visuomenės sveikatos srityje dirbančioms pacientų organizacijoms, kurios iš tikrųjų atlieka vaidmenį pilietinio dialogo procesuose Sąjungos lygiu, pavyzdžiui, dalyvauja konsultacinėse grupėse, ir tokiu būdu prisideda prie konkrečių Programos tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(20)

nevyriausybinės įstaigos ir sveikatos srities suinteresuotieji subjektai, visų pirma pacientų organizacijos ir sveikatos priežiūros specialistų asociacijos, atlieka svarbų vaidmenį teikiant Komisijai Programai įgyvendinti būtiną informaciją ir rekomendacijas. Tą darant turėtų būti galimybė jiems reikalautų įnašų iš Programos, kurių reikia jų veikimui. Todėl Programa turėtų būti prieinama nevyriausybinėms įstaigoms ir visuomenės sveikatos srityje dirbančioms pacientų organizacijoms, kurios iš tikrųjų atlieka vaidmenį pilietinio dialogo procesuose Sąjungos lygiu, pavyzdžiui, dalyvauja konsultacinėse grupėse, ir tokiu būdu prisideda prie konkrečių Programos tikslų įgyvendinimo;

| (21) | vykdant Programą turėtų būti skatinama sinergija kartu vengiant šios ir kitų atitinkamų Sąjungos programų ir veiksmų dubliavimo, atitinkamais atvejais skatinant iš mokslinių tyrimų sveikatos priežiūros sektoriuje atsirandančių novatoriškų atradimų įsisavinimą. Turėtų būti tinkamai naudojamasi ir kitais Sąjungos fondais bei programomis, visų pirma Bendrąja mokslinių tyrimų ir inovacijų programa 2014–2020 m. („Horizontas 2020“), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (10), ir jos rezultatais, struktūriniais fondais, Užimtumo ir socialinių inovacijų programa, įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1296/2013 (11), Europos Sąjungos solidarumo fondu, įsteigtu Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2012/2002 (12),
  Sąjungos darbuotojų sveikatos ir saugos strategija (2007–2012 m.), Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1287/2013 (13), Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1293/2013 (14), Vartotojų programa, Teisingumo programa, įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1382/2013 (15), „Kasdienį gyvenimą palengvinančia bendrąja programa“, Švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa („Erasmus+“), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1288/2013 (16), Europos statistikos programa, įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 99/2013 (17), ir Europos inovacijų partneryste vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje, atsižvelgiant į jų atitinkamą veiksmų sritį; |
| --- | --- |

(21)

vykdant Programą turėtų būti skatinama sinergija kartu vengiant šios ir kitų atitinkamų Sąjungos programų ir veiksmų dubliavimo, atitinkamais atvejais skatinant iš mokslinių tyrimų sveikatos priežiūros sektoriuje atsirandančių novatoriškų atradimų įsisavinimą. Turėtų būti tinkamai naudojamasi ir kitais Sąjungos fondais bei programomis, visų pirma Bendrąja mokslinių tyrimų ir inovacijų programa 2014–2020 m. („Horizontas 2020“), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (10), ir jos rezultatais, struktūriniais fondais, Užimtumo ir socialinių inovacijų programa, įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1296/2013 (11), Europos Sąjungos solidarumo fondu, įsteigtu Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2012/2002 (12),

Sąjungos darbuotojų sveikatos ir saugos strategija (2007–2012 m.), Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1287/2013 (13), Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1293/2013 (14), Vartotojų programa, Teisingumo programa, įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1382/2013 (15), „Kasdienį gyvenimą palengvinančia bendrąja programa“, Švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa („Erasmus+“), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1288/2013 (16), Europos statistikos programa, įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 99/2013 (17), ir Europos inovacijų partneryste vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje, atsižvelgiant į jų atitinkamą veiksmų sritį;

| (22) | remiantis SESV 168 straipsnio 3 dalimi, Sąjunga ir valstybės narės turi skatinti bendradarbiavimą visuomenės sveikatos srityje su trečiosiomis šalimis ir kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis. Todėl Programoje turėtų būti leidžiama dalyvauti trečiosioms šalims, ypač stojančiosioms šalims, šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms, gaunančioms paramą iš pasirengimo narystei strategijos lėšų, Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) / Europos ekonominės erdvės (EEE) šalims, kaimyninėms šalims ir šalims, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika (EKP), ir kitoms šalims atitinkamuose dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose nustatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

(22)

remiantis SESV 168 straipsnio 3 dalimi, Sąjunga ir valstybės narės turi skatinti bendradarbiavimą visuomenės sveikatos srityje su trečiosiomis šalimis ir kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis. Todėl Programoje turėtų būti leidžiama dalyvauti trečiosioms šalims, ypač stojančiosioms šalims, šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms, gaunančioms paramą iš pasirengimo narystei strategijos lėšų, Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) / Europos ekonominės erdvės (EEE) šalims, kaimyninėms šalims ir šalims, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika (EKP), ir kitoms šalims atitinkamuose dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose nustatytomis sąlygomis;

| (23) | reikėtų sudaryti palankesnes sąlygas atitinkamiems ryšiams su Programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis, kad būtų galima padėti siekti Programos tikslų, atsižvelgiant į visus atitinkamus tų šalių ir Sąjungos susitarimus. Tuo tikslu Sąjunga galėtų organizuoti sveikatos srities renginius arba trečiosios šalys galėtų imtis veiklos, kuria būtų papildomi pagal Programą finansuojami veiksmai bendro intereso srityse, tačiau finansinė parama pagal Programą neturėtų būti teikiama; |
| --- | --- |

(23)

reikėtų sudaryti palankesnes sąlygas atitinkamiems ryšiams su Programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis, kad būtų galima padėti siekti Programos tikslų, atsižvelgiant į visus atitinkamus tų šalių ir Sąjungos susitarimus. Tuo tikslu Sąjunga galėtų organizuoti sveikatos srities renginius arba trečiosios šalys galėtų imtis veiklos, kuria būtų papildomi pagal Programą finansuojami veiksmai bendro intereso srityse, tačiau finansinė parama pagal Programą neturėtų būti teikiama;

| (24) | siekiant kuo labiau padidinti veiksmų Sąjungos ir tarptautiniu lygiu rezultatyvumą bei efektyvumą ir siekiant įgyvendinti Programą, turėtų būti plėtojamas bendradarbiavimas su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Jungtinėmis Tautomis ir jų specializuotomis agentūromis, visų pirma PSO, taip pat su Europos Taryba ir EBPO; |
| --- | --- |

(24)

siekiant kuo labiau padidinti veiksmų Sąjungos ir tarptautiniu lygiu rezultatyvumą bei efektyvumą ir siekiant įgyvendinti Programą, turėtų būti plėtojamas bendradarbiavimas su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Jungtinėmis Tautomis ir jų specializuotomis agentūromis, visų pirma PSO, taip pat su Europos Taryba ir EBPO;

| (25) | Programa turėtų būti vykdoma septynerių metų laikotarpiu siekiant suvienodinti jos ir daugiametės finansinės programos trukmę, kaip nustatyta Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (18). Šiame reglamente visam Programos laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris turi būti svarbiausias orientacinis dydis Europos Parlamentui ir Tarybai kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (19) 17 punkte; |
| --- | --- |

(25)

Programa turėtų būti vykdoma septynerių metų laikotarpiu siekiant suvienodinti jos ir daugiametės finansinės programos trukmę, kaip nustatyta Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (18). Šiame reglamente visam Programos laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris turi būti svarbiausias orientacinis dydis Europos Parlamentui ir Tarybai kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (19) 17 punkte;

| (26) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (20) 54 straipsnį šiuo reglamentu nustatomas Programos veiksmų ir įgyvendinimo teisinis pagrindas; |
| --- | --- |

(26)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (20) 54 straipsnį šiuo reglamentu nustatomas Programos veiksmų ir įgyvendinimo teisinis pagrindas;

| (27) | siekiant užtikrinti pagal Programą teikiamos įstaigų veikimui skirtos finansinės paramos tęstinumą Komisija turėtų turėti galimybę 2014 m. metinėje darbo programoje nuspręsti, kad išlaidos, kurios yra tiesiogiai susijusios su remiamų veiksmų įgyvendinimu, atitinka finansavimo reikalavimus, net jei šių išlaidų paramos gavėjas turėjo prieš pateikdamas finansavimo paraišką; |
| --- | --- |

(27)

siekiant užtikrinti pagal Programą teikiamos įstaigų veikimui skirtos finansinės paramos tęstinumą Komisija turėtų turėti galimybę 2014 m. metinėje darbo programoje nuspręsti, kad išlaidos, kurios yra tiesiogiai susijusios su remiamų veiksmų įgyvendinimu, atitinka finansavimo reikalavimus, net jei šių išlaidų paramos gavėjas turėjo prieš pateikdamas finansavimo paraišką;

| (28) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas nustatant metines darbo programas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (21); |
| --- | --- |

(28)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas nustatant metines darbo programas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (21);

| (29) | Programa turėtų būti įgyvendinama visapusiškai laikantis skaidrumo principo. Visu Programos įgyvendinimo laikotarpiu biudžeto ištekliai turėtų būti subalansuotai paskirstyti įvairiems Programos tikslams, atsižvelgiant į galimą naudą sveikatingumo skatinimui. Turėtų būti atrinkti ir pagal Programą finansuojami atitinkami veiksmai, kuriais būtų siekiama konkrečių Programos tikslų ir kurie turėtų aiškios Sąjungos pridėtinės vertės. Laikantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, metinėse darbo programose visų pirma turėtų būti nustatyti potencialiems paramos gavėjams taikomi pagrindiniai atrankos kriterijai siekiant užtikrinti, kad paramos gavėjai turėtų finansinių ir veiklos pajėgumų imtis pagal Programą finansuojamų veiksmų ir prireikus pateiktų būtinų savo nepriklausomumo įrodymų; |
| --- | --- |

(29)

Programa turėtų būti įgyvendinama visapusiškai laikantis skaidrumo principo. Visu Programos įgyvendinimo laikotarpiu biudžeto ištekliai turėtų būti subalansuotai paskirstyti įvairiems Programos tikslams, atsižvelgiant į galimą naudą sveikatingumo skatinimui. Turėtų būti atrinkti ir pagal Programą finansuojami atitinkami veiksmai, kuriais būtų siekiama konkrečių Programos tikslų ir kurie turėtų aiškios Sąjungos pridėtinės vertės. Laikantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, metinėse darbo programose visų pirma turėtų būti nustatyti potencialiems paramos gavėjams taikomi pagrindiniai atrankos kriterijai siekiant užtikrinti, kad paramos gavėjai turėtų finansinių ir veiklos pajėgumų imtis pagal Programą finansuojamų veiksmų ir prireikus pateiktų būtinų savo nepriklausomumo įrodymų;

| (30) | Programos vertė ir poveikis turėtų būti reguliariai stebimi ir vertinami. Vertinant Programą turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad jos tikslams įvykdyti gali prireikti daugiau laiko, nei trunka pati Programa. Programos įgyvendinimo laikotarpio viduryje, bet ne vėliau kaip 2017 m. birželio 30 d., turėtų būti parengta laikotarpio vidurio įvertinimo ataskaita, kurioje būtų įvertinta Programos teminių prioritetų įgyvendinimo dabartinė padėtis; |
| --- | --- |

(30)

Programos vertė ir poveikis turėtų būti reguliariai stebimi ir vertinami. Vertinant Programą turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad jos tikslams įvykdyti gali prireikti daugiau laiko, nei trunka pati Programa. Programos įgyvendinimo laikotarpio viduryje, bet ne vėliau kaip 2017 m. birželio 30 d., turėtų būti parengta laikotarpio vidurio įvertinimo ataskaita, kurioje būtų įvertinta Programos teminių prioritetų įgyvendinimo dabartinė padėtis;

| (31) | siekiant, kad įgyvendinant Programą būtų visiškai pasinaudota laikotarpio vidurio įvertinimo ataskaitoje dėl jos įgyvendinimo nustatytais faktais ir sudarytos sąlygos padaryti jos tikslams pasiekti būtinus galimus patikslinimus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šiame reglamente nustatytų teminių prioritetų išbraukimo arba naujų teminių prioritetų įrašymo į šį reglamentą; Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(31)

siekiant, kad įgyvendinant Programą būtų visiškai pasinaudota laikotarpio vidurio įvertinimo ataskaitoje dėl jos įgyvendinimo nustatytais faktais ir sudarytos sąlygos padaryti jos tikslams pasiekti būtinus galimus patikslinimus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šiame reglamente nustatytų teminių prioritetų išbraukimo arba naujų teminių prioritetų įrašymo į šį reglamentą; Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (32) | nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimas yra būtinas dalijantis informacija su galimais pareiškėjais, kad būtų užtikrintas lygiateisis dalyvavimas Programoje, ir žiniomis, įgytomis bendradarbiaujant pagal Programą su įvairiais nacionaliniais sveikatos priežiūros sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais. Todėl valstybės narės turėtų paskirti nacionalinius ryšių punktus, kad ta veikla būtų remiama; |
| --- | --- |

(32)

nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimas yra būtinas dalijantis informacija su galimais pareiškėjais, kad būtų užtikrintas lygiateisis dalyvavimas Programoje, ir žiniomis, įgytomis bendradarbiaujant pagal Programą su įvairiais nacionaliniais sveikatos priežiūros sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais. Todėl valstybės narės turėtų paskirti nacionalinius ryšių punktus, kad ta veikla būtų remiama;

| (33) | taikydama šį reglamentą Komisija turėtų konsultuotis su atitinkamais ekspertais, įskaitant nacionalinius ryšių punktus; |
| --- | --- |

(33)

taikydama šį reglamentą Komisija turėtų konsultuotis su atitinkamais ekspertais, įskaitant nacionalinius ryšių punktus;

| (34) | Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti saugomi per visą išlaidų ciklą taikant proporcingas priemones, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą, o atitinkamais atvejais – sankcijas; |
| --- | --- |

(34)

Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti saugomi per visą išlaidų ciklą taikant proporcingas priemones, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą, o atitinkamais atvejais – sankcijas;

| (35) | turėtų būti užtikrintas perėjimo nuo ankstesnės programos prie Programos procesas, visų pirma tęsiamas daugiamečių jos valdymo priemonių, pavyzdžiui, techninės ir administracinės pagalbos finansavimo, taikymas. Nuo 2021 m. sausio 1 d. techninei ir administracinei pagalbai skirti asignavimai prireikus turėtų apimti išlaidas, susijusias su veiksmų, kurie iki 2020 m. pabaigos dar nebuvo užbaigti įgyvendinti, valdymu; |
| --- | --- |

(35)

turėtų būti užtikrintas perėjimo nuo ankstesnės programos prie Programos procesas, visų pirma tęsiamas daugiamečių jos valdymo priemonių, pavyzdžiui, techninės ir administracinės pagalbos finansavimo, taikymas. Nuo 2021 m. sausio 1 d. techninei ir administracinei pagalbai skirti asignavimai prireikus turėtų apimti išlaidas, susijusias su veiksmų, kurie iki 2020 m. pabaigos dar nebuvo užbaigti įgyvendinti, valdymu;

| (36) | kadangi šio reglamento bendrųjų tikslų, t. y. papildyti ir remti valstybių narių politiką bei suteikti joms papildomos vertės, gerinti Sąjungos gyventojų sveikatą ir mažinti sveikatos priežiūros skirtumus skatinant sveikatingumą, inovacijas sveikatos srityje, didinant sveikatos priežiūros sistemų tvarumą ir saugant Sąjungos piliečius nuo didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl šio reglamento masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(36)

kadangi šio reglamento bendrųjų tikslų, t. y. papildyti ir remti valstybių narių politiką bei suteikti joms papildomos vertės, gerinti Sąjungos gyventojų sveikatą ir mažinti sveikatos priežiūros skirtumus skatinant sveikatingumą, inovacijas sveikatos srityje, didinant sveikatos priežiūros sistemų tvarumą ir saugant Sąjungos piliečius nuo didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl šio reglamento masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (37) | šiuo reglamentu pakeičiamas Sprendimas Nr. 1350/2007/EB. Todėl tas sprendimas turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(37)

šiuo reglamentu pakeičiamas Sprendimas Nr. 1350/2007/EB. Todėl tas sprendimas turėtų būti panaikintas;

| (38) | tikslinga užtikrinti, kad būtų sklandžiai ir nenutrūkstamai pereita nuo ankstesnės programos sveikatos srityje (2008–2013 m.) prie Programos įgyvendinimo, ir Programos trukmę suderinti su Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013. Todėl Programa turėtų būti pradėta įgyvendinti nuo 2014 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(38)

tikslinga užtikrinti, kad būtų sklandžiai ir nenutrūkstamai pereita nuo ankstesnės programos sveikatos srityje (2008–2013 m.) prie Programos įgyvendinimo, ir Programos trukmę suderinti su Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013. Todėl Programa turėtų būti pradėta įgyvendinti nuo 2014 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Programos nustatymas

Šiuo reglamentu nustatoma trečioji daugiametė Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. (toliau – Programa).

2 straipsnis

Bendrieji tikslai

Bendrieji Programos tikslai – papildyti ir remti valstybių narių politiką, gerinti Sąjungos piliečių sveikatą ir mažinti sveikatos priežiūros skirtumus skatinant sveikatingumą, inovacijas sveikatos srityje, didinant sveikatos priežiūros sistemų tvarumą ir saugant Sąjungos piliečius nuo didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai, ir suteikti šiai politikai pridėtinės vertės.

II   SKYRIUS

TIKSLAI IR VEIKSMAI

3 straipsnis

Konkretūs tikslai ir rodikliai

2 straipsnyje nurodytų bendrųjų tikslų siekiama įgyvendinant šiuos konkrečius tikslus:

| 1) | siekiant skatinti sveikatingumą, užkirsti kelią ligoms ir propaguoti sveikos gyvensenos skatinimo aplinką – nustatyti, skleisti ir skatinti įrodymais grindžiamos gerosios praktikos įsisavinimą taikant ekonomiškai efektyvias sveikatingumo ir ligų prevencijos skatinimo priemones, visų pirma atkreipiant dėmesį į pagrindinius su gyvenimo būdu susijusius rizikos veiksnius, daug dėmesio skiriant Sąjungos pridėtinei vertei.
  Šio tikslo įgyvendinimas vertinamas visų pirma atsižvelgiant į tai, kiek išaugo valstybių narių, kurios dalyvauja skatinant sveikatingumą ir vykdant ligų prevenciją naudodamosi įrodymais grindžiama gerąja praktika ir pasitelkdamos priemones ir veiksmus, kurių imamasi atitinkamu valstybių narių lygiu, skaičius. |
| --- | --- |

1)

siekiant skatinti sveikatingumą, užkirsti kelią ligoms ir propaguoti sveikos gyvensenos skatinimo aplinką – nustatyti, skleisti ir skatinti įrodymais grindžiamos gerosios praktikos įsisavinimą taikant ekonomiškai efektyvias sveikatingumo ir ligų prevencijos skatinimo priemones, visų pirma atkreipiant dėmesį į pagrindinius su gyvenimo būdu susijusius rizikos veiksnius, daug dėmesio skiriant Sąjungos pridėtinei vertei.

Šio tikslo įgyvendinimas vertinamas visų pirma atsižvelgiant į tai, kiek išaugo valstybių narių, kurios dalyvauja skatinant sveikatingumą ir vykdant ligų prevenciją naudodamosi įrodymais grindžiama gerąja praktika ir pasitelkdamos priemones ir veiksmus, kurių imamasi atitinkamu valstybių narių lygiu, skaičius.

| 2) | Siekiant apsaugoti Sąjungos piliečius nuo didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai – nustatyti ir parengti geresnės parengties ekstremaliosioms sveikatos srities situacijoms ir veiksmų koordinavimo esant tokioms situacijoms nuoseklius metodus ir skatinti juos įgyvendinti.
  Šio tikslo įgyvendinimas vertinamas visų pirma atsižvelgiant į tai, kiek išaugo valstybių narių, kurios tuos nuoseklius metodus naudoja projektuodamos savo parengties planus, skaičius. |
| --- | --- |

2)

Siekiant apsaugoti Sąjungos piliečius nuo didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai – nustatyti ir parengti geresnės parengties ekstremaliosioms sveikatos srities situacijoms ir veiksmų koordinavimo esant tokioms situacijoms nuoseklius metodus ir skatinti juos įgyvendinti.

Šio tikslo įgyvendinimas vertinamas visų pirma atsižvelgiant į tai, kiek išaugo valstybių narių, kurios tuos nuoseklius metodus naudoja projektuodamos savo parengties planus, skaičius.

| 3) | Siekiant remti gebėjimų stiprinimą visuomenės sveikatos srityje ir prisidėti prie novatoriškų, veiksmingų bei tvarių sveikatos priežiūros sistemų kūrimo – nustatyti ir parengti priemones ir mechanizmus Sąjungos lygiu, kad būtų galima spręsti žmogiškųjų bei finansinių išteklių trūkumo problemą ir sudaryti palankesnes sąlygas savanoriškai įsisavinti inovacijas visuomenės sveikatos srities intervencinių priemonių ir prevencijos strategijų srityje.
  Šio tikslo įgyvendinimas vertinamas visų pirma atsižvelgiant į tai, kiek išaugo pateiktų rekomendacijų ir valstybių narių, naudojančių priemones ir mechanizmus, kurie buvo nustatyti siekiant prisidėti prie veiksmingų jų sveikatos priežiūros sistemų taikymo rezultatų, skaičius. |
| --- | --- |

3)

Siekiant remti gebėjimų stiprinimą visuomenės sveikatos srityje ir prisidėti prie novatoriškų, veiksmingų bei tvarių sveikatos priežiūros sistemų kūrimo – nustatyti ir parengti priemones ir mechanizmus Sąjungos lygiu, kad būtų galima spręsti žmogiškųjų bei finansinių išteklių trūkumo problemą ir sudaryti palankesnes sąlygas savanoriškai įsisavinti inovacijas visuomenės sveikatos srities intervencinių priemonių ir prevencijos strategijų srityje.

Šio tikslo įgyvendinimas vertinamas visų pirma atsižvelgiant į tai, kiek išaugo pateiktų rekomendacijų ir valstybių narių, naudojančių priemones ir mechanizmus, kurie buvo nustatyti siekiant prisidėti prie veiksmingų jų sveikatos priežiūros sistemų taikymo rezultatų, skaičius.

| 4) | Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas Sąjungos piliečiams naudotis geresne ir saugesne sveikatos priežiūra – gerinti galimybes gauti medicininių žinių ir informacijos, susijusių su specialiomis būklėmis ne tik savo šalyse, sudaryti palankesnes sąlygas pasinaudoti mokslinių tyrimų rezultatais ir parengti sveikatos priežiūros kokybės ir pacientų saugos gerinimo priemones, pasitelkiant, inter alia, veiksmus, kuriais būtų prisidedama prie sveikatos raštingumo gerinimo.
  Šio tikslo įgyvendinimas vertinamas visų pirma atsižvelgiant į tai, kiek išaugo Europos referencijos centrų tinklų, įsteigtų pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/24/ES (22) (toliau – Europos referencijos centrų tinklai), sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir specializuotų centrų, kurie prisijungia prie Europos referencijos centrų tinklų, ir valstybių narių, kurios naudojasi parengtomis priemonėmis, skaičius. |
| --- | --- |

4)

Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas Sąjungos piliečiams naudotis geresne ir saugesne sveikatos priežiūra – gerinti galimybes gauti medicininių žinių ir informacijos, susijusių su specialiomis būklėmis ne tik savo šalyse, sudaryti palankesnes sąlygas pasinaudoti mokslinių tyrimų rezultatais ir parengti sveikatos priežiūros kokybės ir pacientų saugos gerinimo priemones, pasitelkiant, inter alia, veiksmus, kuriais būtų prisidedama prie sveikatos raštingumo gerinimo.

Šio tikslo įgyvendinimas vertinamas visų pirma atsižvelgiant į tai, kiek išaugo Europos referencijos centrų tinklų, įsteigtų pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/24/ES (22) (toliau – Europos referencijos centrų tinklai), sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir specializuotų centrų, kurie prisijungia prie Europos referencijos centrų tinklų, ir valstybių narių, kurios naudojasi parengtomis priemonėmis, skaičius.

