# Az Európai Unió L 94/2014

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2014.094.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 94 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. március 28. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2014.094.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 94

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. március 28.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (
  1
  ) | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 65 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 243 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2014/36/EU irányelve (2014. február 26.) a harmadik országbeli állampolgárok idénymunkásként való munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről | 375 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (
  1
  )

1

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

65

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

243

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/36/EU irányelve (2014. február 26.) a harmadik országbeli állampolgárok idénymunkásként való munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről

375

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

| 28.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/23/EU IRÁNYELVE

(2014. február 26.)

a koncessziós szerződésekről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére, 62. és 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó egyértelmű uniós szintű szabályok hiánya jogbizonytalanságot eredményez, korlátozza a szolgáltatásnyújtás szabadságát, és torzítja a belső piac működését. Ennek következtében csorbulnak a gazdasági szereplők, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) jogai a belső piacon, és e vállalkozások fontos üzleti lehetőségeket szalasztanak el; ugyanakkor a hatóságok esetleg nem tudják a legjobb módon felhasználni a közpénzeket úgy, hogy az uniós polgárok a legkedvezőbb áron jussanak minőségi szolgáltatásokhoz. A koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó megfelelő, kiegyensúlyozott és rugalmas jogi keret minden uniós gazdasági szereplő számára biztosítaná a piacokhoz való tényleges és hátrányos megkülönböztetéstől mentes hozzáférést és a jogbiztonságot, és segítené az infrastruktúra és a polgároknak nyújtott stratégiai szolgáltatások terén eszközölt állami beruházásokat. Ez a jogi keret a gazdasági szereplők számára is nagyobb jogbiztonságot nyújtana, és alapként, valamint eszközként szolgálhatna a nemzetközi közbeszerzési piacok további megnyitásához és a nemzetközi kereskedelem megerősödéséhez. Különösen fontos, hogy a kkv-k számára jobb hozzáférési lehetőséget biztosítsanak az uniós koncessziós piacokhoz. |
| --- | --- |

(1)

A koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó egyértelmű uniós szintű szabályok hiánya jogbizonytalanságot eredményez, korlátozza a szolgáltatásnyújtás szabadságát, és torzítja a belső piac működését. Ennek következtében csorbulnak a gazdasági szereplők, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) jogai a belső piacon, és e vállalkozások fontos üzleti lehetőségeket szalasztanak el; ugyanakkor a hatóságok esetleg nem tudják a legjobb módon felhasználni a közpénzeket úgy, hogy az uniós polgárok a legkedvezőbb áron jussanak minőségi szolgáltatásokhoz. A koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó megfelelő, kiegyensúlyozott és rugalmas jogi keret minden uniós gazdasági szereplő számára biztosítaná a piacokhoz való tényleges és hátrányos megkülönböztetéstől mentes hozzáférést és a jogbiztonságot, és segítené az infrastruktúra és a polgároknak nyújtott stratégiai szolgáltatások terén eszközölt állami beruházásokat. Ez a jogi keret a gazdasági szereplők számára is nagyobb jogbiztonságot nyújtana, és alapként, valamint eszközként szolgálhatna a nemzetközi közbeszerzési piacok további megnyitásához és a nemzetközi kereskedelem megerősödéséhez. Különösen fontos, hogy a kkv-k számára jobb hozzáférési lehetőséget biztosítsanak az uniós koncessziós piacokhoz.

| (2) | A koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó jogi keretnek világos és egyszerű szabályokat kell tartalmaznia. E szabályoknak kellőképpen tükrözniük kell a koncessziós szerződéseknek a közbeszerzési szerződésekhez képest fennálló sajátosságait, és nem eredményezhetnek túlzott bürokratikus terheket. |
| --- | --- |

(2)

A koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó jogi keretnek világos és egyszerű szabályokat kell tartalmaznia. E szabályoknak kellőképpen tükrözniük kell a koncessziós szerződéseknek a közbeszerzési szerződésekhez képest fennálló sajátosságait, és nem eredményezhetnek túlzott bürokratikus terheket.