4 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys veiksmai

Programos konkretūs tikslai pasiekiami vykdant veiksmus laikantis I priede išvardytų ir pagal 11 straipsnyje nurodytas metines darbo programas įgyvendinamų teminių prioritetų.

III   SKYRIUS

FINANSINĖS NUOSTATOS

5 straipsnis

Finansavimas

Programos įgyvendinimui laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. nustatomas 449 394 000 EUR finansinis paketas dabartinėmis kainomis.

Metinius asignavimus tvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, neviršydami daugiametės finansinės programos ribų.

6 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas

Atsižvelgiant į išlaidas, Programoje leidžiama dalyvauti trečiosioms šalims, visų pirma:

| a) | stojančiosioms šalims, šalims kandidatėms ir potencialioms kandidatėms, gaunančioms paramą iš pasirengimo narystei strategijos lėšų, laikantis jų dalyvavimo Sąjungos programose bendrųjų principų ir bendrųjų sąlygų, nustatytų atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose, Asociacijos tarybos sprendimuose ar panašiuose susitarimuose; |
| --- | --- |

a)

stojančiosioms šalims, šalims kandidatėms ir potencialioms kandidatėms, gaunančioms paramą iš pasirengimo narystei strategijos lėšų, laikantis jų dalyvavimo Sąjungos programose bendrųjų principų ir bendrųjų sąlygų, nustatytų atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose, Asociacijos tarybos sprendimuose ar panašiuose susitarimuose;

| b) | ELPA/EEE šalims, laikantis EEE susitarime nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

b)

ELPA/EEE šalims, laikantis EEE susitarime nustatytų sąlygų;

| c) | kaimyninėms šalims ir šalims, kurioms taikoma EKP, laikantis atitinkamame dvišaliame ar daugiašaliame susitarime nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

c)

kaimyninėms šalims ir šalims, kurioms taikoma EKP, laikantis atitinkamame dvišaliame ar daugiašaliame susitarime nustatytų sąlygų;

| d) | kitoms šalims, laikantis atitinkamame dvišaliame ar daugiašaliame susitarime nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

d)

kitoms šalims, laikantis atitinkamame dvišaliame ar daugiašaliame susitarime nustatytų sąlygų.

7 straipsnis

Intervencijos rūšys

1.   Pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 Sąjungos finansiniai įnašai teikiami dotacijų, viešųjų pirkimų arba bet kuria kita intervencinių priemonių, reikalingų siekiant Programos tikslų, forma.

2.   Dotacijos gali būti skiriamos siekiant finansuoti:

| a) | aiškios Sąjungos pridėtinės vertės turinčius veiksmus, kuriuos bendrai finansuoja kompetentingos valdžios institucijos, atsakingos už sveikatos sritį valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse, dalyvaujančiose Programoje pagal 6 straipsnį, arba tų kompetentingų valdžios institucijų įgaliotos pavieniui veikiančios arba į tinklus susijungusios viešojo sektoriaus įstaigos ir nevyriausybinės įstaigos, kaip nurodyta 8 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

a)

aiškios Sąjungos pridėtinės vertės turinčius veiksmus, kuriuos bendrai finansuoja kompetentingos valdžios institucijos, atsakingos už sveikatos sritį valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse, dalyvaujančiose Programoje pagal 6 straipsnį, arba tų kompetentingų valdžios institucijų įgaliotos pavieniui veikiančios arba į tinklus susijungusios viešojo sektoriaus įstaigos ir nevyriausybinės įstaigos, kaip nurodyta 8 straipsnio 1 dalyje;

| b) | aiškios Sąjungos pridėtinės vertės turinčius veiksmus, kurie yra aiškiai numatyti ir tinkamai pagrįsti daugiametėse darbo programose, kurias bendrai finansuoja kitos viešojo sektoriaus, nevyriausybinės ar privačios įstaigos, kaip nurodyta 8 straipsnio 1 dalyje, įskaitant sveikatos srityje veikiančias tarptautines organizacijas; pastaruoju atveju atitinkamais atvejais netaikomas išankstinis kvietimas teikti pasiūlymus; |
| --- | --- |

b)

aiškios Sąjungos pridėtinės vertės turinčius veiksmus, kurie yra aiškiai numatyti ir tinkamai pagrįsti daugiametėse darbo programose, kurias bendrai finansuoja kitos viešojo sektoriaus, nevyriausybinės ar privačios įstaigos, kaip nurodyta 8 straipsnio 1 dalyje, įskaitant sveikatos srityje veikiančias tarptautines organizacijas; pastaruoju atveju atitinkamais atvejais netaikomas išankstinis kvietimas teikti pasiūlymus;

| c) | 8 straipsnio 2 dalyje nurodytų nevyriausybinių įstaigų veiklą, kai siekiant vieno ar kelių konkrečių Programos tikslų būtina finansinė parama. |
| --- | --- |

c)

8 straipsnio 2 dalyje nurodytų nevyriausybinių įstaigų veiklą, kai siekiant vieno ar kelių konkrečių Programos tikslų būtina finansinė parama.

3.   Sąjungos mokamos dotacijos neviršija 60 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, susijusių su veiksmu, kuriuo siekiama Programos tikslo, arba nevyriausybinės įstaigos veikla. Ypač didelės naudos atvejais Sąjungos įnašas gali būti iki 80 % reikalavimus atitinkančių išlaidų.

2 dalies a punkte nurodytų veiksmų atveju laikoma, kad gaunama ypač didelė nauda, inter alia, tais atvejais, kai:

| a) | bent 30 % siūlomam veiksmui skirtų biudžeto lėšų skiriama valstybėms narėms, kurių vienam gyventojui tenkančios BNP yra mažesnės nei 90 % Sąjungos vidurkio; ir |
| --- | --- |

a)

bent 30 % siūlomam veiksmui skirtų biudžeto lėšų skiriama valstybėms narėms, kurių vienam gyventojui tenkančios BNP yra mažesnės nei 90 % Sąjungos vidurkio; ir

| b) | vykdant veiksmą dalyvauja bent keturiolikos dalyvaujančių šalių įstaigos, tarp kurių yra bent keturios šalys, kuriose vienam gyventojui tenkančios BNP yra mažesnės nei 90 % Sąjungos vidurkio. |
| --- | --- |

b)

vykdant veiksmą dalyvauja bent keturiolikos dalyvaujančių šalių įstaigos, tarp kurių yra bent keturios šalys, kuriose vienam gyventojui tenkančios BNP yra mažesnės nei 90 % Sąjungos vidurkio.

4.   Nukrypstant nuo Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 130 straipsnio 2 dalies, tinkamai pagrįstais atvejais Komisija 2014 m. metinėje darbo programoje gali nuspręsti, kad išlaidos, kurios yra tiesiogiai susijusios su remiamų veiksmų įgyvendinimu, atitinka finansavimo reikalavimus nuo 2014 m. sausio 1 d., net jei šių išlaidų paramos gavėjas turėjo prieš pateikdamas paraišką dėl dotacijos.

8 straipsnis

Dotacijų reikalavimus atitinkantys paramos gavėjai

1.   Dotacijos, skirtos 7 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodytiems veiksmams finansuoti, gali būti skiriamos teisiškai įsteigtoms organizacijoms, valdžios institucijoms, viešojo sektoriaus įstaigoms, visų pirma mokslinių tyrimų ir sveikatos įstaigoms, universitetams ir aukštojo mokslo įstaigoms.

2.   Dotacijos, skirtos 7 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytų įstaigų veiklai finansuoti, gali būti skiriamos įstaigoms, atitinkančioms visus šiuos kriterijus:

| a) | jos yra nevyriausybinės, pelno nesiekiančios ir nepriklausomos nuo pramonės, komercinių, verslo ar kitų konfliktinių interesų; |
| --- | --- |

a)

jos yra nevyriausybinės, pelno nesiekiančios ir nepriklausomos nuo pramonės, komercinių, verslo ar kitų konfliktinių interesų;

| b) | jos dirba visuomenės sveikatos srityje, atlieka faktinį vaidmenį dialogo su visuomene procesuose Sąjungos lygiu ir siekia bent vieno iš Programos konkrečių tikslų; |
| --- | --- |

b)

jos dirba visuomenės sveikatos srityje, atlieka faktinį vaidmenį dialogo su visuomene procesuose Sąjungos lygiu ir siekia bent vieno iš Programos konkrečių tikslų;

| c) | jos veikia Sąjungos lygiu bent pusėje valstybių narių ir jų geografinė aprėptis Sąjungos mastu yra subalansuota. |
| --- | --- |

c)

jos veikia Sąjungos lygiu bent pusėje valstybių narių ir jų geografinė aprėptis Sąjungos mastu yra subalansuota.

9 straipsnis

Administracinė ir techninė pagalba

Programos finansinis paketas taip pat gali būti naudojamas padengti išlaidoms, susijusioms su parengiamaisiais, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiksmais, kurie yra tiesiogiai būtini Programos valdymui ir jos uždavinių įgyvendinimui, visų pirma tyrimais, susitikimais, informavimo ir ryšių veikla, įskaitant institucinę komunikaciją apie politinius Sąjungos prioritetus, tiek, kiek jie susiję su bendrais Programos tikslais, išlaidoms, susijusioms su IT tinklais, skirtais keistis informacija, taip pat visoms kitoms techninės ir administracinės pagalbos išlaidoms, Komisijos patiriamoms valdant Programą, padengti.

IV   SKYRIUS

ĮGYVENDINIMAS

10 straipsnis

Įgyvendinimo metodai

Komisija atsako už Programos įgyvendinimą laikantis Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nustatytų valdymo būdų.

11 straipsnis

Metinės darbo programos

1.   Komisija įgyvendina Programą sudarydama metines darbo programas pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir šio reglamento II priede nustatytus kriterijus.

2.   Komisija įgyvendinimo aktais priima metines darbo programas, kuriose visų pirma nustatomi veiksmai, kurie turi būti vykdomi, įskaitant orientacinę finansinių išteklių asignavimų sumą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 17 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.   Įgyvendindama Programą Komisija kartu su valstybėmis narėmis užtikrina, kad būtų laikomasi visų atitinkamų teisinių nuostatų dėl asmens duomenų apsaugos ir prireikus būtų įdiegti tokių duomenų slaptumo bei saugumo užtikrinimo mechanizmai.

12 straipsnis

Suderinamumas ir papildomumas su kitų sričių politika

Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina bendrą Programos suderinamumą su Sąjungos, įskaitant atitinkamų jos agentūrų, kitų sričių politika, priemonėmis bei veiksmais ir jų papildomumą.

13 straipsnis

Rezultatų stebėsena, vertinimas ir sklaida

1.   Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, stebi Programos veiksmų įgyvendinimą atsižvelgdama į jos tikslus ir rodiklius, įskaitant turimą informaciją apie su klimatu susijusias išlaidas. Ji apie tai teikia ataskaitas 17 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui ir nuolat informuoja Europos Parlamentą bei Tarybą.

2.   Komisijos prašymu valstybės narės pateikia jai turimą informaciją apie Programos įgyvendinimą ir poveikį. Tokie prašymai pateikti informaciją turi būti proporcingi ir jais turi būti vengiama bereikalingai didinti valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą.

3.   Įpusėjus Programos įgyvendinimo laikotarpiui, bet ne vėliau kaip 2017 m. birželio 30 d. Komisija parengia ir Europos Parlamentui bei Tarybai pateikia laikotarpio vidurio įvertinimo ataskaitą dėl pasiektų Programos tikslų, I priede nustatytų teminių prioritetų įgyvendinimo dabartinės padėties, išteklių naudojimo efektyvumo ir dėl Programos įgyvendinimo gautos Sąjungos pridėtinės vertės, kad būtų galima priimti sprendimą dėl jos teminių prioritetų atnaujinimo, pakeitimo ar sustabdymo. Laikotarpio vidurio įvertinimo ataskaitoje taip pat apsvarstomos supaprastinimo galimybės, Programos vidinis ir išorinis nuoseklumas, tolesnis visų tikslų aktualumas, taip pat veiksmų nauda siekiant SESV 168 straipsnyje nustatytų tikslų. Joje atsižvelgiama į ankstesnės programos ilgalaikio poveikio įvertinimo rezultatus.

Laikotarpio vidurio įvertinimo ataskaitoje Komisija visų pirma nurodo šiuos aspektus:

| a) | jei neįmanoma įvykdyti ar pasiekti vieno arba kelių I priede išvardytų teminių prioritetų laikantis Programos tikslų ir per likusį jos įgyvendinimo laikotarpį; |
| --- | --- |

a)

jei neįmanoma įvykdyti ar pasiekti vieno arba kelių I priede išvardytų teminių prioritetų laikantis Programos tikslų ir per likusį jos įgyvendinimo laikotarpį;

| b) | tai, ar atliekant įvertinimą buvo nustatytas vienas arba keli konkretūs ir svarbūs teminiai prioritetai, kurie nėra išvardyti I priede, bet kurių prireikė, kad būtų pasiekti Programos bendrieji ir konkretūs tikslai; |
| --- | --- |

b)

tai, ar atliekant įvertinimą buvo nustatytas vienas arba keli konkretūs ir svarbūs teminiai prioritetai, kurie nėra išvardyti I priede, bet kurių prireikė, kad būtų pasiekti Programos bendrieji ir konkretūs tikslai;

| c) | a ir b punktuose nurodytų išvadų priežastis. |
| --- | --- |

c)

a ir b punktuose nurodytų išvadų priežastis.

Programos ilgalaikis poveikis ir jos poveikio tvarumas įvertinami siekiant priimti sprendimą dėl galimo vėlesnės programos atnaujinimo, pakeitimo arba sustabdymo.

4.   Komisija viešai paskelbia veiksmų, kurių buvo imtasi pagal šį reglamentą, rezultatus ir užtikrina, kad jie būtų plačiai paskleisti, siekiant prisidėti prie sveikatos Sąjungoje gerinimo.

14 straipsnis

Tolesnė veikla, susijusi su laikotarpio vidurio įvertinimo ataskaita

1.   Kai laikotarpio vidurio įvertinimo ataskaitoje nustatoma, kad vadovaujantis Programos tikslais ir per jos įgyvendinimo laikotarpį negalima įgyvendinti ar pasiekti vieno ar daugiau teminių prioritetų, Komisijai pagal 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai iki 2017 m. rugpjūčio 31 d. priimti deleguotuosius aktus dėl atitinkamo teminio prioriteto ar atitinkamų prioritetų išbraukimo iš I priedo. Programos įgyvendinimo laikotarpiu pagal 18 straipsnį gali įsigalioti tik vienas deleguotasis aktas, kuriuo išbraukiamas vienas ar daugiau teminių prioritetų.

2.   Kai laikotarpio vidurio įvertinimo ataskaitoje nustatomas vienas ar keli konkretūs ir svarbūs teminiai prioritetai, kurie nėra išvardyti I priede, bet kurių prireikė, kad būtų pasiekti Programos bendrieji ir konkretūs tikslai, Komisijai pagal 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai ne vėliau kaip 2017 m. rugpjūčio 31 d. priimti deleguotuosius aktus dėl atitinkamo teminio prioriteto ar atitinkamų prioritetų įtraukimo į I priedą. Teminį prioritetą turi būti galima pasiekti per Programos įgyvendinimo laikotarpį. Programos įgyvendinimo laikotarpiu pagal 18 straipsnį gali įsigalioti tik vienas deleguotasis aktas, kuriuo įtraukiamas vienas ar daugiau teminių prioritetų.

3.   Bet kuris toks teminių prioritetų išbraukimas ar įtraukimas turi atitikti Programos bendruosius tikslus ir atitinkamus konkrečius tikslus.

15 straipsnis

Nacionaliniai ryšių punktai

Valstybės narės paskiria nacionalinius ryšių punktus, kurie padeda Komisijai propaguoti Programą ir atitinkamais atvejais skleisti Programos rezultatus bei turimą informaciją apie Programos poveikį, kaip nurodyta 13 straipsnio 2 dalyje.

16 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga

1.   Komisija imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir bet kuria kita neteisėta veikla priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, skiriant atgrasomas administracines ir finansines sankcijas.

2.   Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų subsidijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, pagal šį reglamentą gavusių Sąjungos lėšų, dokumentų auditą ir auditą vietoje.

3.   Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali, laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (23) ir Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (24) nuostatų ir juose nustatytų procedūrų, vykdyti tyrimus, įskaitant patikrinimus vietoje ir inspektavimą, siekiant nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos, turinčios neigiamos įtakos Sąjungos finansiniams interesams, susijusiems su pagal šį reglamentą finansuojamais susitarimais dėl dotacijos arba sprendimais ar sutartimis dėl dotacijos.

4.   Nedarant poveikio 1, 2 ir 3 dalims, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, sutartyse, susitarimuose bei sprendimuose dėl dotacijos, sudaromuose ar priimamuose įgyvendinant šį reglamentą, įrašomos nuostatos, kuriomis Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokį auditą ir tyrimus, atsižvelgiant į jų atitinkamą kompetenciją.

V   SKYRIUS

PROCEDŪRINĖS NUOSTATOS

17 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

3.   Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

18 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   14 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami Programos įgyvendinimo laikotarpiui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 14 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 14 straipsnio 1 ir 2 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

VI   SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

19 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Programos finansinio paketo lėšomis taip pat gali būti finansuojamos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, būtinos perėjimo nuo pagal Sprendimą Nr. 1350/2007/EB patvirtintų priemonių prie Programos procesui užtikrinti.

2.   Kad būtų galima valdyti iki 2020 m. gruodžio 31 d. neužbaigtus veiksmus, prireikus asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2020 m. siekiant padengti 9 straipsnyje numatytas išlaidas.

20 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas Nr. 1350/2007/EB panaikinamas nuo 2014 m. sausio 1 d.

21 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2014 m. kovo 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. KOURKOULAS

---

(1)  OL C 143, 2012 5 22, p. 102.

1

(2)  OL C 225, 2012 7 27, p. 223.

2

(3)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2014 m. kovo 11 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1786/2002/EB, patvirtinantis Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003–2008 m.) (OL L 271, 2002 10 9, p. 1).

4

(5)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1350/2007/EB dėl antrosios Bendrijos veiksmų programos sveikatos srityje (2008–2013 m.) (OL L 301, 2007 11 20, p. 3).

5

(6)  Tarybos išvados dėl Europos Sąjungos sveikatos priežiūros sistemų bendrų vertybių ir principų (OL C 146, 2006 6 22, p. 1).

6

(7)  2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB (OL L 293, 2013 11 5, p. 1).

7

(8)  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 851/2004, steigiantis Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą (OL L 142, 2004 4 30, p. 1).

8

(9)  2008 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos sprendimas 2008/721/EB, kuriuo įsteigiamas mokslinių komitetų ir vartotojų saugos, visuomenės sveikatos ir aplinkos ekspertų konsultacinis padalinys ir panaikinamas Sprendimas 2004/210/EB (OL L 241, 2008 9 10, p. 21).

9

(10)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104).

10

(11)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 dėl Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 283/2010/ES, nustatantis Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę Progress (OL L 347, 2013 12 20, p. 238).

11

Progress

(12)  2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą (OL L 311, 2002 11 14, p. 3).

12

(13)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1287/2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 33).

13

(14)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 185).

14

(15)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1382/2013, kuriuo nustatoma Teisingumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (OL L 354, 2013 12 28, p. 73).

15

(16)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 50).

16

(17)  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 99/2013 dėl 2013–2017 m. Europos statistikos programos (OL L 39, 2013 2 9, p. 12).

17

(18)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

18

(19)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

19

(20)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

20

(21)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

21

(22)  2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (OL L 88, 2011 4 4, p. 45).

22

(23)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

23

(24)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

24

---

I PRIEDAS

TEMINIAI PRIORITETAI

1.   Sveikatingumo skatinimas, ligų prevencija ir sveikos gyvensenos skatinimo aplinkos propagavimas, atsižvelgiant į sveikatos aspektų integravimo į visų sričių politiką principą

| 1.1. | Ekonomiškai efektyvios propagavimo ir prevencijos priemonės, kurios atitinka visų pirma Sąjungos strategijas alkoholio bei mitybos problemoms spręsti ir apima veiksmus, kuriais remiamas keitimasis įrodymais grindžiamos gerosios praktikos pavyzdžiais kovos su rizikos veiksniais, kaip antai tabako vartojimu ir pasyviu rūkymu, žalingu alkoholio vartojimu, nesveikos mitybos įpročiais bei fizinio aktyvumo trūkumu, srityse ir kuriomis atsižvelgiama į su visuomenės sveikata susijusius esminių veiksnių aspektus, pavyzdžiui, socialinio ir aplinkos pobūdžio aspektus, akcentuojant Sąjungos pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

1.1.

Ekonomiškai efektyvios propagavimo ir prevencijos priemonės, kurios atitinka visų pirma Sąjungos strategijas alkoholio bei mitybos problemoms spręsti ir apima veiksmus, kuriais remiamas keitimasis įrodymais grindžiamos gerosios praktikos pavyzdžiais kovos su rizikos veiksniais, kaip antai tabako vartojimu ir pasyviu rūkymu, žalingu alkoholio vartojimu, nesveikos mitybos įpročiais bei fizinio aktyvumo trūkumu, srityse ir kuriomis atsižvelgiama į su visuomenės sveikata susijusius esminių veiksnių aspektus, pavyzdžiui, socialinio ir aplinkos pobūdžio aspektus, akcentuojant Sąjungos pridėtinę vertę.

| 1.2. | Priemonės, kuriomis papildomi valstybių narių veiksmai mažinant su narkotikais siejamą žalą sveikatai, įskaitant informavimą ir prevenciją. |
| --- | --- |

1.2.

Priemonės, kuriomis papildomi valstybių narių veiksmai mažinant su narkotikais siejamą žalą sveikatai, įskaitant informavimą ir prevenciją.

| 1.3. | Parama veiksmingam reagavimui į užkrečiamąsias ligas, pavyzdžiui, į ŽIV/AIDS, tuberkuliozę ir hepatitą, nustatant, platinant ir skatinant įrodymais grindžiamos gerosios praktikos įsisavinimą ekonomiškai efektyvios prevencijos, diagnozavimo, gydymo ir priežiūros tikslais. |
| --- | --- |

1.3.

Parama veiksmingam reagavimui į užkrečiamąsias ligas, pavyzdžiui, į ŽIV/AIDS, tuberkuliozę ir hepatitą, nustatant, platinant ir skatinant įrodymais grindžiamos gerosios praktikos įsisavinimą ekonomiškai efektyvios prevencijos, diagnozavimo, gydymo ir priežiūros tikslais.

| 1.4. | Parama bendradarbiavimui ir tinklų kūrimui Sąjungoje, kiek tai susiję su lėtinių ligų, įskaitant vėžį, su asmens amžiumi susijusias ligas bei neurodegeneracines ligas, prevencija ir reagavimo į jas gerinimo srityje, dalijimusi žiniomis, gerosios praktikos pavyzdžiais ir bendrais prevencijos, ankstyvo nustatymo ir kontrolės (įskaitant sveikatos raštingumą ir savarankišką ligos kontrolę) rengimo veiksmais. Tolesnė veikla, susijusi su jau atliktu darbu kovos su vėžiu srityje, įskaitant Europos kovos su vėžiu veiksmų partnerystės pasiūlytus atitinkamus veiksmus. |
| --- | --- |

1.4.

Parama bendradarbiavimui ir tinklų kūrimui Sąjungoje, kiek tai susiję su lėtinių ligų, įskaitant vėžį, su asmens amžiumi susijusias ligas bei neurodegeneracines ligas, prevencija ir reagavimo į jas gerinimo srityje, dalijimusi žiniomis, gerosios praktikos pavyzdžiais ir bendrais prevencijos, ankstyvo nustatymo ir kontrolės (įskaitant sveikatos raštingumą ir savarankišką ligos kontrolę) rengimo veiksmais. Tolesnė veikla, susijusi su jau atliktu darbu kovos su vėžiu srityje, įskaitant Europos kovos su vėžiu veiksmų partnerystės pasiūlytus atitinkamus veiksmus.

| 1.5. | Veiksmai, reikalingi Sąjungos teisės aktams dėl tabako produktų, reklamos ir prekybos įgyvendinti, arba veiksmai, kuriais prisidedama prie tų aktų įgyvendinimo. Tokie veiksmai gali apimti veiklą, kuria siekiama užtikrinti tų teisės aktų įgyvendinimą, taikymą, stebėseną ir peržiūrą. |
| --- | --- |

1.5.

Veiksmai, reikalingi Sąjungos teisės aktams dėl tabako produktų, reklamos ir prekybos įgyvendinti, arba veiksmai, kuriais prisidedama prie tų aktų įgyvendinimo. Tokie veiksmai gali apimti veiklą, kuria siekiama užtikrinti tų teisės aktų įgyvendinimą, taikymą, stebėseną ir peržiūrą.

| 1.6. | Sveikatos srities informacijos ir žinių sistemos plėtojimas siekiant prisidėti prie įrodymais grindžiamo sprendimų priėmimo, įskaitant esamų priemonių naudojimą kai taikoma tolesnį standartizuotos su sveikata susijusios informacijos ir sveikatos stebėsenos priemonių plėtojimą, sveikatos srities duomenų rinkimą bei analizę ir plačią Programos įgyvendinimo rezultatų sklaidą. |
| --- | --- |

1.6.

Sveikatos srities informacijos ir žinių sistemos plėtojimas siekiant prisidėti prie įrodymais grindžiamo sprendimų priėmimo, įskaitant esamų priemonių naudojimą kai taikoma tolesnį standartizuotos su sveikata susijusios informacijos ir sveikatos stebėsenos priemonių plėtojimą, sveikatos srities duomenų rinkimą bei analizę ir plačią Programos įgyvendinimo rezultatų sklaidą.

2.   Sąjungos piliečių apsauga nuo didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai

| 2.1. | Rizikos vertinimo gerinimas ir rizikos vertinimo gebėjimų spragų šalinimas aprūpinant papildomais mokslinių tyrimų pajėgumais ir apibendrinant atliktus įvertinimus. |
| --- | --- |

2.1.

Rizikos vertinimo gerinimas ir rizikos vertinimo gebėjimų spragų šalinimas aprūpinant papildomais mokslinių tyrimų pajėgumais ir apibendrinant atliktus įvertinimus.

| 2.2. | Parama gebėjimų reaguoti į grėsmes sveikatai stiprinimui valstybėse narėse, įskaitant prireikus bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis: rengti parengties ir reagavimo planus atsižvelgiant į pasaulines iniciatyvas ir derinant veiklą su jomis, bendrosios ir specialiosios parengties planavimo sudedamąsias dalis, plėtoti reagavimo visuomenės sveikatos srityje priemonių koordinavimą, neprivalomus skiepijimo metodus; spręsti problemas, susijusias su didėjančiomis grėsmėmis sveikatai, kylančiomis dėl visuotinio žmonių judėjimo; rengti rekomendacijas dėl apsaugos priemonių ekstremaliųjų situacijų atvejais, informavimo gaires ir gerosios praktikos gaires; prisidėti prie savanoriško mechanizmo, įskaitant optimalios skiepijimo aprėpties nustatymą siekiant veiksmingai kovoti su infekcinių ligų atsinaujinimu, ir bendrai vykdomo medicininių atsakomųjų priemonių įsigijimo principų nustatymo; rengti nuoseklias komunikacijos strategijas. |
| --- | --- |

2.2.

Parama gebėjimų reaguoti į grėsmes sveikatai stiprinimui valstybėse narėse, įskaitant prireikus bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis: rengti parengties ir reagavimo planus atsižvelgiant į pasaulines iniciatyvas ir derinant veiklą su jomis, bendrosios ir specialiosios parengties planavimo sudedamąsias dalis, plėtoti reagavimo visuomenės sveikatos srityje priemonių koordinavimą, neprivalomus skiepijimo metodus; spręsti problemas, susijusias su didėjančiomis grėsmėmis sveikatai, kylančiomis dėl visuotinio žmonių judėjimo; rengti rekomendacijas dėl apsaugos priemonių ekstremaliųjų situacijų atvejais, informavimo gaires ir gerosios praktikos gaires; prisidėti prie savanoriško mechanizmo, įskaitant optimalios skiepijimo aprėpties nustatymą siekiant veiksmingai kovoti su infekcinių ligų atsinaujinimu, ir bendrai vykdomo medicininių atsakomųjų priemonių įsigijimo principų nustatymo; rengti nuoseklias komunikacijos strategijas.

| 2.3. | Veiksmai, reikalingi Sąjungos teisės aktams dėl užkrečiamųjų ligų ir kitų grėsmių sveikatai, be kita ko, kylančių dėl biologinių ir cheminių incidentų, aplinkos ir klimato kaitos, įgyvendinti, arba veiksmai, kuriais prisidedam prie tų aktų įgyvendinimo. Tokie veiksmai gali apimti veiklą, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas tų teisės aktų įgyvendinimui, taikymui, stebėsenai ir peržiūrai. |
| --- | --- |

2.3.

Veiksmai, reikalingi Sąjungos teisės aktams dėl užkrečiamųjų ligų ir kitų grėsmių sveikatai, be kita ko, kylančių dėl biologinių ir cheminių incidentų, aplinkos ir klimato kaitos, įgyvendinti, arba veiksmai, kuriais prisidedam prie tų aktų įgyvendinimo. Tokie veiksmai gali apimti veiklą, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas tų teisės aktų įgyvendinimui, taikymui, stebėsenai ir peržiūrai.

| 2.4. | Sveikatos srities informacijos ir žinių sistemos plėtojimas siekiant prisidėti prie įrodymais grindžiamo sprendimų priėmimo, įskaitant esamų priemonių naudojimą kai taikoma tolesnį standartizuotos su sveikata susijusios informacijos ir sveikatos stebėsenos priemonių plėtojimą, sveikatos srities duomenų rinkimą ir analizę bei plačią Programos įgyvendinimo rezultatų sklaidą. |
| --- | --- |

2.4.

Sveikatos srities informacijos ir žinių sistemos plėtojimas siekiant prisidėti prie įrodymais grindžiamo sprendimų priėmimo, įskaitant esamų priemonių naudojimą kai taikoma tolesnį standartizuotos su sveikata susijusios informacijos ir sveikatos stebėsenos priemonių plėtojimą, sveikatos srities duomenų rinkimą ir analizę bei plačią Programos įgyvendinimo rezultatų sklaidą.

3.   Pagalba kuriant novatoriškas, veiksmingas ir tvarias sveikatos priežiūros sistemas

| 3.1. | Parama savanoriškam valstybių narių bendradarbiavimui sveikatos technologijų vertinimo srityje vykdant sveikatos technologijų vertinimo srities tinklo, įsteigto Direktyva 2011/24/ES, veiklą. Palankesnių sąlygų mokslinių tyrimų projektų, finansuotų pagal Europos bendrijos Septintąją bendrąją tyrimų, technologijų plėtros ir demonstracinės veiklos programą (2007–2013 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB (1), rezultatų įsisavinimui, o ilguoju laikotarpiu – veiklos pagal Bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą („Horizontas 2020“) vykdymui sudarymas. |
| --- | --- |

3.1.

Parama savanoriškam valstybių narių bendradarbiavimui sveikatos technologijų vertinimo srityje vykdant sveikatos technologijų vertinimo srities tinklo, įsteigto Direktyva 2011/24/ES, veiklą. Palankesnių sąlygų mokslinių tyrimų projektų, finansuotų pagal Europos bendrijos Septintąją bendrąją tyrimų, technologijų plėtros ir demonstracinės veiklos programą (2007–2013 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB (1), rezultatų įsisavinimui, o ilguoju laikotarpiu – veiklos pagal Bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą („Horizontas 2020“) vykdymui sudarymas.

| 3.2. | Savanoriško inovacijų sveikatos srityje ir e. sveikatos įsisavinimo skatinimas gerinant pacientų registrų ir kitų e. sveikatos priemonių sąveiką; parama bendradarbiavimui e. sveikatos srityje Sąjungoje, visų pirma registrų ir jų naudojimo sveikatos priežiūros specialistų darbe klausimais. Tai bus naudinga savanoriškam e. sveikatos tinklui, įsteigtam Direktyva 2011/24/ES. |
| --- | --- |

3.2.

Savanoriško inovacijų sveikatos srityje ir e. sveikatos įsisavinimo skatinimas gerinant pacientų registrų ir kitų e. sveikatos priemonių sąveiką; parama bendradarbiavimui e. sveikatos srityje Sąjungoje, visų pirma registrų ir jų naudojimo sveikatos priežiūros specialistų darbe klausimais. Tai bus naudinga savanoriškam e. sveikatos tinklui, įsteigtam Direktyva 2011/24/ES.

| 3.3. | Parama sveikatos priežiūros darbo jėgos tvarumui plėtojant veiksmingą sveikatos priežiūros darbo jėgos prognozavimą ir planavimą specialistų skaičiaus, lyčių lygybės, praktikos aprėpties bei rengimo ir reikalingų gebėjimų atitikties aspektais, įskaitant gebėjimą naudotis naujomis informacinėmis sistemomis ir kitomis pažangiomis technologijomis, sveikatos priežiūros specialistų judumo (Sąjungoje) ir jų migracijos stebėsena, veiksmingų įdarbinimo ir skatinimo pasilikti dirbti strategijų bei gebėjimų stiprinimo skatinimas, deramai atsižvelgiant į priklausomybės bei visuomenės senėjimo problemas. |
| --- | --- |

3.3.

Parama sveikatos priežiūros darbo jėgos tvarumui plėtojant veiksmingą sveikatos priežiūros darbo jėgos prognozavimą ir planavimą specialistų skaičiaus, lyčių lygybės, praktikos aprėpties bei rengimo ir reikalingų gebėjimų atitikties aspektais, įskaitant gebėjimą naudotis naujomis informacinėmis sistemomis ir kitomis pažangiomis technologijomis, sveikatos priežiūros specialistų judumo (Sąjungoje) ir jų migracijos stebėsena, veiksmingų įdarbinimo ir skatinimo pasilikti dirbti strategijų bei gebėjimų stiprinimo skatinimas, deramai atsižvelgiant į priklausomybės bei visuomenės senėjimo problemas.

| 3.4. | Ekspertinių žinių teikimas ir dalijimasis gerosios praktikos pavyzdžiais siekiant padėti valstybėms narėms, kurios vykdo sveikatos priežiūros sistemų reformas, sukuriant ekspertinės patirties sutelkimo ES lygiu mechanizmą, kad būtų teikiamos pripažintos ir įrodymais grindžiamos rekomendacijos dėl veiksmingų ir rezultatyvių investicijų ir inovacijų visuomenės sveikatos srityje ir sveikatos priežiūros sistemose. Palankesnių sąlygų mokslinių tyrimų projektų, finansuotų pagal Europos bendrijos Septintąją bendrąją tyrimų, technologijų plėtros ir demonstracinės veiklos programą (2007–2013 m.), rezultatų įsisavinimui, o ilguoju laikotarpiu – veiklos pagal Bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą („Horizontas 2020“) vykdymui sudarymas. |
| --- | --- |

3.4.

Ekspertinių žinių teikimas ir dalijimasis gerosios praktikos pavyzdžiais siekiant padėti valstybėms narėms, kurios vykdo sveikatos priežiūros sistemų reformas, sukuriant ekspertinės patirties sutelkimo ES lygiu mechanizmą, kad būtų teikiamos pripažintos ir įrodymais grindžiamos rekomendacijos dėl veiksmingų ir rezultatyvių investicijų ir inovacijų visuomenės sveikatos srityje ir sveikatos priežiūros sistemose. Palankesnių sąlygų mokslinių tyrimų projektų, finansuotų pagal Europos bendrijos Septintąją bendrąją tyrimų, technologijų plėtros ir demonstracinės veiklos programą (2007–2013 m.), rezultatų įsisavinimui, o ilguoju laikotarpiu – veiklos pagal Bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą („Horizontas 2020“) vykdymui sudarymas.

| 3.5. | Parama veiksmams, vykdomiems senėjančios visuomenės sveikatos problemoms spręsti, įskaitant atitinkamus veiksmus, pasiūlytus trijų Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos temų srityje: informuotumo apie ligas, jų prevencijos ir ankstyvos diagnostikos inovacijos, ligų gydymo ir ligonių priežiūros inovacijos bei inovacijos vyresnių žmonių aktyvumo ir savarankiško gyvenimo srityse. |
| --- | --- |

3.5.

Parama veiksmams, vykdomiems senėjančios visuomenės sveikatos problemoms spręsti, įskaitant atitinkamus veiksmus, pasiūlytus trijų Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos temų srityje: informuotumo apie ligas, jų prevencijos ir ankstyvos diagnostikos inovacijos, ligų gydymo ir ligonių priežiūros inovacijos bei inovacijos vyresnių žmonių aktyvumo ir savarankiško gyvenimo srityse.

| 3.6. | Veiksmai, reikalingi Sąjungos teisės aktams dėl medicinos prietaisų, vaistų ir tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų įgyvendinti, arba veiksmai, kuriais prisidedam prie tų aktų įgyvendinimo. Tokie veiksmai gali apimti veiklą, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas tų teisės aktų įgyvendinimui, taikymui, stebėsenai ir peržiūrai. |
| --- | --- |

3.6.

Veiksmai, reikalingi Sąjungos teisės aktams dėl medicinos prietaisų, vaistų ir tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų įgyvendinti, arba veiksmai, kuriais prisidedam prie tų aktų įgyvendinimo. Tokie veiksmai gali apimti veiklą, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas tų teisės aktų įgyvendinimui, taikymui, stebėsenai ir peržiūrai.

| 3.7. | Sveikatos srities informacijos ir žinių sistemos plėtojimas siekiant prisidėti prie įrodymais grindžiamo sprendimų priėmimo, įskaitant esamų priemonių naudojimą, tolesnis, atitinkamais atvejais, standartizuotos su sveikata susijusios informacijos ir sveikatos stebėsenos priemonių plėtojimas, sveikatos srities duomenų rinkimas ir analizė, plati Programos rezultatų sklaida bei parama moksliniams komitetams, įsteigtiems pagal Sprendimą 2008/721/EB. |
| --- | --- |

3.7.

Sveikatos srities informacijos ir žinių sistemos plėtojimas siekiant prisidėti prie įrodymais grindžiamo sprendimų priėmimo, įskaitant esamų priemonių naudojimą, tolesnis, atitinkamais atvejais, standartizuotos su sveikata susijusios informacijos ir sveikatos stebėsenos priemonių plėtojimas, sveikatos srities duomenų rinkimas ir analizė, plati Programos rezultatų sklaida bei parama moksliniams komitetams, įsteigtiems pagal Sprendimą 2008/721/EB.

4.   Palankesnių sąlygų sudarymas Sąjungos piliečiams naudotis geresne ir saugesne sveikatos priežiūra

| 4.1. | Parama kuriant Europos referencijos centrų tinklų sistemą, orientuotą į pacientus, dėl kurių būklės reikia itin specializuotos sveikatos priežiūros ir ypatingo išteklių ar ekspertinių žinių sutelkimo, pavyzdžiui, retųjų ligų atvejais, remiantis kriterijais, kurie turi būti nustatyti pagal Direktyvą 2011/24/ES. |
| --- | --- |

4.1.

Parama kuriant Europos referencijos centrų tinklų sistemą, orientuotą į pacientus, dėl kurių būklės reikia itin specializuotos sveikatos priežiūros ir ypatingo išteklių ar ekspertinių žinių sutelkimo, pavyzdžiui, retųjų ligų atvejais, remiantis kriterijais, kurie turi būti nustatyti pagal Direktyvą 2011/24/ES.

| 4.2. | Parama valstybėms narėms, pacientų organizacijoms ir suinteresuotiesiems subjektams vykdant suderintus veiksmus Sąjungos lygiu, kad būtų galima veiksmingai padėti retosiomis ligomis sergantiems pacientams. Tai apima referencijos centrų tinklų (pagal 4.1 punktą), Sąjungos masto duomenų apie retąsias ligas bazių ir tokių ligų registrų kūrimą remiantis bendrais kriterijais. |
| --- | --- |

4.2.

Parama valstybėms narėms, pacientų organizacijoms ir suinteresuotiesiems subjektams vykdant suderintus veiksmus Sąjungos lygiu, kad būtų galima veiksmingai padėti retosiomis ligomis sergantiems pacientams. Tai apima referencijos centrų tinklų (pagal 4.1 punktą), Sąjungos masto duomenų apie retąsias ligas bazių ir tokių ligų registrų kūrimą remiantis bendrais kriterijais.

| 4.3. | Bendradarbiavimo pacientų saugos ir sveikatos priežiūros kokybės klausimais stiprinimas, inter alia, 2009 m. birželio 9 d. Tarybos rekomendacijos dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės įgyvendinimas (2); keitimasis kokybės užtikrinimo sistemų gerosios praktikos pavyzdžiais; kokybės ir pacientų saugos skatinimo gairių ir priemonių rengimas; pacientų prieigos prie informacijos apie saugą ir kokybę gerinimas, geresnis grįžtamasis ryšys ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir pacientų tarpusavio ryšiai. |
| --- | --- |

4.3.

Bendradarbiavimo pacientų saugos ir sveikatos priežiūros kokybės klausimais stiprinimas, inter alia, 2009 m. birželio 9 d. Tarybos rekomendacijos dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės įgyvendinimas (2); keitimasis kokybės užtikrinimo sistemų gerosios praktikos pavyzdžiais; kokybės ir pacientų saugos skatinimo gairių ir priemonių rengimas; pacientų prieigos prie informacijos apie saugą ir kokybę gerinimas, geresnis grįžtamasis ryšys ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir pacientų tarpusavio ryšiai.

| 4.4. | Racionalaus antimikrobinių medžiagų naudojimo gerinimas ir praktikos, kuria skatinamas atsparumas antimikrobinėms medžiagoms, taikymo mažinimas, visų pirma ligoninėse, laikantis kovos su atsparumo antimikrobinėms medžiagoms keliamomis grėsmėmis veiksmų plano; veiksmingų prevencijos ir higienos priemonių, skirtų infekcijų prevencijai ir kontrolei, propagavimas; atsparių ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų keliamos naštos mažinimas ir aprūpinimo veiksmingomis antimikrobinėmis medžiagomis užtikrinimas. |
| --- | --- |

4.4.

Racionalaus antimikrobinių medžiagų naudojimo gerinimas ir praktikos, kuria skatinamas atsparumas antimikrobinėms medžiagoms, taikymo mažinimas, visų pirma ligoninėse, laikantis kovos su atsparumo antimikrobinėms medžiagoms keliamomis grėsmėmis veiksmų plano; veiksmingų prevencijos ir higienos priemonių, skirtų infekcijų prevencijai ir kontrolei, propagavimas; atsparių ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų keliamos naštos mažinimas ir aprūpinimo veiksmingomis antimikrobinėmis medžiagomis užtikrinimas.

| 4.5. | Veiksmai, reikalingi Sąjungos teisės aktų dėl žmogaus audinių ir ląstelių, kraujo, žmogaus organų, medicinos prietaisų, vaistų ir pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimui, arba veiksmai, kuriais prisidedama prie tų aktų įgyvendinimo, visapusiškai atsižvelgiant į valstybių narių kompetenciją ir pasirinktus etinius principus tose srityse. Tokie veiksmai gali apimti veiklą, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas tų teisės aktų įgyvendinimui, taikymui, stebėsenai ir peržiūrai. |
| --- | --- |

4.5.

Veiksmai, reikalingi Sąjungos teisės aktų dėl žmogaus audinių ir ląstelių, kraujo, žmogaus organų, medicinos prietaisų, vaistų ir pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimui, arba veiksmai, kuriais prisidedama prie tų aktų įgyvendinimo, visapusiškai atsižvelgiant į valstybių narių kompetenciją ir pasirinktus etinius principus tose srityse. Tokie veiksmai gali apimti veiklą, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas tų teisės aktų įgyvendinimui, taikymui, stebėsenai ir peržiūrai.

| 4.6. | Sveikatos srities informacijos ir žinių sistemos plėtojimas siekiant prisidėti prie įrodymais grindžiamo sprendimų priėmimo, įskaitant esamų priemonių naudojimą ir prireikus tolesnį standartizuotos su sveikata susijusios informacijos ir sveikatos stebėsenos priemonių plėtojimą, sveikatos srities duomenų rinkimą bei analizę ir plačią Programos rezultatų sklaidą. |
| --- | --- |

4.6.

Sveikatos srities informacijos ir žinių sistemos plėtojimas siekiant prisidėti prie įrodymais grindžiamo sprendimų priėmimo, įskaitant esamų priemonių naudojimą ir prireikus tolesnį standartizuotos su sveikata susijusios informacijos ir sveikatos stebėsenos priemonių plėtojimą, sveikatos srities duomenų rinkimą bei analizę ir plačią Programos rezultatų sklaidą.

---

(1)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1).

(2)  OL C 151, 2009 7 3, p. 1.

---

II PRIEDAS

METINIŲ DARBO PROGRAMŲ SUDARYMO KRITERIJAI

Programos įgyvendinimo laikotarpiu metinės darbo programos sudaromos laikantis šių kriterijų:

| — | siūlomų veiksmų aktualumu 2 ir 3 straipsniuose nustatytiems tikslams, I priede nustatytiems teminiams prioritetams ir ES sveikatos strategijai „Kartu sveikatos labui“; |
| --- | --- |

—

siūlomų veiksmų aktualumu 2 ir 3 straipsniuose nustatytiems tikslams, I priede nustatytiems teminiams prioritetams ir ES sveikatos strategijai „Kartu sveikatos labui“;

| — | siūlomų veiksmų Sąjungos pridėtine verte laikantis I priede nustatytų teminių prioritetų; |
| --- | --- |

—

siūlomų veiksmų Sąjungos pridėtine verte laikantis I priede nustatytų teminių prioritetų;

| — | siūlomų veiksmų aktualumu visuomenės sveikatai sveikatingumo skatinimo ir ligų prevencijos, Sąjungos piliečių apsaugos nuo grėsmių sveikatai ir sveikatos priežiūros sistemų veikimo gerinimo požiūriu; |
| --- | --- |

—

siūlomų veiksmų aktualumu visuomenės sveikatai sveikatingumo skatinimo ir ligų prevencijos, Sąjungos piliečių apsaugos nuo grėsmių sveikatai ir sveikatos priežiūros sistemų veikimo gerinimo požiūriu;

| — | siūlomų veiksmų aktualumu siekiant prisidėti prie Sąjungos sveikatos srities teisės aktų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

—

siūlomų veiksmų aktualumu siekiant prisidėti prie Sąjungos sveikatos srities teisės aktų įgyvendinimo;

| — | siūlomų veiksmų geografinės aprėpties tinkamumu; |
| --- | --- |

—

siūlomų veiksmų geografinės aprėpties tinkamumu;

| — | suderintu biudžeto lėšų paskirstymu įvairiems Programos tikslams, atsižvelgiant į galimus privalumus sveikatingumo skatinimo požiūriu; |
| --- | --- |

—

suderintu biudžeto lėšų paskirstymu įvairiems Programos tikslams, atsižvelgiant į galimus privalumus sveikatingumo skatinimo požiūriu;

| — | tinkamą I priede nustatytų teminių prioritetų aprėptį. |
| --- | --- |

—

tinkamą I priede nustatytų teminių prioritetų aprėptį.