| (3) | A közbeszerzés kulcsszerepet játszik az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” („Európa 2020”) című, 2010. március 3-i bizottsági közleményben meghatározott Európa 2020 stratégiában mint a közforrások leghatékonyabb felhasználásának biztosításához, egyúttal intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés eléréséhez alkalmazandó egyik piaci alapú eszköz. Ezen belül a koncessziós szerződések fontos szerepet játszanak az infrastruktúra és a stratégiai szolgáltatások hosszú távú strukturális fejlődésében, mivel serkentik a versenyt a belső piacon, lehetővé teszik a magánszektor szakértelmének hasznosítását, hatékonyságra ösztönöznek és elősegítik az innovációt. |
| --- | --- |

(3)

A közbeszerzés kulcsszerepet játszik az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” („Európa 2020”) című, 2010. március 3-i bizottsági közleményben meghatározott Európa 2020 stratégiában mint a közforrások leghatékonyabb felhasználásának biztosításához, egyúttal intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés eléréséhez alkalmazandó egyik piaci alapú eszköz. Ezen belül a koncessziós szerződések fontos szerepet játszanak az infrastruktúra és a stratégiai szolgáltatások hosszú távú strukturális fejlődésében, mivel serkentik a versenyt a belső piacon, lehetővé teszik a magánszektor szakértelmének hasznosítását, hatékonyságra ösztönöznek és elősegítik az innovációt.

| (4) | Az építési koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó eljárásra jelenleg 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott alapvető szabályokat kell alkalmazni, a határokon átnyúló szolgáltatási koncessziók odaítélése esetében pedig az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (EUMSZ) alapelvei, mindenekelőtt az áruk szabad mozgásának, a letelepedés szabadságának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának az elve, illetve a Szerződésből eredő elvek – mint például az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma, a kölcsönös elismerés, az arányosság, továbbá az átláthatóság elve – az irányadók. A Szerződés elveinek a nemzeti jogalkotók általi eltérő értelmezése és a különböző tagállamok jogszabályai közötti jelentős eltérések miatt fennáll azonban a jogbizonytalanság veszélye. A jogbizonytalanság veszélyét az Európai Unió Bíróságának kiterjedt ítélkezési gyakorlata is megerősíti; mindazonáltal az ítélkezési gyakorlat csak a koncessziós szerződések odaítélésének egyes aspektusait – és azokat is csak részben – érinti.
  Annak érdekében, hogy kiküszöböljük az egységes piacon belül továbbra is fennálló torzulásokat, arra van szükség, hogy uniós szinten, a tagállamok mindegyikére kiterjedően egységesen alkalmazzuk és értelmezzük az EUMSZ-ben rögzített elveket. Ez a közkiadások hatékonyságára is jótékony hatással lenne, helyi és uniós szinten is megkönnyítené a kkv-k számára a koncessziós szerződések odaítélése során az egyenlő hozzáférést és az ezen eljárásokban való, tisztességes feltételek melletti részvételt, valamint elősegítené a fenntartható közpolitikai célok megvalósítását. |
| --- | --- |

(4)

Az építési koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó eljárásra jelenleg 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott alapvető szabályokat kell alkalmazni, a határokon átnyúló szolgáltatási koncessziók odaítélése esetében pedig az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (EUMSZ) alapelvei, mindenekelőtt az áruk szabad mozgásának, a letelepedés szabadságának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának az elve, illetve a Szerződésből eredő elvek – mint például az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma, a kölcsönös elismerés, az arányosság, továbbá az átláthatóság elve – az irányadók. A Szerződés elveinek a nemzeti jogalkotók általi eltérő értelmezése és a különböző tagállamok jogszabályai közötti jelentős eltérések miatt fennáll azonban a jogbizonytalanság veszélye. A jogbizonytalanság veszélyét az Európai Unió Bíróságának kiterjedt ítélkezési gyakorlata is megerősíti; mindazonáltal az ítélkezési gyakorlat csak a koncessziós szerződések odaítélésének egyes aspektusait – és azokat is csak részben – érinti.