---

| 21.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 86/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 86/14

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 283/2014

2014 m. kovo 11 d.

dėl gairių dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1336/97/EB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomones (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | telekomunikacijų tinklai ir paslaugos vis labiau tampa internetine infrastruktūra, kurioje plačiajuosčio ryšio tinklai ir skaitmeninės paslaugos yra glaudžiai susiję. Internetas tampa vis svarbesne ryšio, paslaugų, švietimo, dalyvavimo socialiniame ir politiniame gyvenime, kultūrinio turinio ir verslo platforma. Todėl galimybė visoje Europoje naudotis plačiai paplitusia didelės spartos saugia ir prieiga prie interneto ir viešojo intereso skaitmeninių paslaugų yra labai svarbi socialiniam ir ekonomikos augimui, konkurencingumui, socialinei įtraukčiai ir vidaus rinkai; |
| --- | --- |

(1)

telekomunikacijų tinklai ir paslaugos vis labiau tampa internetine infrastruktūra, kurioje plačiajuosčio ryšio tinklai ir skaitmeninės paslaugos yra glaudžiai susiję. Internetas tampa vis svarbesne ryšio, paslaugų, švietimo, dalyvavimo socialiniame ir politiniame gyvenime, kultūrinio turinio ir verslo platforma. Todėl galimybė visoje Europoje naudotis plačiai paplitusia didelės spartos saugia ir prieiga prie interneto ir viešojo intereso skaitmeninių paslaugų yra labai svarbi socialiniam ir ekonomikos augimui, konkurencingumui, socialinei įtraukčiai ir vidaus rinkai;

| (2) | 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2010 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikatą dėl Europos skaitmeninės darbotvarkės, kuria siekiama nustatyti kryptį, kuri užtikrintų galimybę geriausiai išnaudoti informacinių ir ryšio technologijų socialinį ir ekonominį potencialą. Ja siekiama skatinti konkurencingos didelės spartos interneto infrastruktūros ir internetinių skaitmeninių paslaugų pasiūlą ir paklausą, kad būtų sukurta pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui būtina tikra bendroji skaitmeninė rinka; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2010 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikatą dėl Europos skaitmeninės darbotvarkės, kuria siekiama nustatyti kryptį, kuri užtikrintų galimybę geriausiai išnaudoti informacinių ir ryšio technologijų socialinį ir ekonominį potencialą. Ja siekiama skatinti konkurencingos didelės spartos interneto infrastruktūros ir internetinių skaitmeninių paslaugų pasiūlą ir paklausą, kad būtų sukurta pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui būtina tikra bendroji skaitmeninė rinka;

| (3) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 (4) nustatomos Sąjungos finansinės paramos teikimo transeuropiniams tinklams transporto, telekomunikacijos ir energetikos sektoriuose sąlygos, metodai ir procedūros. Atsižvelgiant į tai, kad sektoriuose, kuriems taikoma Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP), kyla panašių uždavinių ir turima panašių galimybių, svarbu pasinaudoti sinergija, įskaitant finansavimo pagal EITP derinimą su finansavimu iš kitų šaltinių; |
| --- | --- |

(3)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 (4) nustatomos Sąjungos finansinės paramos teikimo transeuropiniams tinklams transporto, telekomunikacijos ir energetikos sektoriuose sąlygos, metodai ir procedūros. Atsižvelgiant į tai, kad sektoriuose, kuriems taikoma Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP), kyla panašių uždavinių ir turima panašių galimybių, svarbu pasinaudoti sinergija, įskaitant finansavimo pagal EITP derinimą su finansavimu iš kitų šaltinių;

| (4) | iš tiesų teikiama daug tarpvalstybinių skaitmeninių paslaugų, kuriomis naudodamosi Europos viešojo administravimo institucijos, prisidėdamos prie Sąjungos politikos įgyvendinimo, gali keistis informacija. Siūlant naujus sprendimus svarbu remtis turimais pagal kitas Europos iniciatyvas įgyvendintais sprendimais, vengti darbo dubliavimo ir užtikrinti įgyvendinant įvairias iniciatyvas, pavyzdžiui, ISA programą, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 922/2009/EB (5), programą „Fiscalis“, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1286/2013 (6), ir programą „Horizontas 2020“, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (7), bei politiką taikomų požiūrių ir sprendimų koordinavimą bei derinimą. Lygiai taip pat svarbu, kad sprendimai atitiktų sutartus tarptautinius ir (arba) europinius sąveikumo standartus arba atvirąsias specifikacijas, visų pirma Komisijos nustatytas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 (8), ir kitas atitinkamas specifikacijas bei gaires, pavyzdžiui, Europos viešosioms paslaugoms skirtą Europos sąveikumo sistemą (ESS); |
| --- | --- |

(4)

iš tiesų teikiama daug tarpvalstybinių skaitmeninių paslaugų, kuriomis naudodamosi Europos viešojo administravimo institucijos, prisidėdamos prie Sąjungos politikos įgyvendinimo, gali keistis informacija. Siūlant naujus sprendimus svarbu remtis turimais pagal kitas Europos iniciatyvas įgyvendintais sprendimais, vengti darbo dubliavimo ir užtikrinti įgyvendinant įvairias iniciatyvas, pavyzdžiui, ISA programą, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 922/2009/EB (5), programą „Fiscalis“, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1286/2013 (6), ir programą „Horizontas 2020“, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (7), bei politiką taikomų požiūrių ir sprendimų koordinavimą bei derinimą. Lygiai taip pat svarbu, kad sprendimai atitiktų sutartus tarptautinius ir (arba) europinius sąveikumo standartus arba atvirąsias specifikacijas, visų pirma Komisijos nustatytas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 (8), ir kitas atitinkamas specifikacijas bei gaires, pavyzdžiui, Europos viešosioms paslaugoms skirtą Europos sąveikumo sistemą (ESS);

| (5) | plėtojant didelės spartos plačiajuosčio ryšio tinklus bus atsižvelgiama į Europos techninius standartus. Jei Sąjunga nori atlikti pagrindinį vaidmenį telekomunikacijų sektoriuje, reikia Sąjungos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programų ir intensyvesnės standartizavimo procedūrų stebėsenos; |
| --- | --- |

(5)

plėtojant didelės spartos plačiajuosčio ryšio tinklus bus atsižvelgiama į Europos techninius standartus. Jei Sąjunga nori atlikti pagrindinį vaidmenį telekomunikacijų sektoriuje, reikia Sąjungos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programų ir intensyvesnės standartizavimo procedūrų stebėsenos;

| (6) | vykdant kelias valstybes nares apimančius ir pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (9) bendrai finansuojamus didelio masto bandomuosius projektus, kaip antai, PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX arba SPOCS, vidaus rinkoje įtvirtintos bendromis sudedamosiomis dalimis grindžiamos pagrindinės tarpvalstybinės skaitmeninės paslaugos, kurias konsoliduoja projektas eSENS. Tie bandomieji projektai jau pasiekė arba artimiausiu laiku pasieks joms diegti reikiamą brandos lygį. Įgyvendinami bendros svarbos projektai jau aiškiai parodė Europos lygmens veiksmų, pavyzdžiui, vykdomų kultūros paveldo srityje (EUROPEANA), vaikų apsaugos srityje („Saugesnis internetas“) ir socialinės apsaugos srityje (EESSI), pridėtinę vertę; pasiūlyta ir kitų projektų, kaip antai, ODR projektas vartotojų apsaugos srityje; |
| --- | --- |

(6)

vykdant kelias valstybes nares apimančius ir pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (9) bendrai finansuojamus didelio masto bandomuosius projektus, kaip antai, PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX arba SPOCS, vidaus rinkoje įtvirtintos bendromis sudedamosiomis dalimis grindžiamos pagrindinės tarpvalstybinės skaitmeninės paslaugos, kurias konsoliduoja projektas eSENS. Tie bandomieji projektai jau pasiekė arba artimiausiu laiku pasieks joms diegti reikiamą brandos lygį. Įgyvendinami bendros svarbos projektai jau aiškiai parodė Europos lygmens veiksmų, pavyzdžiui, vykdomų kultūros paveldo srityje (EUROPEANA), vaikų apsaugos srityje („Saugesnis internetas“) ir socialinės apsaugos srityje (EESSI), pridėtinę vertę; pasiūlyta ir kitų projektų, kaip antai, ODR projektas vartotojų apsaugos srityje;

| (7) | skaitmeninių paslaugų infrastruktūros atveju sudedamosios dalys turėtų būti svarbesnės nei kita skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, nes jos yra išankstinė pastarosios plėtojimo sąlyga. Skaitmeninių paslaugų infrastruktūra turėtų, inter alia, padėti sukurti europinę pridėtinę vertę ir atitikti pagrįstus poreikius. Ji turėtų būti pakankamai brandi techniniu ir veiklos atžvilgiais, kad ją būtų galima diegti, o tokią brandą įrodo sėkmingai įgyvendinami bandomieji projektai. Ji turėtų būti grindžiama konkrečiu tvarumo planu, kad būtų užtikrintas vidutinės trukmės ir ilgalaikis pagrindinių paslaugų platformų veikimas po to, kai EITP nebebus taikoma. Todėl pagal šį reglamentą teikiama finansinė parama, jei įmanoma, ilgainiui turėtų būti palaipsniui nutraukta, o finansavimas atitinkamais atvejais turėtų būti teikiamas iš kitų nei EITP šaltinių; |
| --- | --- |

(7)

skaitmeninių paslaugų infrastruktūros atveju sudedamosios dalys turėtų būti svarbesnės nei kita skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, nes jos yra išankstinė pastarosios plėtojimo sąlyga. Skaitmeninių paslaugų infrastruktūra turėtų, inter alia, padėti sukurti europinę pridėtinę vertę ir atitikti pagrįstus poreikius. Ji turėtų būti pakankamai brandi techniniu ir veiklos atžvilgiais, kad ją būtų galima diegti, o tokią brandą įrodo sėkmingai įgyvendinami bandomieji projektai. Ji turėtų būti grindžiama konkrečiu tvarumo planu, kad būtų užtikrintas vidutinės trukmės ir ilgalaikis pagrindinių paslaugų platformų veikimas po to, kai EITP nebebus taikoma. Todėl pagal šį reglamentą teikiama finansinė parama, jei įmanoma, ilgainiui turėtų būti palaipsniui nutraukta, o finansavimas atitinkamais atvejais turėtų būti teikiamas iš kitų nei EITP šaltinių;

| (8) | siekiant remti daugialypę skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą ir ilgainiui palaipsniui sukurti Europos sąveikumo ekosistemą, svarbu finansuoti skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą, kurios reikia pagal Sąjungos teisę nustatytiems teisiniams įpareigojimams vykdyti ir (arba) kuria naudojantis kuriamos sudedamosios dalys arba kurios sudedamosiomis dalimis naudojamasi (tos sudedamosios dalys gali turėti didelį poveikį visos Europos viešųjų paslaugų plėtojimui). Šiuo atveju teisiniai įpareigojimai reiškia konkrečias nuostatas, pagal kurias reikalaujama kurti arba naudoti skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą arba reikalaujama teikti rezultatus, kuriuos galima gauti tik naudojant Europos skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą; |
| --- | --- |

(8)

siekiant remti daugialypę skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą ir ilgainiui palaipsniui sukurti Europos sąveikumo ekosistemą, svarbu finansuoti skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą, kurios reikia pagal Sąjungos teisę nustatytiems teisiniams įpareigojimams vykdyti ir (arba) kuria naudojantis kuriamos sudedamosios dalys arba kurios sudedamosiomis dalimis naudojamasi (tos sudedamosios dalys gali turėti didelį poveikį visos Europos viešųjų paslaugų plėtojimui). Šiuo atveju teisiniai įpareigojimai reiškia konkrečias nuostatas, pagal kurias reikalaujama kurti arba naudoti skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą arba reikalaujama teikti rezultatus, kuriuos galima gauti tik naudojant Europos skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą;

| (9) | skiriant finansavimą pirmenybė turėtų būti teikiama Skaitmeninių paslaugų infrastruktūrai, EUROPEANA ir programai „Vaikams saugesnis internetas“. Pirmiausia turėtų būti užtikrinta, kad Sąjunga toliau finansuotų EITP iš kitų Sąjungos programų pirmaisiais 2014 iki 2020 m. daugiametės finansavimo programos, nustatytos Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (10), metais, kad būtų užtikrintas nepertraukiamas ir sėkmingas paslaugos teikimas tuo pačiu lygiu, koks buvo pagal dabartinę finansavimo programą. 2012 m. gegužės 10 d. Taryba pabrėžė, kad itin svarbu užtikrinti ilgalaikį EUROPEANA gyvybingumą, be kita ko, valdymo ir finansavimo požiūriu (11); |
| --- | --- |

(9)

skiriant finansavimą pirmenybė turėtų būti teikiama Skaitmeninių paslaugų infrastruktūrai, EUROPEANA ir programai „Vaikams saugesnis internetas“. Pirmiausia turėtų būti užtikrinta, kad Sąjunga toliau finansuotų EITP iš kitų Sąjungos programų pirmaisiais 2014 iki 2020 m. daugiametės finansavimo programos, nustatytos Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (10), metais, kad būtų užtikrintas nepertraukiamas ir sėkmingas paslaugos teikimas tuo pačiu lygiu, koks buvo pagal dabartinę finansavimo programą. 2012 m. gegužės 10 d. Taryba pabrėžė, kad itin svarbu užtikrinti ilgalaikį EUROPEANA gyvybingumą, be kita ko, valdymo ir finansavimo požiūriu (11);

| (10) | turėtų būti užtikrinta saugi, įtrauki ir pozityvi internetinė aplinka vaikams ir jaunimui. Turėtų būti užtikrintas Saugesnio interneto programos veikimas po 2014 m., nes tai yra labai svarbi vaikų teisių gynimo ir skatinimo internetinėje erdvėje priemonė. Įgyvendinant šį reglamentą turėtų būti finansiškai remiamas Sąjungos strategijos dėl vaikams geresnio interneto įgyvendinimas tiek Sąjungos, tiek valstybių narių lygiu, visų pirma kiek tai susiję su Saugesnio interneto centrais (SIC) valstybėse narėse. SIC veikla, įskaitant informuotumo mazgus ir kitą informuotumo didinimo veiklą, pagalbos linijos vaikams, tėvams ir globėjams dėl to, kaip vaikams geriausia naudotis internetu, taip pat karštosios pranešimų apie vaikų seksualinio išnaudojimo turinį internete linijos yra svarbus elementas ir būtina sąlyga tam, kad ta strategija būtų sėkmingai įgyvendinta; |
| --- | --- |

(10)

turėtų būti užtikrinta saugi, įtrauki ir pozityvi internetinė aplinka vaikams ir jaunimui. Turėtų būti užtikrintas Saugesnio interneto programos veikimas po 2014 m., nes tai yra labai svarbi vaikų teisių gynimo ir skatinimo internetinėje erdvėje priemonė. Įgyvendinant šį reglamentą turėtų būti finansiškai remiamas Sąjungos strategijos dėl vaikams geresnio interneto įgyvendinimas tiek Sąjungos, tiek valstybių narių lygiu, visų pirma kiek tai susiję su Saugesnio interneto centrais (SIC) valstybėse narėse. SIC veikla, įskaitant informuotumo mazgus ir kitą informuotumo didinimo veiklą, pagalbos linijos vaikams, tėvams ir globėjams dėl to, kaip vaikams geriausia naudotis internetu, taip pat karštosios pranešimų apie vaikų seksualinio išnaudojimo turinį internete linijos yra svarbus elementas ir būtina sąlyga tam, kad ta strategija būtų sėkmingai įgyvendinta;

| (11) | būsimame Sąjungos teisės akte dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje) bus nustatyti išsamūs pagrindinių priemonių, toliau vadinamų skaitmeninių paslaugų infrastruktūros sudedamosiomis dalimis, abipusio pripažinimo reikalavimai ir sąlygos. Tas aktas apims keletą svarbiausių sudedamųjų dalių, pavyzdžiui, elektroninę atpažintį ir elektroninį parašą, kurie yra bendros svarbos projektų, išdėstytų šio reglamento priede, dalis; |
| --- | --- |

(11)

būsimame Sąjungos teisės akte dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje) bus nustatyti išsamūs pagrindinių priemonių, toliau vadinamų skaitmeninių paslaugų infrastruktūros sudedamosiomis dalimis, abipusio pripažinimo reikalavimai ir sąlygos. Tas aktas apims keletą svarbiausių sudedamųjų dalių, pavyzdžiui, elektroninę atpažintį ir elektroninį parašą, kurie yra bendros svarbos projektų, išdėstytų šio reglamento priede, dalis;

| (12) | pagal Sprendimą Nr. 922/2009/EB sukurta skaitmeninių paslaugų infrastruktūra palengvins elektroninį įvairių valstybių ir įvairių sektorių Europos viešojo administravimo institucijų sąveikumą. Taip bus atitinkamai sudarytos sąlygos teikti pagrindines paslaugas tokiose srityse, kaip, pavyzdžiui, elektroninės atpažinties bei tapatumo nustatymo ir viešųjų pirkimų, tarpvalstybinio verslo registrų sujungimo, sąveikiųjų tarpvalstybinių elektroninių sveikatos paslaugų ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo elektroninio saugumo klausimais, ir kartu bus prisidedama prie bendrosios skaitmeninės rinkos plėtojimo. Toks administravimo institucijų sąveikumas bus pasiektas sukūrus ir (arba) sustiprinus pagrindinių paslaugų platformas, kurios grindžiamos esamomis bendromis sudedamosiomis dalimis ir (arba) kurių sudedamosios dalys gali būti papildomai panaudotos kitoms pagrindinių paslaugų platformoms kurti, ir susijusias bendrąsias paslaugas, kuriomis tarpvalstybinių skaitmeninių paslaugų teikimo tikslais nacionalinė infrastruktūra susiejama su pagrindinių paslaugų platformomis; |
| --- | --- |

(12)

pagal Sprendimą Nr. 922/2009/EB sukurta skaitmeninių paslaugų infrastruktūra palengvins elektroninį įvairių valstybių ir įvairių sektorių Europos viešojo administravimo institucijų sąveikumą. Taip bus atitinkamai sudarytos sąlygos teikti pagrindines paslaugas tokiose srityse, kaip, pavyzdžiui, elektroninės atpažinties bei tapatumo nustatymo ir viešųjų pirkimų, tarpvalstybinio verslo registrų sujungimo, sąveikiųjų tarpvalstybinių elektroninių sveikatos paslaugų ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo elektroninio saugumo klausimais, ir kartu bus prisidedama prie bendrosios skaitmeninės rinkos plėtojimo. Toks administravimo institucijų sąveikumas bus pasiektas sukūrus ir (arba) sustiprinus pagrindinių paslaugų platformas, kurios grindžiamos esamomis bendromis sudedamosiomis dalimis ir (arba) kurių sudedamosios dalys gali būti papildomai panaudotos kitoms pagrindinių paslaugų platformoms kurti, ir susijusias bendrąsias paslaugas, kuriomis tarpvalstybinių skaitmeninių paslaugų teikimo tikslais nacionalinė infrastruktūra susiejama su pagrindinių paslaugų platformomis;

| (13) | valstybės narės turėtų skatinti vietos ir regionines valdžios institucijas visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti skaitmeninių paslaugų infrastruktūros valdyme ir užtikrinti, kad įgyvendinant bendros svarbos projektus, susijusius su tarpvalstybiniu e. valdžios paslaugų teikimu, būtų atsižvelgiama į EIF rekomendacijas; |
| --- | --- |

(13)

valstybės narės turėtų skatinti vietos ir regionines valdžios institucijas visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti skaitmeninių paslaugų infrastruktūros valdyme ir užtikrinti, kad įgyvendinant bendros svarbos projektus, susijusius su tarpvalstybiniu e. valdžios paslaugų teikimu, būtų atsižvelgiama į EIF rekomendacijas;

| (14) | 2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucijoje „Plačiajuostis ryšys Europoje. Investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą“ (12) pabrėžiama, kad plačiajuosčio ryšio paslaugos labai svarbios Sąjungos pramonės konkurencingumui ir labai prisideda prie Sąjungos ekonomikos augimo, socialinės sanglaudos ir kokybiško užimtumo kūrimo. Itin svarbu investuoti į pažangiausias ir perspektyviausias technologijas, jei norima, kad Sąjungoje klestėtų inovacijos, žinios ir paslaugos; |
| --- | --- |

(14)

2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucijoje „Plačiajuostis ryšys Europoje. Investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą“ (12) pabrėžiama, kad plačiajuosčio ryšio paslaugos labai svarbios Sąjungos pramonės konkurencingumui ir labai prisideda prie Sąjungos ekonomikos augimo, socialinės sanglaudos ir kokybiško užimtumo kūrimo. Itin svarbu investuoti į pažangiausias ir perspektyviausias technologijas, jei norima, kad Sąjungoje klestėtų inovacijos, žinios ir paslaugos;

| (15) | beveik 500 mln. didelės spartos plačiajuosčio ryšio prieigą turinčių žmonių Europos rinka paskatintų vidaus rinkos plėtrą, sukurtų pasaulyje unikalią didelę vartotojų masę, visiems regionams atvertų naujų galimybių, kiekvienam vartotojui suteiktų papildomą vertę, o Sąjungai – pajėgumo būti pasaulyje pirmaujančia žinių ekonomika. Greitas didelės spartos plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas būtinas siekiant didinti Sąjungos produktyvumą ir kurti naujas ir mažas įmones, galinčias tapti lyderėmis įvairiuose sektoriuose, tokiuose kaip sveikatos priežiūra, gamyba ir paslaugos; |
| --- | --- |

(15)

beveik 500 mln. didelės spartos plačiajuosčio ryšio prieigą turinčių žmonių Europos rinka paskatintų vidaus rinkos plėtrą, sukurtų pasaulyje unikalią didelę vartotojų masę, visiems regionams atvertų naujų galimybių, kiekvienam vartotojui suteiktų papildomą vertę, o Sąjungai – pajėgumo būti pasaulyje pirmaujančia žinių ekonomika. Greitas didelės spartos plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas būtinas siekiant didinti Sąjungos produktyvumą ir kurti naujas ir mažas įmones, galinčias tapti lyderėmis įvairiuose sektoriuose, tokiuose kaip sveikatos priežiūra, gamyba ir paslaugos;

| (16) | naujų infrastruktūros galimybių ir naujų, novatoriškų bei sąveikių paslaugų derinys turėtų paskatinti savaiminį ratą, nes būtų skatinama didėjanti didelės spartos plačiajuosčio ryšio paklausa, į kurią, komerciniu požiūriu, būtų patartina reaguoti; |
| --- | --- |

(16)

naujų infrastruktūros galimybių ir naujų, novatoriškų bei sąveikių paslaugų derinys turėtų paskatinti savaiminį ratą, nes būtų skatinama didėjanti didelės spartos plačiajuosčio ryšio paklausa, į kurią, komerciniu požiūriu, būtų patartina reaguoti;

| (17) | Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nustatyta, kad ne vėliau kaip 2020 m. visi europiečiai turėtų turėti galimybę naudotis didesnės kaip 30 Mbps spartos internetu, o ne mažiau kaip 50 % Europos namų ūkių turėtų naudotis didesnės kaip 100 Mbps spartos internetu; |
| --- | --- |

(17)

Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nustatyta, kad ne vėliau kaip 2020 m. visi europiečiai turėtų turėti galimybę naudotis didesnės kaip 30 Mbps spartos internetu, o ne mažiau kaip 50 % Europos namų ūkių turėtų naudotis didesnės kaip 100 Mbps spartos internetu;

| (18) | atsižvelgiant į tai, kad skaitmeninės paslaugos ir programos, kurioms reikia vis spartesnio interneto ryšio, greitai plėtojamos, o dėl pažangiausių technologijų greito vystymosi tai tampa įmanoma, atliekant Europos skaitmeninės darbotvarkės įvertinimą reikia numatyti galimybę peržiūrėti 2020 metams nustatytus su plačiajuosčiu ryšiu susijusius tikslus, siekiant užtikrinti, kad Sąjunga, palyginti su kitomis pasaulio šalimis, turėtų konkurencingos spartos plačiajuostį ryšį; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgiant į tai, kad skaitmeninės paslaugos ir programos, kurioms reikia vis spartesnio interneto ryšio, greitai plėtojamos, o dėl pažangiausių technologijų greito vystymosi tai tampa įmanoma, atliekant Europos skaitmeninės darbotvarkės įvertinimą reikia numatyti galimybę peržiūrėti 2020 metams nustatytus su plačiajuosčiu ryšiu susijusius tikslus, siekiant užtikrinti, kad Sąjunga, palyginti su kitomis pasaulio šalimis, turėtų konkurencingos spartos plačiajuostį ryšį;

| (19) | dalis plačiajuosčio ryšio srities projektų turėtų turėti platesnį užmojį, siekti didesnės spartos ir tokiu būdu tapti greitesnio ryšio bandomaisiais projektais bei modeliais, kuriuos būtų galima pakartotinai pritaikyti; |
| --- | --- |

(19)

dalis plačiajuosčio ryšio srities projektų turėtų turėti platesnį užmojį, siekti didesnės spartos ir tokiu būdu tapti greitesnio ryšio bandomaisiais projektais bei modeliais, kuriuos būtų galima pakartotinai pritaikyti;

| (20) | 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliucijoje Skaitmeninė darbotvarkė. Augimas, judumas ir užimtumas: metas judėti sparčiau Europos Parlamentas pabrėžė, kad atnaujintos į ateitį nukreiptos Europos skaitmeninės darbotvarkės 2020 m. tikslas turėtų būti pasiekti, kad visi namų ūkiai Sąjungoje būtų prijungti prie 100 Mbps spartos plačiajuosčio ryšio jungčių ir 50 % namų ūkių naudotųsi 1 Gbps ar didesnės spartos plačiajuosčiu ryšiu; |
| --- | --- |

(20)

2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliucijoje Skaitmeninė darbotvarkė. Augimas, judumas ir užimtumas: metas judėti sparčiau Europos Parlamentas pabrėžė, kad atnaujintos į ateitį nukreiptos Europos skaitmeninės darbotvarkės 2020 m. tikslas turėtų būti pasiekti, kad visi namų ūkiai Sąjungoje būtų prijungti prie 100 Mbps spartos plačiajuosčio ryšio jungčių ir 50 % namų ūkių naudotųsi 1 Gbps ar didesnės spartos plačiajuosčiu ryšiu;

| (21) | pagrindinis vaidmuo plečiant ir modernizuojant plačiajuosčio ryšio tinklus turėtų tekti privačiajam sektoriui; šioje veikloje jam turėtų padėti konkurencijai ir investicijoms palanki reguliavimo sistema. Esant privačiųjų investicijų trūkumui, valstybės narės turėtų dėti reikiamas pastangas, kad būtų pasiekti Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslai. Plačiajuosčiam ryšiui skirta valstybės finansinė parama turėtų būti teikiama tik toms programoms ar iniciatyvoms, kurios skirtos projektams, kurių vien tik privatusis sektorius finansuoti negali; tai turi būti patvirtinama atlikus ex-ante vertinimą ir nustačius, kad esama rinkos trikčių arba kad investavimo aplinka nėra optimali, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (13); |
| --- | --- |

(21)

pagrindinis vaidmuo plečiant ir modernizuojant plačiajuosčio ryšio tinklus turėtų tekti privačiajam sektoriui; šioje veikloje jam turėtų padėti konkurencijai ir investicijoms palanki reguliavimo sistema. Esant privačiųjų investicijų trūkumui, valstybės narės turėtų dėti reikiamas pastangas, kad būtų pasiekti Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslai. Plačiajuosčiam ryšiui skirta valstybės finansinė parama turėtų būti teikiama tik toms programoms ar iniciatyvoms, kurios skirtos projektams, kurių vien tik privatusis sektorius finansuoti negali; tai turi būti patvirtinama atlikus ex-ante vertinimą ir nustačius, kad esama rinkos trikčių arba kad investavimo aplinka nėra optimali, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (13);

| (22) | plačiajuosčio ryšio tinklams skirtos finansinės priemonės neturi netinkamai iškreipti konkurencijos, išstumti privačių investicijų ar trukdyti privatiems ūkio subjektams investuoti. Visų pirma jos atitiks Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 101, 102, 106 ir 107 straipsnius, taip pat, jei tinkama, Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui ES gaires; |
| --- | --- |

(22)

plačiajuosčio ryšio tinklams skirtos finansinės priemonės neturi netinkamai iškreipti konkurencijos, išstumti privačių investicijų ar trukdyti privatiems ūkio subjektams investuoti. Visų pirma jos atitiks Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 101, 102, 106 ir 107 straipsnius, taip pat, jei tinkama, Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui ES gaires;

| (23) | viešasis finansavimas plačiajuosčio ryšio tinklams skiriamas tik tai infrastruktūrai, kuri atitinka taikomus teisės aktus, visų pirma konkurencijos teisės aktus, ir prieigos įpareigojimus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/19/EB (14); |
| --- | --- |

(23)

viešasis finansavimas plačiajuosčio ryšio tinklams skiriamas tik tai infrastruktūrai, kuri atitinka taikomus teisės aktus, visų pirma konkurencijos teisės aktus, ir prieigos įpareigojimus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/19/EB (14);

| (24) | kadangi pagal EITP turimi finansiniai ištekliai riboti, finansinė parama daugiausia turėtų būti skiriama Sąjungos lygmens finansavimo mechanizmams kurti, siekiant pritraukti papildomų investicijų, skatinti dauginamąjį poveikį ir taip sudaryti sąlygas veiksmingai naudoti investicijoms privačias ir kitas viešąsias lėšas. Taikant šį požiūrį įmonėms ir institucijų subjektams suteikiamos galimybės skirti įnašus, gerokai viršijančius pagal EITP tiesiogiai galimo skirti finansavimo lygį; |
| --- | --- |

(24)

kadangi pagal EITP turimi finansiniai ištekliai riboti, finansinė parama daugiausia turėtų būti skiriama Sąjungos lygmens finansavimo mechanizmams kurti, siekiant pritraukti papildomų investicijų, skatinti dauginamąjį poveikį ir taip sudaryti sąlygas veiksmingai naudoti investicijoms privačias ir kitas viešąsias lėšas. Taikant šį požiūrį įmonėms ir institucijų subjektams suteikiamos galimybės skirti įnašus, gerokai viršijančius pagal EITP tiesiogiai galimo skirti finansavimo lygį;

| (25) | atsižvelgiant į tai, kad finansiniai ištekliai pagal EITP yra riboti, ir siekiant užtikrinti tinkamą skaitmeninių paslaugų infrastruktūros finansavimą, bendra plačiajuosčiam ryšiui numatyta biudžeto suma neturėtų viršyti minimalios sumos, būtinos ekonomiškai efektyviems veiksmams nustatyti, kurie turėtų būti nustatomi remiantis ex-ante vertinimu, atsižvelgiant į, inter alia, numatomų finansinių priemonių rūšį, galimą sverto poveikį mažiausiai veiksmingų projektų paketui ir rinkos sąlygas; |
| --- | --- |

(25)

atsižvelgiant į tai, kad finansiniai ištekliai pagal EITP yra riboti, ir siekiant užtikrinti tinkamą skaitmeninių paslaugų infrastruktūros finansavimą, bendra plačiajuosčiam ryšiui numatyta biudžeto suma neturėtų viršyti minimalios sumos, būtinos ekonomiškai efektyviems veiksmams nustatyti, kurie turėtų būti nustatomi remiantis ex-ante vertinimu, atsižvelgiant į, inter alia, numatomų finansinių priemonių rūšį, galimą sverto poveikį mažiausiai veiksmingų projektų paketui ir rinkos sąlygas;

| (26) | jei atlikus ex-ante vertinimą nustatoma, kad esama rinkos trikčių arba kad investavimo aplinka nėra optimali, ir vadovaujančiosios institucijos priima atitinkamą sprendimą, plačiajuosčiam ryšiui diegti pagal EITP skiriama parama turėtų papildyti pagal kitas Sąjungos programas ir iniciatyvas, įskaitant Europos struktūrinius ir investicijų fondus (toliau – ESI fondai), teikiamą paramą. Finansinė parama pagal EITP plačiajuosčiam ryšiui diegti turėtų sustiprinti valstybių narių pastangas – ši parama turėtų daryti ne tik tiesioginį poveikį, bet ir būti naudojama kaip investavimo priemonė savanoriškiems tiksliniams įnašams iš kitų šaltinių, įskaitant ESI fondus; todėl siekdamos padidinti viešųjų išlaidų efektyvumą valstybės narės galėtų pasinaudoti įgyvendinant Sąjungos valdomas priemones sukauptomis žiniomis ir tų priemonių masto poveikiu; |
| --- | --- |

(26)

jei atlikus ex-ante vertinimą nustatoma, kad esama rinkos trikčių arba kad investavimo aplinka nėra optimali, ir vadovaujančiosios institucijos priima atitinkamą sprendimą, plačiajuosčiam ryšiui diegti pagal EITP skiriama parama turėtų papildyti pagal kitas Sąjungos programas ir iniciatyvas, įskaitant Europos struktūrinius ir investicijų fondus (toliau – ESI fondai), teikiamą paramą. Finansinė parama pagal EITP plačiajuosčiam ryšiui diegti turėtų sustiprinti valstybių narių pastangas – ši parama turėtų daryti ne tik tiesioginį poveikį, bet ir būti naudojama kaip investavimo priemonė savanoriškiems tiksliniams įnašams iš kitų šaltinių, įskaitant ESI fondus; todėl siekdamos padidinti viešųjų išlaidų efektyvumą valstybės narės galėtų pasinaudoti įgyvendinant Sąjungos valdomas priemones sukauptomis žiniomis ir tų priemonių masto poveikiu;

| (27) | siekiant užtikrinti geriausią kainos ir kokybės santykį ir atsižvelgiant į ribotus išteklius, EITP lėšomis turėtų būti finansuojami projektai, kurie grindžiami geriausiai konkrečiam projektui tinkančiomis technologijomis, gali padėti skatinti novatoriškus verslo modelius ir turi didelį daugkartinio pritaikymo potencialą. Kai projektai finansuojami savanoriškais įnašais pagal EITP, pavyzdžiui, iš ESI fondų, arba nacionalinėmis ar regioninėmis lėšomis, atitikties reikalavimams kriterijai turėtų būti lankstesni ir jais turėtų būti atsižvelgiama į vietovių, kurioms tuo finansavimu numatyta padėti, konkrečią padėtį ir sąlygas; |
| --- | --- |

(27)

siekiant užtikrinti geriausią kainos ir kokybės santykį ir atsižvelgiant į ribotus išteklius, EITP lėšomis turėtų būti finansuojami projektai, kurie grindžiami geriausiai konkrečiam projektui tinkančiomis technologijomis, gali padėti skatinti novatoriškus verslo modelius ir turi didelį daugkartinio pritaikymo potencialą. Kai projektai finansuojami savanoriškais įnašais pagal EITP, pavyzdžiui, iš ESI fondų, arba nacionalinėmis ar regioninėmis lėšomis, atitikties reikalavimams kriterijai turėtų būti lankstesni ir jais turėtų būti atsižvelgiama į vietovių, kurioms tuo finansavimu numatyta padėti, konkrečią padėtį ir sąlygas;

| (28) | Sąjunga gali remti plačiajuosčio ryšio tinklų diegimą, kuriuo prisidedama prie Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslų, įvairių rūšių vietovėse. Skaitmeninės atskirties mažinimas ir skaitmeninės įtraukties padidėjimas yra svarbus Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslas. Todėl visais Sąjungos veiksmais plačiajuosčio ryšio srityje turėtų būti atsižvelgiama į priemiesčių, kaimo ir visų pirma retai apgyvendintų vietovių, taip pat mažiau išsivysčiusių regionų, kuriems reikalingas ryšys, konkrečius poreikius. Tai apima plačiajuosčio ryšio tinklų diegimą siekiant sujungti salas, sunkiai prieinamus, kalnų, atokius ir periferinius regionus, įskaitant salose esančias valstybes nares, su centriniais Sąjungos regionais ir (arba) veiksmus, kuriais siekiama pagerinti jungčių tarp tokių regionų ir centrinių Sąjungos regionų patikimumą ar veikimą; |
| --- | --- |

(28)

Sąjunga gali remti plačiajuosčio ryšio tinklų diegimą, kuriuo prisidedama prie Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslų, įvairių rūšių vietovėse. Skaitmeninės atskirties mažinimas ir skaitmeninės įtraukties padidėjimas yra svarbus Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslas. Todėl visais Sąjungos veiksmais plačiajuosčio ryšio srityje turėtų būti atsižvelgiama į priemiesčių, kaimo ir visų pirma retai apgyvendintų vietovių, taip pat mažiau išsivysčiusių regionų, kuriems reikalingas ryšys, konkrečius poreikius. Tai apima plačiajuosčio ryšio tinklų diegimą siekiant sujungti salas, sunkiai prieinamus, kalnų, atokius ir periferinius regionus, įskaitant salose esančias valstybes nares, su centriniais Sąjungos regionais ir (arba) veiksmus, kuriais siekiama pagerinti jungčių tarp tokių regionų ir centrinių Sąjungos regionų patikimumą ar veikimą;

| (29) | siekiant baigti kurti skaitmeninę bendrąją rinką turėtų būti skatinamas EITP ir nacionalinių bei regioninių plačiajuosčio ryšio srities veiksmų suderinamumas; |
| --- | --- |

(29)

siekiant baigti kurti skaitmeninę bendrąją rinką turėtų būti skatinamas EITP ir nacionalinių bei regioninių plačiajuosčio ryšio srities veiksmų suderinamumas;

| (30) | įgyvendinant šį reglamentą finansinės pagalbos formos turėtų atitikti pasirinktą aptariamų veiksmų pobūdį. Todėl skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srityje pagrindinių paslaugų platformos, kurios negali būti finansuojamos iš kitų šaltinių, pirmumo tvarka turėtų būti finansuojamos taikant viešųjų pirkimų procedūrą arba, išskirtiniais atvejais, teikiant dotacijas, o bendroms paslaugoms turėtų būti teikiama tik ribota finansinė parama pagal EITP. Be to, teikiant bet kokią finansinę parama pagal EITP turėtų būti siekiama veiksmingai naudoti Sąjungos lėšas, todėl plačiajuosčio ryšio tinklai turėtų būti remiami finansinėmis priemonėmis, kuriomis būtų užtikrintas didesnis sverto poveikis nei dotacijomis; |
| --- | --- |

(30)

įgyvendinant šį reglamentą finansinės pagalbos formos turėtų atitikti pasirinktą aptariamų veiksmų pobūdį. Todėl skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srityje pagrindinių paslaugų platformos, kurios negali būti finansuojamos iš kitų šaltinių, pirmumo tvarka turėtų būti finansuojamos taikant viešųjų pirkimų procedūrą arba, išskirtiniais atvejais, teikiant dotacijas, o bendroms paslaugoms turėtų būti teikiama tik ribota finansinė parama pagal EITP. Be to, teikiant bet kokią finansinę parama pagal EITP turėtų būti siekiama veiksmingai naudoti Sąjungos lėšas, todėl plačiajuosčio ryšio tinklai turėtų būti remiami finansinėmis priemonėmis, kuriomis būtų užtikrintas didesnis sverto poveikis nei dotacijomis;

| (31) | intervenciniais veiksmais pagal šį reglamentą turėtų būti siekiama užtikrinti įvairių priede aprašytų bendros svarbos projektų sinergiją ir sąveikumą, taip pat jų sinergiją ir sąveikumą su kita infrastruktūra, įskaitant pagal EITP remiamą transporto ir energetikos infrastruktūrą, atitinkamą mokslinių tyrimų infrastruktūrą, inter alia, remiamą pagal programą „Horizontas 2020“, ir atitinkamus ESI fondus lėšomis remiamą infrastruktūrą, vengiant dubliavimo ir bereikalingos administracinės naštos; |
| --- | --- |

(31)

intervenciniais veiksmais pagal šį reglamentą turėtų būti siekiama užtikrinti įvairių priede aprašytų bendros svarbos projektų sinergiją ir sąveikumą, taip pat jų sinergiją ir sąveikumą su kita infrastruktūra, įskaitant pagal EITP remiamą transporto ir energetikos infrastruktūrą, atitinkamą mokslinių tyrimų infrastruktūrą, inter alia, remiamą pagal programą „Horizontas 2020“, ir atitinkamus ESI fondus lėšomis remiamą infrastruktūrą, vengiant dubliavimo ir bereikalingos administracinės naštos;

| (32) | finansinę paramą bendros svarbos projektams turėtų papildyti horizontalieji veiksmai, įskaitant techninę pagalbą, paklausos didinimo priemones ir koordinavimą, kuriais būtų siekiama padidinti Sąjungos intervencinių veiksmų poveikį; |
| --- | --- |

(32)

finansinę paramą bendros svarbos projektams turėtų papildyti horizontalieji veiksmai, įskaitant techninę pagalbą, paklausos didinimo priemones ir koordinavimą, kuriais būtų siekiama padidinti Sąjungos intervencinių veiksmų poveikį;

| (33) | skirdama lėšas intervenciniams veiksmams plačiajuosčio ryšio tinklų sektoriuje, Komisija turėtų tinkamai atsižvelgti į turimų Sąjungos finansinių priemonių vertinimo rezultatus; |
| --- | --- |

(33)

skirdama lėšas intervenciniams veiksmams plačiajuosčio ryšio tinklų sektoriuje, Komisija turėtų tinkamai atsižvelgti į turimų Sąjungos finansinių priemonių vertinimo rezultatus;

| (34) | Komisijai turėtų padėti ekspertų grupė, sudaryta iš visų valstybių narių atstovų: su ja turėtų būti konsultuojamasi ir ji turėtų dalyvauti, inter alia, vykdant šio reglamento įgyvendinimo stebėseną, planuojant, vertinant ir sprendžiant įgyvendinimo problemas; |
| --- | --- |

(34)

Komisijai turėtų padėti ekspertų grupė, sudaryta iš visų valstybių narių atstovų: su ja turėtų būti konsultuojamasi ir ji turėtų dalyvauti, inter alia, vykdant šio reglamento įgyvendinimo stebėseną, planuojant, vertinant ir sprendžiant įgyvendinimo problemas;

| (35) | ekspertų grupė taip pat turėtų bendradarbiauti su subjektais, kurie dalyvauja įgyvendinant šį reglamentą, pavyzdžiui, vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis, interneto prieigos tiekėjais, viešųjų tinklų administratoriais ir komponentų gamintojais, taip pat nacionalinėmis reguliavimo institucijomis ir Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (EERRI), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1211/2009 (15); |
| --- | --- |

(35)

ekspertų grupė taip pat turėtų bendradarbiauti su subjektais, kurie dalyvauja įgyvendinant šį reglamentą, pavyzdžiui, vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis, interneto prieigos tiekėjais, viešųjų tinklų administratoriais ir komponentų gamintojais, taip pat nacionalinėmis reguliavimo institucijomis ir Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (EERRI), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1211/2009 (15);

| (36) | Reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 įsteigiamas EITP koordinavimo komitetas, kuris taip pat yra komitetas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (16). Be to, Reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 Komisijai suteikiami įgaliojimai laikantis nagrinėjimo procedūros priimti metines ir daugiametes darbo programas, be kita ko, telekomunikacijų sektoriuje, kuriam taikomas šis reglamentas. Šiuo požiūriu svarbu paaiškinti, kad svarstant su šiuo reglamentu susijusius klausimus, visų pirma metinių ir daugiamečių darbo programų projektus, valstybėms narėms EITP koordinavimo komitete turėtų atstovauti telekomunikacijų infrastruktūros sektoriaus ekspertai; |
| --- | --- |

(36)

Reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 įsteigiamas EITP koordinavimo komitetas, kuris taip pat yra komitetas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (16). Be to, Reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 Komisijai suteikiami įgaliojimai laikantis nagrinėjimo procedūros priimti metines ir daugiametes darbo programas, be kita ko, telekomunikacijų sektoriuje, kuriam taikomas šis reglamentas. Šiuo požiūriu svarbu paaiškinti, kad svarstant su šiuo reglamentu susijusius klausimus, visų pirma metinių ir daugiamečių darbo programų projektus, valstybėms narėms EITP koordinavimo komitete turėtų atstovauti telekomunikacijų infrastruktūros sektoriaus ekspertai;

| (37) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, ypač transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūroje koordinuoto vystymo, o dėl tarpvalstybinio remiamų infrastruktūrų pobūdžio ir poveikio visai Sąjungos teritorijai tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(37)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, ypač transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūroje koordinuoto vystymo, o dėl tarpvalstybinio remiamų infrastruktūrų pobūdžio ir poveikio visai Sąjungos teritorijai tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (38) | siekiant remti bendro intereso projektus transporto, telekomunikacijų ir energijos infrastruktūros sektoriuose, Reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 nustatomi sąlygas, metodus ir procedūras Sąjungos finansinei pagalbai teikti transeuropiniams tinklams. Juo taip pat nustatomas šaltinių paskirstymas, prieinamas pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 visuose trejuose sektoriuose. Reglamentas (ES) Nr. 1316/2013 taikomas nuo 2014 sausio 1 d. Todėl reikėtų šio reglamento taikymą suderinti su Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 taikymu ir su Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(38)

siekiant remti bendro intereso projektus transporto, telekomunikacijų ir energijos infrastruktūros sektoriuose, Reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 nustatomi sąlygas, metodus ir procedūras Sąjungos finansinei pagalbai teikti transeuropiniams tinklams. Juo taip pat nustatomas šaltinių paskirstymas, prieinamas pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 visuose trejuose sektoriuose. Reglamentas (ES) Nr. 1316/2013 taikomas nuo 2014 sausio 1 d. Todėl reikėtų šio reglamento taikymą suderinti su Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 taikymu ir su Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.;

| (39) | Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1336/97/EB (17) turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(39)

Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1336/97/EB (17) turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šiuo reglamentu nustatomos transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje bendros svarbos projektų užbaigimo iki numatyto termino ir sąveikumo gairės.

2.   Visų pirma šiame reglamente nustatomi:

| a) | bendros svarbos projektų tikslai ir veiklos prioritetai; |
| --- | --- |

a)

bendros svarbos projektų tikslai ir veiklos prioritetai;

| b) | bendros svarbos projektų nustatymas; |
| --- | --- |

b)

bendros svarbos projektų nustatymas;

| c) | Sąjungos finansinės paramos pagal Reglamentą (ES) Nr. 1316/2013 skyrimo veiksmams, kuriais prisidedama prie bendros svarbos projektų kūrimo, įgyvendinimo, diegimo, sujungimo ir sąveikumo etapais, kriterijai; |
| --- | --- |

c)

Sąjungos finansinės paramos pagal Reglamentą (ES) Nr. 1316/2013 skyrimo veiksmams, kuriais prisidedama prie bendros svarbos projektų kūrimo, įgyvendinimo, diegimo, sujungimo ir sąveikumo etapais, kriterijai;

| d) | bendros svarbos projektų finansavimo prioritetai. |
| --- | --- |

d)

bendros svarbos projektų finansavimo prioritetai.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 2 straipsnyje.

2.   Šiame reglamente ir Reglamente (ES) Nr. 1316/2013 taip pat vartojamos šios terminų apibrėžtys:

a)   telekomunikacijų infrastruktūra– plačiajuosčio ryšio tinklai ir skaitmeninių paslaugų infrastruktūra;

b)   skaitmeninių paslaugų infrastruktūra– infrastruktūra, kuria naudojantis galima elektroniniu būdu, paprastai internetu, teikti tinklo paslaugas ir taip piliečiams, verslo įmonėms ir (arba) viešosiomis valdžios institucijoms teikti transeuropines sąveikiąsias bendros svarbos paslaugas ir kurią sudaro pagrindinių paslaugų platformos ir bendrosios paslaugos;

c)   sudedamosios dalys– bazinė skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, kuri yra pagrindinė priemonė, kuri gali būti pakartotinai panaudota sudėtingesnėje skaitmeninių paslaugų infrastruktūroje;

d)   pagrindinių paslaugų platformos– skaitmeninių paslaugų infrastruktūros pagrindiniai centrai, skirti transeuropiniam ryšiui, prieigai ir sąveikumui užtikrinti ir kurios atviros valstybėms narėms ir gali būti prieinamos kitiems subjektams;

e)   bendrosios paslaugos– tinklų paslaugos, kuriomis vienas ar keli nacionalinės infrastruktūros objektai siejami su viena ar keliomis pagrindinių paslaugų platformomis;

f)   plačiajuosčio ryšio tinklai– laidinės ir belaidės prieigos tinklai, pagalbinė infrastruktūra ir pagrindiniai tinklai, galintys užtikrinti labai didelės spartos ryšį;

g)   horizontalieji veiksmai– tyrimai ir programų rėmimo veiksmai, kaip apibrėžta atitinkamai Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 2 straipsnio 6 ir 7 punktuose.

3 straipsnis

Tikslai

1.   Bendros svarbos projektais prisidedama prie Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 3 straipsnyje nurodytų bendrųjų tikslų siekimo.

2.   Įgyvendinant bendros svarbos projektus, be bendrųjų tikslų siekiama vieno ar kelių šių konkrečių tikslų:

| a) | užtikrinti ekonomikos augimą ir prisidėti prie vidaus rinkos sukūrimo ir veikimo, kad būtų skatinamas Europos ekonomikos, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), konkurencingumas; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti ekonomikos augimą ir prisidėti prie vidaus rinkos sukūrimo ir veikimo, kad būtų skatinamas Europos ekonomikos, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), konkurencingumas;

| b) | gerinti kasdienį piliečių gyvenimą ir kasdienę verslo įmonių bei viešosios valdžios institucijų veiklą visais lygiais, tuo tikslu skatinant plačiajuosčio ryšio tinklus, nacionalinių, regioninių ir vietos plačiajuosčio ryšio tinklų sujungimą ir sąveikumą, taip pat nediskriminacinę prieigą prie tokių tinklų ir skaitmeninę įtrauktį. |
| --- | --- |

b)

gerinti kasdienį piliečių gyvenimą ir kasdienę verslo įmonių bei viešosios valdžios institucijų veiklą visais lygiais, tuo tikslu skatinant plačiajuosčio ryšio tinklus, nacionalinių, regioninių ir vietos plačiajuosčio ryšio tinklų sujungimą ir sąveikumą, taip pat nediskriminacinę prieigą prie tokių tinklų ir skaitmeninę įtrauktį.

3.   Siekiant 1 ir 2 dalyse nurodytų tikslų, nustatomi šie veiklos prioritetai:

| a) | transeuropinių skaitmeninių paslaugų infrastruktūros sąveikumo, ryšio, darnaus diegimo, naudojimo ir modernizavimo, taip pat koordinavimo Europos lygmeniu užtikrinimas; |
| --- | --- |

a)

transeuropinių skaitmeninių paslaugų infrastruktūros sąveikumo, ryšio, darnaus diegimo, naudojimo ir modernizavimo, taip pat koordinavimo Europos lygmeniu užtikrinimas;

| b) | veiksmingo privačių ir viešų investicijų, kuriomis būtų skatinamas plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas ir modernizavimas, srauto užtikrinimas, siekiant prisidėti prie Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytų plačiajuosčio ryšio diegimo uždavinių įgyvenimo. |
| --- | --- |

b)

veiksmingo privačių ir viešų investicijų, kuriomis būtų skatinamas plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas ir modernizavimas, srauto užtikrinimas, siekiant prisidėti prie Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytų plačiajuosčio ryšio diegimo uždavinių įgyvenimo.

4 straipsnis

Bendros svarbos projektai

1.   Įgyvendinant bendros svarbos projektus visų pirma:

| a) | siekiama sukurti ir (arba) patobulinti sąveikias ir, jei įmanoma, tarptautiniu mastu suderinamas pagrindinių paslaugų platformas, kartu teikiant bendrąsias skaitmeninių paslaugų infrastruktūros paslaugas; |
| --- | --- |

a)

siekiama sukurti ir (arba) patobulinti sąveikias ir, jei įmanoma, tarptautiniu mastu suderinamas pagrindinių paslaugų platformas, kartu teikiant bendrąsias skaitmeninių paslaugų infrastruktūros paslaugas;

| b) | sudaroma galimybė naudotis veiksmingomis investavimo į plačiajuosčio ryšio tinklus priemonėmis, pritraukiama naujų kategorijų investuotojų ir projektų rengėjų ir skatinama užtikrinti, kad novatoriškus projektus ir verslo modelius būtų galima pakartotinai pritaikyti. |
| --- | --- |

b)

sudaroma galimybė naudotis veiksmingomis investavimo į plačiajuosčio ryšio tinklus priemonėmis, pritraukiama naujų kategorijų investuotojų ir projektų rengėjų ir skatinama užtikrinti, kad novatoriškus projektus ir verslo modelius būtų galima pakartotinai pritaikyti.

2.   Bendros svarbos projektai gali apimti visą projekto ciklą, įskaitant galimybių tyrimą, įgyvendinimą, nuolatinį naudojimą ir modernizavimą, koordinavimą ir vertinimą.

3.   Bendros svarbos projektai gali būti remiami imantis horizontaliųjų veiksmų.

4.   Bendros svarbos projektai ir veiksmai, kuriais prisidedama prie jų įgyvendinimo, išsamiau aprašyti priede.

5 straipsnis

Intervencijos metodai

1.   Skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srityje pagrindinių paslaugų platformų kūrimo uždavinys pirmiausia tenka Sąjungai, o bendrąsias paslaugas teikia prie atitinkamos pagrindinių paslaugų platformos prisijungusios Šalys. Į plačiajuosčio ryšio tinklus daugiausiai investuoja privatusis sektorius; šioje veikloje jam padeda konkurencijai ir investicijoms palanki reguliavimo sistema. Viešoji parama plačiajuosčio ryšio tinklams teikiama tik tuo atveju, kai esama rinkos trikčių arba kai investavimo aplinka nėra optimali.

2.   Valstybės narės ir kiti už bendros svarbos projektų įgyvendinimą atsakingi ar prie jų įgyvendinimo prisidedantys subjektai skatinami imtis priemonių, kurios būtinos siekiant sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti bendros svarbos projektus. Galutinis sprendimas dėl bendros svarbos projekto, susijusio su tam tikros valstybės narės teritorija, įgyvendinimo bus priimtas gavus tos valstybės narės patvirtinimą.

3.   Vykdant veiksmus, kuriais prisidedama prie bendros svarbos projektų, atitinkančių šio reglamento 6 straipsnyje išdėstytus kriterijus, įgyvendinimo, gali būti teikiama Sąjungos finansinė parama vadovaujantis Reglamente (ES) Nr. 1316/2013 numatytomis sąlygomis ir pagal jame numatytas priemones. Finansinė parama teikiama pagal Sąjungoje priimtas atitinkamas taisykles ir procedūras, atsižvelgiant į šio reglamento 6 straipsnyje nustatytus finansavimo prioritetus ir turimus išteklius, atsižvelgiant į konkrečius naudos gavėjų poreikius:

4.   Veiksmai, kuriais prisidedama prie skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srities bendros svarbos projektų, remiami:

| a) | taikant viešųjų pirkimų procedūrą; ir (arba) |
| --- | --- |

a)

taikant viešųjų pirkimų procedūrą; ir (arba)

| b) | dotacijomis. |
| --- | --- |

b)

dotacijomis.

5.   Veiksmai, kuriais prisidedama prie plačiajuosčio ryšio tinklų srities bendros svarbos projektų, remiami:

| a) | pagal Reglamente (ES) Nr. 1316/2013 nustatytas finansines priemones, kurias galima papildyti įnašais, teikiamais pagal kitus EITP sektorius, kitas priemones, programas ir Sąjungos biudžeto eilutes, taip pat valstybių narių, įskaitant regionines bei vietos valdžios institucijas, ir bet kurių kitų investuotojų, įskaitant privačiuosius investuotojus, įnašais pagal Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 15 straipsnio 2 dalį; ir (arba) |
| --- | --- |

a)

pagal Reglamente (ES) Nr. 1316/2013 nustatytas finansines priemones, kurias galima papildyti įnašais, teikiamais pagal kitus EITP sektorius, kitas priemones, programas ir Sąjungos biudžeto eilutes, taip pat valstybių narių, įskaitant regionines bei vietos valdžios institucijas, ir bet kurių kitų investuotojų, įskaitant privačiuosius investuotojus, įnašais pagal Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 15 straipsnio 2 dalį; ir (arba)

| b) | derinant finansines priemones ir dotacijas iš kitų nei EITP viešųjų – kai jie yra Sąjungos arba nacionaliniai viešieji šaltiniai – šaltinių; |
| --- | --- |

b)

derinant finansines priemones ir dotacijas iš kitų nei EITP viešųjų – kai jie yra Sąjungos arba nacionaliniai viešieji šaltiniai – šaltinių;

6.   Horizontalieji veiksmai remiami:

| a) | taikant viešųjų pirkimų procedūrą; ir (arba) |
| --- | --- |

a)

taikant viešųjų pirkimų procedūrą; ir (arba)

| b) | dotacijomis. |
| --- | --- |

b)

dotacijomis.

7.   Bendra plačiajuosčio ryšio tinklams skirtoms finansinėms priemonėms numatyta biudžeto suma neviršija minimalios sumos, būtinos ekonomiškai efektyviems intervenciniams veiksmams nustatyti, kurie nustatomi remiantis Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 14 straipsnio 1 dalyje nurodytais ex-ante vertinimais.

Ta suma sudaro 15 % telekomunikacijų sektoriui skirto finansinio paketo, nurodyto Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 5 straipsnio 1 dalies b punkte.

8.   Bent trečdaliu plačiajuosčio ryšio srities projektų, gaunančių finansinę parama pagal šį reglamentą, turi būti siekiama užtikrinti didesnę nei 100 Mbps plačiajuosčio ryšio spartą.

9.   Remdamiesi 8 straipsnio 6 dalyje nurodyta ataskaita, Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu, gali patikslinti pagal šio straipsnio 7 dalį nustatytą sumą ir šio straipsnio 8 dalyje nurodytą projektų proporcijos dalį.

10.   Jei parama pagal EITP papildo paramą iš ESI fondų ir kitą tiesioginę viešąją paramą, galimybės užtikrinti veiksmų pagal EITP ir paramos iš ESI fondų sinergiją gali būti padidintos naudojant tinkamą koordinavimo mechanizmą.

6 straipsnis

Atitikties reikalavimams kriterijai ir finansavimo prioritetai

1.   Veiksmai, kuriais prisidedama prie skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srities bendros svarbos projektų įgyvendinimo turi atitikti toliau nurodytus kriterijus tam, kad atitiktų reikalavimus finansavimui gauti:

| a) | yra pakankamai brandūs, kad galėtų būti vykdomi, o tokią brandą visų pirma įrodo pagal tokias programas kaip Sąjungos programos, susijusios su inovacijomis ir moksliniais tyrimais, sėkmingai vykdomi bandomieji projektai; |
| --- | --- |

a)

yra pakankamai brandūs, kad galėtų būti vykdomi, o tokią brandą visų pirma įrodo pagal tokias programas kaip Sąjungos programos, susijusios su inovacijomis ir moksliniais tyrimais, sėkmingai vykdomi bandomieji projektai;

| b) | prisidedama prie Sąjungos politikos ir veiklos, kuriomis remiama vidaus rinka; |
| --- | --- |

b)

prisidedama prie Sąjungos politikos ir veiklos, kuriomis remiama vidaus rinka;

| c) | sukuriama europinė pridėtinė vertė ir parengiama strategija, kuri patikslinama, kai tinkama, ir kurios kokybė turi būti įrodoma atliekant galimybių ir sąnaudų bei naudos vertinimą, bei planavimas, kad būtų užtikrintas ilgalaikis tvarumas, kai reikia naudojant kitus nei EITP finansavimo šaltinius. Tokia strategija prireikus atnaujinama; |
| --- | --- |

c)

sukuriama europinė pridėtinė vertė ir parengiama strategija, kuri patikslinama, kai tinkama, ir kurios kokybė turi būti įrodoma atliekant galimybių ir sąnaudų bei naudos vertinimą, bei planavimas, kad būtų užtikrintas ilgalaikis tvarumas, kai reikia naudojant kitus nei EITP finansavimo šaltinius. Tokia strategija prireikus atnaujinama;

| d) | laikomasi tarptautinių ir (arba) europinių sąveikumo standartų arba atvirųjų specifikacijų ir gairių, pavyzdžiui, Europos sąveikumo sistemos, ir naudojamasi turimais sprendimais. |
| --- | --- |

d)

laikomasi tarptautinių ir (arba) europinių sąveikumo standartų arba atvirųjų specifikacijų ir gairių, pavyzdžiui, Europos sąveikumo sistemos, ir naudojamasi turimais sprendimais.

2.   Veiksmai, kuriais prisidedama prie skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srities bendros svarbos projektų, finansuotini pagal EITP, pasirenkami ir jų finansavimo dydis nustatomas įgyvendinant metinę darbo programą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 17 straipsnio 1 dalyje.

3.   Sudedamosioms dalims, kurios yra būtinos ir kurias, remiantis pagrįstais duomenimis, numatoma naudoti plėtojant, diegiant ir naudojant kitą priedo 1 skirsnio 1 dalyje nurodytą skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą, suteikiamas didžiausias finansavimo prioritetas.

4.   Antras prioritetas suteikiamas kitai skaitmeninių paslaugų infrastruktūrai, kuri plėtojama pagal Sąjungos teisę, politiką ir programas, išvardytas priedo 1 skirsnio 2 ir 3 dalyse, ir, kai įmanoma, grindžiama turimomis sudedamosiomis dalimis.

5.   Parama pagrindinių paslaugų platformoms yra svarbesnė už paramą bendrosioms paslaugoms.

6.   Remiantis šio reglamento 3 straipsnyje numatytais tikslais, šio reglamento priede pateiktu bendros svarbos projektų apibrėžimu ir atsižvelgiant į turimą biudžetą, Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 17 straipsnyje nurodytose metinėse ir daugiametėse darbo programose gali būti nustatyta daugiau atitikties skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srities reikalavimams ir prioritetų šioje srityje nustatymo kriterijų.

7.   Veiksmai, kuriais prisidedama prie plačiajuosčio ryšio tinklų srities bendros svarbos projektų įgyvendinimo, atitinka finansavimo reikalavimus, jei atitinka visus šiuos kriterijus:

| a) | yra labai naudingi įgyvendinant Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslus; |
| --- | --- |

a)

yra labai naudingi įgyvendinant Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslus;

| b) | yra pasiekę pakankamą brandą projektų vystymo ir parengimo etapuose, grindžiamuose veiksmingais įgyvendinimo mechanizmais; |
| --- | --- |

b)

yra pasiekę pakankamą brandą projektų vystymo ir parengimo etapuose, grindžiamuose veiksmingais įgyvendinimo mechanizmais;

| c) | padeda šalinti rinkos triktis arba spręsti su neoptimalia investavimo aplinka susijusius klausimus; |
| --- | --- |

c)

padeda šalinti rinkos triktis arba spręsti su neoptimalia investavimo aplinka susijusius klausimus;

| d) | nesukelia rinkos iškraipymų ar neišstumia privačiojo sektoriaus investicijų; |
| --- | --- |

d)

nesukelia rinkos iškraipymų ar neišstumia privačiojo sektoriaus investicijų;

| e) | juos vykdant naudojamos technologijos, kurios laikomos tinkamiausiomis konkrečios geografinės srities poreikiams tenkinti, atsižvelgiant į objektyviais kriterijais grindžiamus geografinius, socialinius ir ekonominius veiksnius ir laikantis technologijų neutralumo principo; |
| --- | --- |

e)

juos vykdant naudojamos technologijos, kurios laikomos tinkamiausiomis konkrečios geografinės srities poreikiams tenkinti, atsižvelgiant į objektyviais kriterijais grindžiamus geografinius, socialinius ir ekonominius veiksnius ir laikantis technologijų neutralumo principo;

| f) | juos vykdant diegiamos konkrečiam projektui tinkamiausios technologijos ir tuo pačiu metu siūlomas geriausias pažangiausių technologijų (duomenų srauto pajėgumo, perdavimo saugumo, tinklo atsparumo požiūriu) ir išlaidų efektyvumo santykis; |
| --- | --- |

f)

juos vykdant diegiamos konkrečiam projektui tinkamiausios technologijos ir tuo pačiu metu siūlomas geriausias pažangiausių technologijų (duomenų srauto pajėgumo, perdavimo saugumo, tinklo atsparumo požiūriu) ir išlaidų efektyvumo santykis;

| g) | turi dideles daugkartinio taikymo galimybes ir (arba) yra grindžiami novatoriškais verslo modeliais. |
| --- | --- |

g)

turi dideles daugkartinio taikymo galimybes ir (arba) yra grindžiami novatoriškais verslo modeliais.

8.   Papildomais tiksliniais įnašais, teikiamais pagal Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 15 straipsnio 2 dalį, finansuojami projektai neprivalo atitikti šio straipsnio 7 dalies g punkte nurodytų kriterijų.

9.   Horizontalieji veiksmai atitinka finansavimo reikalavimus, jei atitinka šiuos kriterijus:

| a) | juos vykdant rengiami arba remiami įgyvendinimo veiksmai jų vykdymo, valdymo ir esamų ar naujai kylančių įgyvendinimo problemų sprendimo etapais; |
| --- | --- |

a)

juos vykdant rengiami arba remiami įgyvendinimo veiksmai jų vykdymo, valdymo ir esamų ar naujai kylančių įgyvendinimo problemų sprendimo etapais;

| b) | juos vykdant sukuriama nauja skaitmeninių paslaugų infrastruktūros paklausa. |
| --- | --- |

b)

juos vykdant sukuriama nauja skaitmeninių paslaugų infrastruktūros paklausa.

7 straipsnis

Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis

1.   Sąjunga gali užmegzti ryšius, diskutuoti, keistis informacija ir bendradarbiauti su trečiųjų šalių valdžios institucijomis ar bet kuriomis kitomis organizacijomis, kad pasiektų bet kurį šio reglamento tikslą. Be kitų tikslų, šiuo bendradarbiavimu siekiama skatinti Sąjungos telekomunikacijų infrastruktūros srities tinklų ir trečiųjų šalių panašių tinklų sąveikumą.

2.   Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalys, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti telekomunikacijų infrastruktūrą apimančio sektoriaus, kuriam taikoma EITP, veikloje laikydamosi EEE susitarime nustatytų sąlygų.

3.   Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 8 straipsnio 3 dalies ir 9 straipsnio 4 dalies, narystės siekiančios šalys ir šalys kandidatės, kurioms taikoma pasirengimo narystei strategija, gali dalyvauti telekomunikacijų infrastruktūrą apimančio sektoriaus, kuriam taikoma EITP, veikloje laikydamosi su Sąjunga pasirašytų susitarimų.

4.   ELPA šalių dalyvavimo šioje veikloje tikslais EITP sektorius, apimantis telekomunikacijų infrastruktūros sektorius laikomas atskira programa.

8 straipsnis

Keitimasis informacija, stebėsena ir ataskaitų teikimas

1.   Remdamosi pagal Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 22 straipsnio trečią pastraipą gauta informacija, valstybės narės ir Komisija keičiasi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su pažanga, padaryta įgyvendinant šį reglamentą. Atitinkamais atvejais valstybės narės į šį procesą įtraukia vietos ir regionines valdžios institucijas. Komisija paskelbia metinę šios informacijos apžvalgą ir pateikia ją Europos Parlamentui ir Tarybai.

2.   Komisija konsultuojasi su ekspertų grupe, kurią sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą ir kuri padeda Komisijai. Visų pirma, ekspertų grupė padeda Komisijai:

| a) | stebėti, kaip įgyvendinamas šis reglamentas; |
| --- | --- |

a)

stebėti, kaip įgyvendinamas šis reglamentas;

| b) | jei taikoma, atsižvelgti į nacionalinius planus arba nacionalines strategijas; |
| --- | --- |

b)

jei taikoma, atsižvelgti į nacionalinius planus arba nacionalines strategijas;

| c) | imtis priemonių įvertinti darbo programų įgyvendinimą finansiniu ir techniniu lygiu; |
| --- | --- |

c)

imtis priemonių įvertinti darbo programų įgyvendinimą finansiniu ir techniniu lygiu;

| d) | spręsti esamas ar naujai kylančias projektų įgyvendinimo problemas; |
| --- | --- |

d)

spręsti esamas ar naujai kylančias projektų įgyvendinimo problemas;

| e) | nustatyti strategines gaires prieš parengiant metines ir daugiametes darbo programas, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 17 straipsnyje, visų pirma atsižvelgiant į veiksmų, kuriais prisidedama prie bendros svarbos projektų įgyvendinimo ir biudžeto paskirstymo, pasirinkimą bei panaikinimą ir tų darbo programų peržiūrą. |
| --- | --- |

e)

nustatyti strategines gaires prieš parengiant metines ir daugiametes darbo programas, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 17 straipsnyje, visų pirma atsižvelgiant į veiksmų, kuriais prisidedama prie bendros svarbos projektų įgyvendinimo ir biudžeto paskirstymo, pasirinkimą bei panaikinimą ir tų darbo programų peržiūrą.

3.   Be to, ekspertų grupė gali svarstyti bet kurį kitą su transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje plėtojimu susijusį klausimą.

4.   Komisija informuoja ekspertų grupę apie pažangą, padarytą įgyvendinant Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 17 straipsnyje nurodytas metines ir daugiametes darbo programas.

5.   Ekspertų grupė bendradarbiauja su skaitmeninių tinklų ir paslaugų planavimo, plėtojimo ir valdymo subjektais ir su kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais.

Komisija ir kiti už šio reglamento įgyvendinimą atsakingi subjektai, pavyzdžiui, Europos investicijų bankas, deramai atsižvelgia į ekspertų grupės pastabas.

6.   Atlikdama Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 laikotarpio vidurio ir ex-post vertinimą, kaip nurodyta to reglamento 27 straipsnyje, ir padedama ekspertų grupės, Komisija skelbia šio reglamento įgyvendinimo pažangos ataskaitą. Ta ataskaita pateikiama Europos Parlamentui ir Tarybai.

7.   Ataskaitoje pateikiamas pažangos, padarytos rengiant ir įgyvendinant bendros svarbos projektus, įvertinimas, kuriame aptariami, be kita ko, jeigu taikoma, įgyvendinimo vėlavimai ir iškilę sunkumai, taip pat pateikiama informacija apie įsipareigojimus ir mokėjimus.

8.   Ataskaitose Komisija taip pat vertina, ar bendros svarbos projektų sritis ir toliau atitinka technologijų raidą ir inovacijas, taip pat reguliavimo srities arba rinkos ir ekonominius pokyčius ir ar, atsižvelgiant į tokius pokyčius ir poreikį užtikrinti ilgalaikį tvarumą, bet kurio iš remiamų bendros svarbos projektų finansavimas turėtų būti palaipsniui nutrauktas arba tie projektai turėtų būti finansuojami iš kitų šaltinių. Projektų, kurie gali turėti didelį poveikį aplinkai, ataskaitose pateikiama poveikio aplinkai analizė, kurioje prireikus atsižvelgiama į prisitaikymą prie klimato kaitos padarinių ir poreikį juos mažinti, taip pat į atsparumą nelaimėms. Toks vertinimas taip pat gali būti atliekamas bet kada, kai manoma esant reikalinga.

9.   Ex-post vertinimas, ar pasiekti 3 straipsnyje nustatyti konkretūs tikslai, atliekamas, inter alia, atsižvelgiant į:

| a) | galimybę naudotis skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, kuri vertinama atsižvelgiant į valstybių narių, prisijungusių prie kiekvienos skaitmeninių paslaugų infrastruktūros, skaičių; |
| --- | --- |

a)

galimybę naudotis skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, kuri vertinama atsižvelgiant į valstybių narių, prisijungusių prie kiekvienos skaitmeninių paslaugų infrastruktūros, skaičių;

| b) | piliečių ir įmonių, kurie naudojasi skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, procentinę dalį ir galimybę tokiomis paslaugomis naudotis tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

b)

piliečių ir įmonių, kurie naudojasi skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, procentinę dalį ir galimybę tokiomis paslaugomis naudotis tarpvalstybiniu mastu;

| c) | investicijų, kurias pavyko pritraukti plačiajuosčio ryšio srityje, dydį ir sverto poveikį projektų, finansuojamų iš įnašų, gautų iš viešųjų šaltinių, nurodytų 5 straipsnio 5 dalies b punkte, atveju. |
| --- | --- |

c)

investicijų, kurias pavyko pritraukti plačiajuosčio ryšio srityje, dydį ir sverto poveikį projektų, finansuojamų iš įnašų, gautų iš viešųjų šaltinių, nurodytų 5 straipsnio 5 dalies b punkte, atveju.

9 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas Nr. 1336/97/EB panaikinamas.

10 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2014 m. kovo 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. KOURKOULAS

---

(1)  2012 m. vasario 22 d. nuomonė (OL C 143, 2012 5 22, p. 120) ir 2013 m. spalio 16 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  OL C 225, 2012 7 22, p. 211 ir OL C 356, 2013 12 5, p. 116.

2

(3)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2014 m. kovo 11 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (OL 348, 2013 12 20, p. 129).

4

(5)  2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 922/2009/EB dėl Europos viešojo administravimo institucijų sąveikumo sprendimų (OL L 260, 2009 10 3, p. 20).

5

(6)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1286/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos mokesčių sistemų veikimo gerinimo veiksmų programa („Fiscalis 2020“ ) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1482/2007/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 25).

6

(7)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104).

7

(8)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (OL L 316, 2012 11 14, p. 12).

8

(9)  2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007-2013 m.) (OL L 310, 2006 11 9, p. 15).

9

(10)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

10

(11)  OL C 169, 2012 6 15, p. 5.

11

(12)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 89.

12

(13)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

13

(14)  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (toliau – Prieigos direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 7).

14

(15)  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. 1211/2009 dėl Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) ir Biuro įsteigimo (OL L 337, 2009 12 18, p. 1).

15

(16)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

16

(17)  1997 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 1336/97/EB dėl gairių transeuropinių telekomunikacijų tinklų srityje (OL L 183, 1997 7 11, p. 12).

17

---

PRIEDAS

BENDROS SVARBOS PROJEKTAI

1 SKIRSNIS.   SKAITMENINIŲ PASLAUGŲ INFRASTRUKTŪRA

Intervenciniai veiksmai skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srityje paprastai vykdomi dviem lygmenimis: pagrindinių paslaugų platformų ir bendrųjų paslaugų. Pagrindinių paslaugų platforma yra išankstinė skaitmeninių paslaugų infrastruktūros kūrimo sąlyga.

Pagrindinių paslaugų platformos naudojamos bendros svarbos projektų sąveikumo ir saugumo poreikiams užtikrinti. Naudojant standartizuotas, tarpvalstybines, patogias naudoti sąveikos platformas, jomis užtikrinamas valdžios institucijų ir piliečių, valdžios institucijų ir įmonių bei organizacijų arba įvairių valstybių narių valdžios institucijų skaitmeninis sąveikumas.

Sudedamųjų dalių funkciją atliekanti skaitmeninių paslaugų infrastruktūra yra svarbesnė už kitą skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą, nes ji yra išankstinė pastarosios kūrimo sąlyga. Teikiant bendrąsias paslaugas užtikrinamas ryšys su pagrindinių paslaugų platformomis ir sudaromos sąlygos teikiant nacionalines pridėtinę vertę sukuriančias paslaugas naudotis pagrindinių paslaugų platformomis. Bendrosios paslaugos sieja nacionalines paslaugas su pagrindinių paslaugų platformomis ir padeda užtikrinti nacionalinių valdžios institucijų ir organizacijų, įmonių ir (arba) piliečių prieigą prie pagrindinių paslaugų platformų, kuriomis naudodamiesi jie gali vykdyti tarpvalstybinius sandorius. Turi būti užtikrinta paslaugų kokybė ir parama tarpvalstybinius sandorius atliekantiems suinteresuotiesiems subjektams. Teikiant bendrąsias paslaugas turi būti remiamas ir skatinamas pagrindinių paslaugų platformų kūrimas.

Ypač daug dėmesio turi būti skiriama ne tik skaitmeninių paslaugų infrastruktūros ir susijusių paslaugų kūrimui, bet ir su tokių platformų veikimu susijusio valdymo klausimams.

Naujos pagrindinių paslaugų platformos turi būti daugiausia grindžiamos esamomis platformomis ir jų sudedamosiomis dalimis ir (arba), jei įmanoma, jos turi būti papildomos naujomis sudedamosiomis dalimis.

| 1. | Sudedamosios dalys, kurios, kaip nustatyta, turi būti įtrauktos į darbo programas pagal 6 straipsnio 1 ir 3 dalis, naudojamos:






  a) | elektroninės atpažinties ir tapatumo nustatymo paslaugoms, kuriomis užtikrinamas tarpvalstybinis e. atpažinties ir e. parašo pripažinimas ir patvirtinimas, teikti; |
| --- | --- | --- |

1.

Sudedamosios dalys, kurios, kaip nustatyta, turi būti įtrauktos į darbo programas pagal 6 straipsnio 1 ir 3 dalis, naudojamos:

a)

elektroninės atpažinties ir tapatumo nustatymo paslaugoms, kuriomis užtikrinamas tarpvalstybinis e. atpažinties ir e. parašo pripažinimas ir patvirtinimas, teikti;

| b) | elektroninio dokumentų pristatymo paslaugoms, kuriomis užtikrinamas apsaugotas ir atsekamas tarpvalstybinis elektroninių dokumentų perdavimas, teikti; |
| --- | --- |

b)

elektroninio dokumentų pristatymo paslaugoms, kuriomis užtikrinamas apsaugotas ir atsekamas tarpvalstybinis elektroninių dokumentų perdavimas, teikti;

| c) | automatinio vertimo paslaugoms, naudojant mašininio vertimo modulį ir specializuotus kalbos išteklius, įskaitant Europos masto skaitmeninėms paslaugoms daugiakalbėje aplinkoje teikti būtinas priemones ir programų sąsajas, teikti; |
| --- | --- |

c)

automatinio vertimo paslaugoms, naudojant mašininio vertimo modulį ir specializuotus kalbos išteklius, įskaitant Europos masto skaitmeninėms paslaugoms daugiakalbėje aplinkoje teikti būtinas priemones ir programų sąsajas, teikti;

| d) | ypatingos svarbos skaitmeninei infrastruktūrai remti: ją sudaro ryšio kanalai ir platformos, skirti Sąjungos masto pajėgumams, susijusiems su parengtimi elektroninės erdvės pavojams, keitimusi informacija apie juos, jų koordinavimu ir reagavimu į juos, stiprinti; |
| --- | --- |

d)

ypatingos svarbos skaitmeninei infrastruktūrai remti: ją sudaro ryšio kanalai ir platformos, skirti Sąjungos masto pajėgumams, susijusiems su parengtimi elektroninės erdvės pavojams, keitimusi informacija apie juos, jų koordinavimu ir reagavimu į juos, stiprinti;

| e) | elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo paslaugoms, kuriomis suteikiama galimybė sąskaitas faktūras saugiai siųsti elektroniniu būdu, teikti. |
| --- | --- |

e)

elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo paslaugoms, kuriomis suteikiama galimybė sąskaitas faktūras saugiai siųsti elektroniniu būdu, teikti.

| 2. | Tinkamai sukurta skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, visų pirma, kaip nustatyta, atitinkanti finansavimo, kuriuo prisidedama prie nenutrūkstamo paslaugų teikimo, reikalavimus pagal 6 straipsnio 1 dalį, naudojama:






  a) | prieigai prie Europos paveldo skaitmeninių išteklių. Tai dabartiniu portalu EUROPEANA grindžiama pagrindinių paslaugų platforma. Platformoje suteikiama prieiga prie EUROPEANA kultūros paveldo turinio (atskirų darbų lygmeniu), numatytas sąsajos specifikacijų rinkinys sąveikumui su infrastruktūra (duomenų paieška, duomenų atsisiuntimas) užtikrinti, parama adaptuojant metaduomenis ir įtraukiant naują turinį, taip pat pateikiama informacija apie turinio, prieinamo naudojantis infrastruktūra, daugkartinio naudojimo sąlygas; |
| --- | --- | --- |

2.

Tinkamai sukurta skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, visų pirma, kaip nustatyta, atitinkanti finansavimo, kuriuo prisidedama prie nenutrūkstamo paslaugų teikimo, reikalavimus pagal 6 straipsnio 1 dalį, naudojama:

a)

prieigai prie Europos paveldo skaitmeninių išteklių. Tai dabartiniu portalu EUROPEANA grindžiama pagrindinių paslaugų platforma. Platformoje suteikiama prieiga prie EUROPEANA kultūros paveldo turinio (atskirų darbų lygmeniu), numatytas sąsajos specifikacijų rinkinys sąveikumui su infrastruktūra (duomenų paieška, duomenų atsisiuntimas) užtikrinti, parama adaptuojant metaduomenis ir įtraukiant naują turinį, taip pat pateikiama informacija apie turinio, prieinamo naudojantis infrastruktūra, daugkartinio naudojimo sąlygas;

| b) | saugesnio interneto paslaugų infrastruktūrai užtikrinti. Tai platforma, kuria saugesnio interneto centrams (SIC) valstybėse narėse sudaroma galimybė įsigyti, naudoti ir tvarkyti bendrai naudojamas duomenų apdorojimo priemones, duomenų bazes bei programinės įrangos priemones ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais. Be to, ji suteikia galimybę vykdyti administracines operacijas, skirtas pranešimams apie vaikų seksualinio išnaudojimo turinį internete apdoroti, taip pat užtikrina sąsają su policijos institucijomis, įskaitant tarptautines organizacijas (pavyzdžiui, Interpolą), ir galimybę prireikus imtis priemonių, kad šis turinys būtų pašalintas iš atitinkamų interneto svetainių. Ši platforma bus palaikoma naudojant bendras duomenų bazes ir bendrąsias programinės įrangos sistemas. SIC ir jų atitinkama veikla, pavyzdžiui, pagalbos linijos, karštosios linijos, sąmoningumo didinimo mazgai ir kita informuotumo didinimo veikla, yra pagrindinis saugesnio interneto infrastruktūros elementas. |
| --- | --- |

b)

saugesnio interneto paslaugų infrastruktūrai užtikrinti. Tai platforma, kuria saugesnio interneto centrams (SIC) valstybėse narėse sudaroma galimybė įsigyti, naudoti ir tvarkyti bendrai naudojamas duomenų apdorojimo priemones, duomenų bazes bei programinės įrangos priemones ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais. Be to, ji suteikia galimybę vykdyti administracines operacijas, skirtas pranešimams apie vaikų seksualinio išnaudojimo turinį internete apdoroti, taip pat užtikrina sąsają su policijos institucijomis, įskaitant tarptautines organizacijas (pavyzdžiui, Interpolą), ir galimybę prireikus imtis priemonių, kad šis turinys būtų pašalintas iš atitinkamų interneto svetainių. Ši platforma bus palaikoma naudojant bendras duomenų bazes ir bendrąsias programinės įrangos sistemas. SIC ir jų atitinkama veikla, pavyzdžiui, pagalbos linijos, karštosios linijos, sąmoningumo didinimo mazgai ir kita informuotumo didinimo veikla, yra pagrindinis saugesnio interneto infrastruktūros elementas.

| 3. | Kita skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, kaip nustatyta, atitinkanti finansavimo reikalavimus pagal 6 straipsnio 1 dalį, naudojama:






  a) | sąveikiosioms tarpvalstybinėms elektroninėms viešųjų pirkimų paslaugoms teikti. Tai įvairios paslaugos, kuriomis gali naudotis viešojo ir privačiojo sektorių e. viešųjų pirkimų paslaugų teikėjai, siekdami sukurti tarpvalstybines e. viešųjų pirkimų platformas. Ši infrastruktūra kiekvienai Sąjungos bendrovei suteiks galimybę dalyvauti bet kurios valstybės narės perkančiosios organizacijos ar įstaigos viešųjų pirkimų procedūrose ir apims elektronines viešųjų pirkimų procedūras iki ir po sutarties sudarymo, įskaitant tokias funkcijas kaip elektroninis pasiūlymų, bendrovės virtualių dokumentų, e. katalogų teikimas, e. užsakymų priėmimas ir e. sąskaitų faktūrų išrašymas; |
| --- | --- | --- |

3.

Kita skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, kaip nustatyta, atitinkanti finansavimo reikalavimus pagal 6 straipsnio 1 dalį, naudojama:

a)

sąveikiosioms tarpvalstybinėms elektroninėms viešųjų pirkimų paslaugoms teikti. Tai įvairios paslaugos, kuriomis gali naudotis viešojo ir privačiojo sektorių e. viešųjų pirkimų paslaugų teikėjai, siekdami sukurti tarpvalstybines e. viešųjų pirkimų platformas. Ši infrastruktūra kiekvienai Sąjungos bendrovei suteiks galimybę dalyvauti bet kurios valstybės narės perkančiosios organizacijos ar įstaigos viešųjų pirkimų procedūrose ir apims elektronines viešųjų pirkimų procedūras iki ir po sutarties sudarymo, įskaitant tokias funkcijas kaip elektroninis pasiūlymų, bendrovės virtualių dokumentų, e. katalogų teikimas, e. užsakymų priėmimas ir e. sąskaitų faktūrų išrašymas;

| b) | sąveikiosioms tarpvalstybinėms e. sveikatos paslaugoms teikti. Tam pasitelkiama platforma, kuri padeda užtikrinti piliečių (pacientų) ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų sąveikumo galimybę, galimybę institucijoms ir organizacijoms keistis duomenimis, taip pat galimybę piliečiams (pacientams) tiesiogiai bendrauti su sveikatos priežiūros specialistais ir (arba) įstaigomis. Teikiant paslaugas užtikrinama tarpvalstybinė prieiga prie elektroninės sveikatos istorijos ir elektroninių receptų išrašymo paslaugų, taip pat prie nuotolinių sveikatos priežiūros ir (arba) kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos paslaugų ir t. t.; |
| --- | --- |

b)

sąveikiosioms tarpvalstybinėms e. sveikatos paslaugoms teikti. Tam pasitelkiama platforma, kuri padeda užtikrinti piliečių (pacientų) ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų sąveikumo galimybę, galimybę institucijoms ir organizacijoms keistis duomenimis, taip pat galimybę piliečiams (pacientams) tiesiogiai bendrauti su sveikatos priežiūros specialistais ir (arba) įstaigomis. Teikiant paslaugas užtikrinama tarpvalstybinė prieiga prie elektroninės sveikatos istorijos ir elektroninių receptų išrašymo paslaugų, taip pat prie nuotolinių sveikatos priežiūros ir (arba) kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos paslaugų ir t. t.;

| c) | Europos verslo registrų sujungimo platformai kurti. Tai platforma, kuri apima pagrindinį priemonių ir paslaugų rinkinį, kuriuo visų valstybių narių verslo registrų įstaigoms bus suteikta galimybė keistis informacija apie registruotas įmones, jų filialus, susijungimą ir uždarymą. Per ją taip pat teikiama daugiakalbės paieškos įvairiose šalyse paslauga, kuria per e. teisingumo portalą galės naudotis centrinio prieigos punkto vartotojai; |
| --- | --- |

c)

Europos verslo registrų sujungimo platformai kurti. Tai platforma, kuri apima pagrindinį priemonių ir paslaugų rinkinį, kuriuo visų valstybių narių verslo registrų įstaigoms bus suteikta galimybė keistis informacija apie registruotas įmones, jų filialus, susijungimą ir uždarymą. Per ją taip pat teikiama daugiakalbės paieškos įvairiose šalyse paslauga, kuria per e. teisingumo portalą galės naudotis centrinio prieigos punkto vartotojai;

| d) | prieigai prie daugkartinio naudojimo viešojo sektoriaus informacijos. Tai platforma, kuri naudojama kaip vienas bendras prieigos prie daugiakalbių (visomis Sąjungos institucijų oficialiomis kalbomis) duomenų rinkinių, kuriuos Sąjungoje saugo Europos, nacionalinės, regionų ir vietos viešosios įstaigos, taškas; ji apima užklausų apie duomenų rinkinius teikimo ir duomenų rinkinių vaizdavimo priemones; ši platforma padeda užtikrinti (įskaitant duomenų kilmės audito sekos užtikrinimą), kad esami duomenų rinkiniai būtų tinkamai paversti anoniminiais, licencijuojami ir, jei taikoma, nustatoma jų skelbimo, perskirstymo ir daugkartinio naudojimo kaina.
  Elektroninėms įmonių steigimo ir valdymo kitoje Europos šalyje procedūroms vykdyti. Ši paslauga suteiks galimybę atlikti visas reikalingas administracines procedūras elektroniniu būdu per kontaktinius centrus, veikiančius vieno langelio principu. Reikalavimas teikti šią paslaugą nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB (1); |
| --- | --- |

d)

prieigai prie daugkartinio naudojimo viešojo sektoriaus informacijos. Tai platforma, kuri naudojama kaip vienas bendras prieigos prie daugiakalbių (visomis Sąjungos institucijų oficialiomis kalbomis) duomenų rinkinių, kuriuos Sąjungoje saugo Europos, nacionalinės, regionų ir vietos viešosios įstaigos, taškas; ji apima užklausų apie duomenų rinkinius teikimo ir duomenų rinkinių vaizdavimo priemones; ši platforma padeda užtikrinti (įskaitant duomenų kilmės audito sekos užtikrinimą), kad esami duomenų rinkiniai būtų tinkamai paversti anoniminiais, licencijuojami ir, jei taikoma, nustatoma jų skelbimo, perskirstymo ir daugkartinio naudojimo kaina.

Elektroninėms įmonių steigimo ir valdymo kitoje Europos šalyje procedūroms vykdyti. Ši paslauga suteiks galimybę atlikti visas reikalingas administracines procedūras elektroniniu būdu per kontaktinius centrus, veikiančius vieno langelio principu. Reikalavimas teikti šią paslaugą nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB (1);

| e) | sąveikiosioms tarpvalstybinėms internetinėms paslaugoms teikti. Tai platformos, kurios palengvins valstybių narių sąveikumą ir bendradarbiavimą bendros svarbos srityse, visų pirma siekiant gerinti bendrosios rinkos veikimą: pavyzdžiui, e. teisingumo platforma suteiks galimybę įvairių valstybių piliečiams, įmonėms, organizacijoms ir praktikuojantiems teisininkams internetu naudotis teisiniais ištekliais ir (arba) dokumentais ir atlikti teismines procedūras; internetinė ginčų sprendimo platforma (angl. Online Dispute Resolution, ODR) padės įvairių valstybių vartotojams ir prekybininkams internetu spręsti ginčus, o keitimosi socialinės apsaugos informacija elektroninėmis priemonėmis platforma (angl. Electronic Exchange of Social Security Information, EESSI) padės visos Sąjungos socialinės apsaugos įstaigoms greičiau ir saugiau keistis informacija. |
| --- | --- |

e)

sąveikiosioms tarpvalstybinėms internetinėms paslaugoms teikti. Tai platformos, kurios palengvins valstybių narių sąveikumą ir bendradarbiavimą bendros svarbos srityse, visų pirma siekiant gerinti bendrosios rinkos veikimą: pavyzdžiui, e. teisingumo platforma suteiks galimybę įvairių valstybių piliečiams, įmonėms, organizacijoms ir praktikuojantiems teisininkams internetu naudotis teisiniais ištekliais ir (arba) dokumentais ir atlikti teismines procedūras; internetinė ginčų sprendimo platforma (angl. Online Dispute Resolution, ODR) padės įvairių valstybių vartotojams ir prekybininkams internetu spręsti ginčus, o keitimosi socialinės apsaugos informacija elektroninėmis priemonėmis platforma (angl. Electronic Exchange of Social Security Information, EESSI) padės visos Sąjungos socialinės apsaugos įstaigoms greičiau ir saugiau keistis informacija.

2 SKIRSNIS.   PLAČIAJUOSČIO RYŠIO TINKLAI

1.   Veiksmų taikymo sritis

Veiksmus sudaro vienas arba keli iš šių elementų:

| a) | pasyviosios fizinės infrastruktūros, aktyviosios fizinės infrastruktūros arba abiejų tipų infrastruktūros ir pagalbinių infrastruktūros elementų, taip pat tokiai infrastruktūrai naudoti reikalingų paslaugų diegimas; |
| --- | --- |

a)

pasyviosios fizinės infrastruktūros, aktyviosios fizinės infrastruktūros arba abiejų tipų infrastruktūros ir pagalbinių infrastruktūros elementų, taip pat tokiai infrastruktūrai naudoti reikalingų paslaugų diegimas;

| b) | susijusios įrangos ir susijusių paslaugų, pavyzdžiui, pastato instaliacijos, antenų, bokštų ir kitų laikančiųjų konstrukcijų, kanalų, vamzdžių, stiebų, šulinių, spintų diegimas ir statyba; |
| --- | --- |

b)

susijusios įrangos ir susijusių paslaugų, pavyzdžiui, pastato instaliacijos, antenų, bokštų ir kitų laikančiųjų konstrukcijų, kanalų, vamzdžių, stiebų, šulinių, spintų diegimas ir statyba;

| c) | kai įmanoma, išnaudojamos plačiajuosčio ryšio tinklų ir kitų komunalinių tinklų (energetikos, transporto, vandentiekio, nuotekų ir t. t.) plėtros sinergijos galimybės, visų pirma galimybės, susijusios su pažangiu elektros energijos paskirstymu. |
| --- | --- |

c)

kai įmanoma, išnaudojamos plačiajuosčio ryšio tinklų ir kitų komunalinių tinklų (energetikos, transporto, vandentiekio, nuotekų ir t. t.) plėtros sinergijos galimybės, visų pirma galimybės, susijusios su pažangiu elektros energijos paskirstymu.

2.   Vaidmuo įgyvendinant Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslus

Visais projektais, kuriems pagal šį skirsnį gauna finansinę paramą, svariai prisidedama prie Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslų įgyvendinimo.

Sąjungos tiesiogiai finansuojami veiksmai:

| a) | grindžiami laidinio ar belaidžio ryšio technologijomis, galinčiomis užtikrinti labai didelės spartos plačiajuosčio ryšio paslaugas ir taip patenkinti prietaikų, kurioms reikia didelio pralaidumo, paklausą,; |
| --- | --- |

a)

grindžiami laidinio ar belaidžio ryšio technologijomis, galinčiomis užtikrinti labai didelės spartos plačiajuosčio ryšio paslaugas ir taip patenkinti prietaikų, kurioms reikia didelio pralaidumo, paklausą,;

| b) | grindžiami novatoriškais verslo modeliais ir (arba) pritraukia naujų kategorijų projektų rengėjų ar investuotojų; arba |
| --- | --- |

b)

grindžiami novatoriškais verslo modeliais ir (arba) pritraukia naujų kategorijų projektų rengėjų ar investuotojų; arba

| c) | turi dideles daugkartinio taikymo galimybes – dėl jų parodomojo poveikio jie gali turėti didesnį poveikį rinkai; |
| --- | --- |

c)

turi dideles daugkartinio taikymo galimybes – dėl jų parodomojo poveikio jie gali turėti didesnį poveikį rinkai;

| d) | padeda mažinant skaitmeninę atskirtį, kai įmanoma; |
| --- | --- |

d)

padeda mažinant skaitmeninę atskirtį, kai įmanoma;

| e) | užtikrina, kad būtų laikomasi taikomų teisės aktų, visų pirma konkurencijos teisės aktų, ir prieigos įpareigojimų pagal Direktyvą 2002/19/EB. |
| --- | --- |

e)

užtikrina, kad būtų laikomasi taikomų teisės aktų, visų pirma konkurencijos teisės aktų, ir prieigos įpareigojimų pagal Direktyvą 2002/19/EB.

Pagal Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 15 straipsnio 2 dalį skiriamais papildomais tiksliniais įnašais finansuojamais veiksmais turi būti prisidedama prie naujų svarbių rinkos pajėgumų, susijusių su galimybe naudotis plačiajuosčio ryšio paslaugomis, ryšio sparta ir pajėgumu, didinimo. Vykdant projektus, pagal kuriuos numatoma mažesnė kaip 30 Mbps duomenų perdavimo sparta, ilgainiui turėtų būti užtikrinta ne mažesnė kaip 30 Mbps ir, kai įmanoma, 100 Mbps ir didesnė, duomenų perdavimo sparta.

3.   Projektų vertinimas siekiant nustatyti optimalią finansavimo struktūrą

Veiksmų įgyvendinimas grindžiamas išsamiu projekto vertinimu. Toks projekto vertinimas, inter alia, apima rinkos sąlygas, įskaitant informaciją apie esamą ir (arba) planuojamą kurti infrastruktūrą, projekto rengėjams taikomus reguliavimo įpareigojimus ir komercines bei rinkodaros strategijas. Atliekant projekto vertinimą pirmiausia nustatoma, ar programa:

| a) | būtina rinkos triktims šalinti arba su neoptimalia investavimo aplinka susijusiems klausimams, kurie negali būti išspręsti reguliavimo priemonėmis, spręsti; |
| --- | --- |

a)

būtina rinkos triktims šalinti arba su neoptimalia investavimo aplinka susijusiems klausimams, kurie negali būti išspręsti reguliavimo priemonėmis, spręsti;

| b) | nesukelia rinkos iškraipymų ir neišstumia privačiojo sektoriaus investicijų. |
| --- | --- |

b)

nesukelia rinkos iškraipymų ir neišstumia privačiojo sektoriaus investicijų.

Šie kriterijai nustatomi pirmiausia remiantis galimu pelningumu, su projektu susijusios rizikos lygiu ir geografinės zonos, kurioje vykdomas veiksmas, tipu.

4.   Finansavimo šaltiniai

| a) | Plačiajuosčio ryšio srities bendros svarbos projektai finansuojami finansinėmis priemonėmis. Šioms priemonėms skiriamas pakankamas biudžetas, tačiau neviršijama sumos, kurios reikia visiškai efektyviems intervenciniams veiksmams ir mažiausiam priemonės efektyvumo mastui užtikrinti. |
| --- | --- |

a)

Plačiajuosčio ryšio srities bendros svarbos projektai finansuojami finansinėmis priemonėmis. Šioms priemonėms skiriamas pakankamas biudžetas, tačiau neviršijama sumos, kurios reikia visiškai efektyviems intervenciniams veiksmams ir mažiausiam priemonės efektyvumo mastui užtikrinti.

| b) | Taikant Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 ir su ESI fondais susijusių atitinkamų reglamentų taisykles, a punkte nurodytos finansinės priemonės gali būti derinamos su papildomais įnašais iš:






  i) | kitų EITP sektorių; |
| --- | --- | --- |

b)

Taikant Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 ir su ESI fondais susijusių atitinkamų reglamentų taisykles, a punkte nurodytos finansinės priemonės gali būti derinamos su papildomais įnašais iš:

i)

kitų EITP sektorių;

| ii) | kitų priemonių, programų ir Sąjungos biudžeto eilučių; |
| --- | --- |

ii)

kitų priemonių, programų ir Sąjungos biudžeto eilučių;

| iii) | valstybių narių, įskaitant regionines ir vietos valdžios institucijas, nusprendusių prisidėti nuosavais ištekliais arba pasinaudojant ESI fondų ištekliais. ESI fondų įnašai bus skirti naudoti konkrečioje geografinėje zonoje, siekiant užtikrinti, kad jie būtų panaudojami įnašą teikiančioje valstybėje narėje arba regione; |
| --- | --- |

iii)

valstybių narių, įskaitant regionines ir vietos valdžios institucijas, nusprendusių prisidėti nuosavais ištekliais arba pasinaudojant ESI fondų ištekliais. ESI fondų įnašai bus skirti naudoti konkrečioje geografinėje zonoje, siekiant užtikrinti, kad jie būtų panaudojami įnašą teikiančioje valstybėje narėje arba regione;

| iv) | visų kitų investuotojų, įskaitant privačiuosius investuotojus. |
| --- | --- |

iv)

visų kitų investuotojų, įskaitant privačiuosius investuotojus.

| c) | Be to, a ir b punktuose nurodytos finansinės priemonės gali būti derinamos su valstybių narių, įskaitant regionines ir vietos valdžios institucijas, kurios pageidauja prisidėti nuosavais ištekliais arba pasinaudodamos EIS fondų ištekliais, dotacijomis, jei:






  i) | aptariamas veiksmas atitinka visus šiame reglamente nustatytus finansavimo kriterijus; ir |
| --- | --- | --- |

c)

Be to, a ir b punktuose nurodytos finansinės priemonės gali būti derinamos su valstybių narių, įskaitant regionines ir vietos valdžios institucijas, kurios pageidauja prisidėti nuosavais ištekliais arba pasinaudodamos EIS fondų ištekliais, dotacijomis, jei:

i)

aptariamas veiksmas atitinka visus šiame reglamente nustatytus finansavimo kriterijus; ir

| ii) | gautas atitinkamas leidimas teikti valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

ii)

gautas atitinkamas leidimas teikti valstybės pagalbą.

3 SKIRSNIS.   HORIZONTALIEJI VEIKSMAI

Diegiant transeuropinius tinklus telekomunikacijų infrastruktūros srityje, kurie padės pašalinti skaitmeninėje bendrojoje rinkoje esančias kliūtis, bus vykdomi tyrimai ir programos rėmimo veiksmai. Šie veiksmai gali apimti arba:

| a) | techninę pagalbą rengiant arba remiant įgyvendinimo veiksmus jų vykdymo, valdymo ir esamų ar naujai kylančių įgyvendinimo problemų sprendimo etapais; arba |
| --- | --- |

a)

techninę pagalbą rengiant arba remiant įgyvendinimo veiksmus jų vykdymo, valdymo ir esamų ar naujai kylančių įgyvendinimo problemų sprendimo etapais; arba

| b) | veiksmus, kuriais sukuriama nauja skaitmeninių paslaugų infrastruktūros paklausa. |
| --- | --- |

b)

veiksmus, kuriais sukuriama nauja skaitmeninių paslaugų infrastruktūros paklausa.

Pagal šį reglamentą teikiama Sąjungos parama ir paramos iš visų kitų turimų šaltinių yra koordinuojamos, vengiant infrastruktūros dubliavimo ir neleidžiant išstumti privačiojo sektoriaus investicijų.

---

(1)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (OL L 376, 2006 12 27, p. 36).

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 21.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 86/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 86/27

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 284/2014

2014 m. kovo 21 d.

kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. kovo 17 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi (1), ypač į jo 14 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | 2014 m. kovo 17 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 269/2014; |
| --- | --- |

(1)

2014 m. kovo 17 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 269/2014;

| (2) | atsižvelgdama į padėties sunkumą, Taryba mano, kad į Reglamento (ES) Nr. 269/2014 I priede pateiktą fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ir įstaigų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą turėtų būti įtraukti papildomi asmenys; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgdama į padėties sunkumą, Taryba mano, kad į Reglamento (ES) Nr. 269/2014 I priede pateiktą fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ir įstaigų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą turėtų būti įtraukti papildomi asmenys;

| (3) | todėl Reglamento (ES) Nr. 269/2014 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamento (ES) Nr. 269/2014 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede išvardyti asmenys įtraukiami į Reglamento (ES) Nr. 269/2014 I priede pateiktą sąrašą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. KOURKOULAS

---

(1)  OL L 78, 2014 3 17, p. 6.

1

---

PRIEDAS

1 straipsnyje nurodytas fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ir įstaigų sąrašas

| | Vardas, pavardė | Identifikuojamoji informacija | Motyvai | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Rogozin, Dmitry Olegovich | Gim. data: 1963 12 21, Maskva | Rusijos Federacijos Ministro Pirmininko pavaduotojas.
  Viešai ragino aneksuoti Krymą. | 2014 3 21 |
| 2. | Glazyev, Sergey | Gim. data: 1961 01 01, Zaporožė, (Ukrainos TSR) | Rusijos Federacijos Prezidento patarėjas.
  Viešai ragino aneksuoti Krymą. | 2014 3 21 |
| 3. | Matviyenko, Valentina Ivanova | Gim. data: 1949 04 07, Šepetivka, Chmelnyckio sritis (Ukrainos TSR) | Rusijos Federacijos Tarybos pirmininkė. 2014 m. kovo 1 d. Federacijos Taryboje viešai pritarė Rusijos pajėgų dislokavimui Ukrainoje. | 2014 3 21 |
| 4. | Naryshkin, Sergei Evgenevich | Gim. data: 1954 10 27,
  Sankt Peterburgas (buvęs Leningradas) | Valstybės Dūmos pirmininkas. Viešai pritarė Rusijos pajėgų dislokavimui Ukrainoje. Viešai pritarė Rusijos ir Krymo susijungimo sutarčiai ir susijusiam federaliniam konstituciniam įstatymui. | 2014 3 21 |
| 5. | Kiselyov, Dmitry Konstantinovich | Gim. data: 1954 04 26 | 2013 m. gruodžio 9 d. Prezidento dekretu paskirtas Rusijos Federacijos valstybinės naujienų agentūros „Rossiya Segodnya“ vadovu.
  Pagrindinis valdžios propagandos, kuria remiamas Rusijos pajėgų dislokavimas Ukrainoje, skleidėjas. | 2014 3 21 |
| 6. | Nosatov, Alexander Mihailovich | Gim. data: 1963 03 27, Sevastopolis, (Ukrainos TSR) | Juodosios jūros laivyno vado pavaduotojas, kontradmirolas.
  Atsakingas už vadovavimą Rusijos pajėgoms, kurios okupavo suverenią Ukrainos teritoriją. | 2014 3 21 |
| 7. | Kulikov, Valery Vladimirovich | Gim. data: 1956 09 01, Zaporožė, (Ukrainos TSR) | Juodosios jūros laivyno vado pavaduotojas, kontradmirolas.
  Atsakingas už vadovavimą Rusijos pajėgoms, kurios okupavo suverenią Ukrainos teritoriją. | 2014 3 21 |
| 8. | Surkov, Vladislav Yurievich | Gim. data: 1964 09 21, Solncevas, Lipeckas | Rusijos Federacijos Prezidento padėjėjas. Organizavo procesą Kryme, kurį vykdant Krymo vietos bendruomenės buvo sutelktos rengti veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos valdžios institucijoms Kryme. | 2014 3 21 |
| 9. | Mikhail Malyshev | Krymo rinkimų komisijos pirmininkas | Atsakingas už Krymo referendumo administravimą. Atsakingas pagal Rusijos sistemą už referendumo rezultatų pasirašymą. | 2014 3 21 |
| 10. | Valery Medvedev | Sevastopolio rinkimų komisijos pirmininkas | Atsakingas už Krymo referendumo administravimą. Atsakingas pagal Rusijos sistemą už referendumo rezultatų pasirašymą. | 2014 3 21 |
| 11. | Generolas leitenantas Igor Turchenyuk | Rusijos pajėgų Kryme vadas | Rusijos karinių pajėgų, dislokuotų Krymo teritorijoje (kuriuos Rusija oficialiai tebevadina „vietos savigynos būriais“) de facto vadas. | 2014 3 21 |
| 12. | Elena Borisovna Mizulina | Valstybės Dūmos deputatė | Pastarojo metų teisėkūros pasiūlymų Rusijoje, kuriais kitų šalių regionams būtų buvę leista prisijungti prie Rusijos be jų centrinių valdžios institucijų išankstinio sutikimo, iniciatorė ir viena iš rėmėjų. | 2014 3 21 |

Vardas, pavardė

Identifikuojamoji informacija

Motyvai

Įtraukimo į sąrašą data

1.

Rogozin, Dmitry Olegovich

Gim. data: 1963 12 21, Maskva

Rusijos Federacijos Ministro Pirmininko pavaduotojas.

Viešai ragino aneksuoti Krymą.

2014 3 21

2.

Glazyev, Sergey

Gim. data: 1961 01 01, Zaporožė, (Ukrainos TSR)

Rusijos Federacijos Prezidento patarėjas.

Viešai ragino aneksuoti Krymą.

2014 3 21

3.

Matviyenko, Valentina Ivanova

Gim. data: 1949 04 07, Šepetivka, Chmelnyckio sritis (Ukrainos TSR)

Rusijos Federacijos Tarybos pirmininkė. 2014 m. kovo 1 d. Federacijos Taryboje viešai pritarė Rusijos pajėgų dislokavimui Ukrainoje.

2014 3 21

4.

Naryshkin, Sergei Evgenevich

Gim. data: 1954 10 27,

Sankt Peterburgas (buvęs Leningradas)

Valstybės Dūmos pirmininkas. Viešai pritarė Rusijos pajėgų dislokavimui Ukrainoje. Viešai pritarė Rusijos ir Krymo susijungimo sutarčiai ir susijusiam federaliniam konstituciniam įstatymui.

2014 3 21

5.

Kiselyov, Dmitry Konstantinovich

Gim. data: 1954 04 26

2013 m. gruodžio 9 d. Prezidento dekretu paskirtas Rusijos Federacijos valstybinės naujienų agentūros „Rossiya Segodnya“ vadovu.

Pagrindinis valdžios propagandos, kuria remiamas Rusijos pajėgų dislokavimas Ukrainoje, skleidėjas.

2014 3 21

6.

Nosatov, Alexander Mihailovich

Gim. data: 1963 03 27, Sevastopolis, (Ukrainos TSR)

Juodosios jūros laivyno vado pavaduotojas, kontradmirolas.

Atsakingas už vadovavimą Rusijos pajėgoms, kurios okupavo suverenią Ukrainos teritoriją.

2014 3 21

7.

Kulikov, Valery Vladimirovich

Gim. data: 1956 09 01, Zaporožė, (Ukrainos TSR)

Juodosios jūros laivyno vado pavaduotojas, kontradmirolas.

Atsakingas už vadovavimą Rusijos pajėgoms, kurios okupavo suverenią Ukrainos teritoriją.

2014 3 21

8.

Surkov, Vladislav Yurievich

Gim. data: 1964 09 21, Solncevas, Lipeckas

Rusijos Federacijos Prezidento padėjėjas. Organizavo procesą Kryme, kurį vykdant Krymo vietos bendruomenės buvo sutelktos rengti veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos valdžios institucijoms Kryme.

2014 3 21

9.

Mikhail Malyshev

Krymo rinkimų komisijos pirmininkas

Atsakingas už Krymo referendumo administravimą. Atsakingas pagal Rusijos sistemą už referendumo rezultatų pasirašymą.

2014 3 21

10.

Valery Medvedev

Sevastopolio rinkimų komisijos pirmininkas

Atsakingas už Krymo referendumo administravimą. Atsakingas pagal Rusijos sistemą už referendumo rezultatų pasirašymą.

2014 3 21

11.

Generolas leitenantas Igor Turchenyuk

Rusijos pajėgų Kryme vadas

Rusijos karinių pajėgų, dislokuotų Krymo teritorijoje (kuriuos Rusija oficialiai tebevadina „vietos savigynos būriais“) de facto vadas.

2014 3 21

12.

Elena Borisovna Mizulina

Valstybės Dūmos deputatė

Pastarojo metų teisėkūros pasiūlymų Rusijoje, kuriais kitų šalių regionams būtų buvę leista prisijungti prie Rusijos be jų centrinių valdžios institucijų išankstinio sutikimo, iniciatorė ir viena iš rėmėjų.

2014 3 21

---

SPRENDIMAI

| 21.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 86/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 86/30

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS 2014/151/BUSP

2014 m. kovo 21 d.

kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 31 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2014 m. kovo 17 d. Tarybos sprendimą 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi (1), ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | 2014 m. kovo 17 d. Taryba priėmė sprendimą 2014/145/BUSP; |
| --- | --- |

(1)

2014 m. kovo 17 d. Taryba priėmė sprendimą 2014/145/BUSP;

| (2) | atsižvelgdama į padėties sunkumą, Taryba mano, kad į Sprendimo 2014/145/BUSP priede pateiktą asmenų, subjektų ir įstaigų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą turėtų būti įtraukti papildomi asmenys; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgdama į padėties sunkumą, Taryba mano, kad į Sprendimo 2014/145/BUSP priede pateiktą asmenų, subjektų ir įstaigų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą turėtų būti įtraukti papildomi asmenys;

| (3) | todėl Sprendimo 2014/145/BUSP priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

todėl Sprendimo 2014/145/BUSP priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šio sprendimo priede išvardyti asmenys įtraukiami į Sprendimo 2014/145/BUSP priede pateiktą sąrašą.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. KOURKOULAS

---

(1)  OL L 78, 2014 3 17, p. 16.

1

---

PRIEDAS

1 straipsnyje nurodytas asmenų, subjektų ir įstaigų sąrašas

| | Vardas, pavardė | Identifikuojamoji informacija | Motyvai | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Rogozin, Dmitry Olegovich | Gim. data: 1963 12 21, Maskva | Rusijos Federacijos Ministro Pirmininko pavaduotojas.
  Viešai ragino aneksuoti Krymą. | 2014 3 21 |
| 2. | Glazyev, Sergey | Gim. data: 1961 01 01, Zaporožė, (Ukrainos TSR) | Rusijos Federacijos Prezidento patarėjas.
  Viešai ragino aneksuoti Krymą. | 2014 3 21 |
| 3. | Matviyenko, Valentina Ivanova | Gim. data: 1949 04 07, Šepetivka, Chmelnyckio sritis (Ukrainos TSR) | Rusijos Federacijos Tarybos pirmininkė. 2014 m. kovo 1 d. Federacijos Taryboje viešai pritarė Rusijos pajėgų dislokavimui Ukrainoje. | 2014 3 21 |
| 4. | Naryshkin, Sergei Evgenevich | Gim. data: 1954 10 27,
  Sankt Peterburgas (buvęs Leningradas) | Valstybės Dūmos pirmininkas. Viešai pritarė Rusijos pajėgų dislokavimui Ukrainoje. Viešai pritarė Rusijos ir Krymo susijungimo sutarčiai ir susijusiam federaliniam konstituciniam įstatymui. | 2014 3 21 |
| 5. | Kiselyov, Dmitry Konstantinovich | Gim. data: 1954 04 26 | 2013 m. gruodžio 9 d. Prezidento dekretu paskirtas Rusijos Federacijos valstybinės naujienų agentūros „Rossiya Segodnya“ vadovu.
  Pagrindinis valdžios propagandos, kuria remiamas Rusijos pajėgų dislokavimas Ukrainoje, skleidėjas. | 2014 3 21 |
| 6. | Nosatov, Alexander Mihailovich | Gim. data: 1963 03 27, Sevastopolis, (Ukrainos TSR) | Juodosios jūros laivyno vado pavaduotojas, kontradmirolas.
  Atsakingas už vadovavimą Rusijos pajėgoms, kurios okupavo suverenią Ukrainos teritoriją. | 2014 3 21 |
| 7. | Kulikov, Valery Vladimirovich | Gim. data: 1956 09 01, Zaporožė, (Ukrainos TSR) | Juodosios jūros laivyno vado pavaduotojas, kontradmirolas.
  Atsakingas už vadovavimą Rusijos pajėgoms, kurios okupavo suverenią Ukrainos teritoriją. | 2014 3 21 |
| 8. | Surkov, Vladislav Yurievich | Gim. data: 1964 09 21, Solncevas, Lipeckas | Rusijos Federacijos Prezidento padėjėjas. Organizavo procesą Kryme, kurį vykdant Krymo vietos bendruomenės buvo sutelktos rengti veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos valdžios institucijoms Kryme. | 2014 3 21 |
| 9. | Mikhail Malyshev | Krymo rinkimų komisijos pirmininkas | Atsakingas už Krymo referendumo administravimą. Atsakingas pagal Rusijos sistemą už referendumo rezultatų pasirašymą. | 2014 3 21 |
| 10. | Valery Medvedev | Sevastopolio rinkimų komisijos pirmininkas | Atsakingas už Krymo referendumo administravimą. Atsakingas pagal Rusijos sistemą už referendumo rezultatų pasirašymą. | 2014 3 21 |
| 11. | Generolas leitenantas Igor Turchenyuk | Rusijos pajėgų Kryme vadas | Rusijos karinių pajėgų, dislokuotų Krymo teritorijoje (kuriuos Rusija oficialiai tebevadina „vietos savigynos būriais“) de facto vadas. | 2014 3 21 |
| 12. | Elena Borisovna Mizulina | Valstybės Dūmos deputatė | Pastarojo metų teisėkūros pasiūlymų Rusijoje, kuriais kitų šalių regionams būtų buvę leista prisijungti prie Rusijos be jų centrinių valdžios institucijų išankstinio sutikimo, iniciatorė ir viena iš rėmėjų. | 2014 3 21 |

Vardas, pavardė

Identifikuojamoji informacija

Motyvai

Įtraukimo į sąrašą data

1.

Rogozin, Dmitry Olegovich

Gim. data: 1963 12 21, Maskva

Rusijos Federacijos Ministro Pirmininko pavaduotojas.

Viešai ragino aneksuoti Krymą.

2014 3 21

2.

Glazyev, Sergey

Gim. data: 1961 01 01, Zaporožė, (Ukrainos TSR)

Rusijos Federacijos Prezidento patarėjas.

Viešai ragino aneksuoti Krymą.

2014 3 21

3.

Matviyenko, Valentina Ivanova

Gim. data: 1949 04 07, Šepetivka, Chmelnyckio sritis (Ukrainos TSR)

Rusijos Federacijos Tarybos pirmininkė. 2014 m. kovo 1 d. Federacijos Taryboje viešai pritarė Rusijos pajėgų dislokavimui Ukrainoje.

2014 3 21

4.

Naryshkin, Sergei Evgenevich

Gim. data: 1954 10 27,

Sankt Peterburgas (buvęs Leningradas)

Valstybės Dūmos pirmininkas. Viešai pritarė Rusijos pajėgų dislokavimui Ukrainoje. Viešai pritarė Rusijos ir Krymo susijungimo sutarčiai ir susijusiam federaliniam konstituciniam įstatymui.

2014 3 21

5.

Kiselyov, Dmitry Konstantinovich

Gim. data: 1954 04 26

2013 m. gruodžio 9 d. Prezidento dekretu paskirtas Rusijos Federacijos valstybinės naujienų agentūros „Rossiya Segodnya“ vadovu.

Pagrindinis valdžios propagandos, kuria remiamas Rusijos pajėgų dislokavimas Ukrainoje, skleidėjas.

2014 3 21

6.

Nosatov, Alexander Mihailovich

Gim. data: 1963 03 27, Sevastopolis, (Ukrainos TSR)

Juodosios jūros laivyno vado pavaduotojas, kontradmirolas.

Atsakingas už vadovavimą Rusijos pajėgoms, kurios okupavo suverenią Ukrainos teritoriją.

2014 3 21

7.

Kulikov, Valery Vladimirovich

Gim. data: 1956 09 01, Zaporožė, (Ukrainos TSR)

Juodosios jūros laivyno vado pavaduotojas, kontradmirolas.

Atsakingas už vadovavimą Rusijos pajėgoms, kurios okupavo suverenią Ukrainos teritoriją.

2014 3 21

8.

Surkov, Vladislav Yurievich

Gim. data: 1964 09 21, Solncevas, Lipeckas

Rusijos Federacijos Prezidento padėjėjas. Organizavo procesą Kryme, kurį vykdant Krymo vietos bendruomenės buvo sutelktos rengti veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos valdžios institucijoms Kryme.

2014 3 21

9.

Mikhail Malyshev

Krymo rinkimų komisijos pirmininkas

Atsakingas už Krymo referendumo administravimą. Atsakingas pagal Rusijos sistemą už referendumo rezultatų pasirašymą.

2014 3 21

10.

Valery Medvedev

Sevastopolio rinkimų komisijos pirmininkas

Atsakingas už Krymo referendumo administravimą. Atsakingas pagal Rusijos sistemą už referendumo rezultatų pasirašymą.

2014 3 21

11.

Generolas leitenantas Igor Turchenyuk

Rusijos pajėgų Kryme vadas

Rusijos karinių pajėgų, dislokuotų Krymo teritorijoje (kuriuos Rusija oficialiai tebevadina „vietos savigynos būriais“) de facto vadas.

2014 3 21

12.

Elena Borisovna Mizulina

Valstybės Dūmos deputatė

Pastarojo metų teisėkūros pasiūlymų Rusijoje, kuriais kitų šalių regionams būtų buvę leista prisijungti prie Rusijos be jų centrinių valdžios institucijų išankstinio sutikimo, iniciatorė ir viena iš rėmėjų.

2014 3 21

---