Annak érdekében, hogy kiküszöböljük az egységes piacon belül továbbra is fennálló torzulásokat, arra van szükség, hogy uniós szinten, a tagállamok mindegyikére kiterjedően egységesen alkalmazzuk és értelmezzük az EUMSZ-ben rögzített elveket. Ez a közkiadások hatékonyságára is jótékony hatással lenne, helyi és uniós szinten is megkönnyítené a kkv-k számára a koncessziós szerződések odaítélése során az egyenlő hozzáférést és az ezen eljárásokban való, tisztességes feltételek melletti részvételt, valamint elősegítené a fenntartható közpolitikai célok megvalósítását.

| (5) | Az irányelv elismeri és megerősíti a tagállamok és az állami hatóságok jogát arra, hogy döntsenek az építési beruházások teljesítésére és a szolgáltatások nyújtására általuk legmegfelelőbbnek ítélt irányítási formáról. Az irányelvnek semmilyen módon nem szabad befolyásolnia a tagállamok és az állami hatóságok arra vonatkozó szabadságát, hogy a lakosság részére közvetlenül valósítsanak meg építési beruházásokat vagy nyújtsanak közszolgáltatásokat, illetve e tevékenységeket kiszervezve azokkal harmadik feleket bízzanak meg. A tagállamok vagy hatóságaik számára lehetővé kell tenni, hogy közérdekű célkitűzéseik megvalósítása érdekében – az uniós joggal összhangban – továbbra is szabadon határozzák meg és pontosítsák a nyújtandó szolgáltatások jellemzőit, többek között a szolgáltatások minőségére vagy árára vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

(5)

Az irányelv elismeri és megerősíti a tagállamok és az állami hatóságok jogát arra, hogy döntsenek az építési beruházások teljesítésére és a szolgáltatások nyújtására általuk legmegfelelőbbnek ítélt irányítási formáról. Az irányelvnek semmilyen módon nem szabad befolyásolnia a tagállamok és az állami hatóságok arra vonatkozó szabadságát, hogy a lakosság részére közvetlenül valósítsanak meg építési beruházásokat vagy nyújtsanak közszolgáltatásokat, illetve e tevékenységeket kiszervezve azokkal harmadik feleket bízzanak meg. A tagállamok vagy hatóságaik számára lehetővé kell tenni, hogy közérdekű célkitűzéseik megvalósítása érdekében – az uniós joggal összhangban – továbbra is szabadon határozzák meg és pontosítsák a nyújtandó szolgáltatások jellemzőit, többek között a szolgáltatások minőségére vagy árára vonatkozó feltételeket.

| (6) | Emlékeztetni kell arra, hogy a tagállamok az EUMSZ-ben rögzített alapelveknek, nevezetesen az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma, az átláthatóság és a személyek szabad mozgása elvének megfelelve szabadon dönthetnek arról, hogy hogyan szervezik meg a szolgáltatások nyújtását: általános gazdasági érdekű szolgáltatásként, nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatásként, vagy e kettő kombinációjaként. Arra is emlékeztetni kell, hogy az irányelv nem érinti az állami, területi és települési hatóságok arra vonatkozó szabadságát, hogy közérdekű célkitűzéseik megvalósítása érdekében meghatározzák az általános gazdasági érdekű szolgáltatások körét és a nyújtandó szolgáltatás jellemzőit, beleértve a szolgáltatások minőségére vonatkozó feltételeket is. Az irányelv ezenkívül nem érinti az állami, területi és települési hatóságok azon hatáskörét, hogy az EUMSZ 14. cikkével és az EUMSZ-hez és az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) csatolt 26. jegyzőkönyvvel összhangban általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtsanak, hajtassanak végre és finanszírozzanak. Ezenkívül ez az irányelv nem foglalkozik az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozásával vagy a tagállamok által – különösen szociális területen – az Unió versenyjogi szabályaival összhangban nyújtott támogatási rendszerekkel. Célszerű egyértelműen meghatározni, hogy a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások nem tartoznak ennek az irányelvnek a hatálya alá; |
| --- | --- |

(6)

Emlékeztetni kell arra, hogy a tagállamok az EUMSZ-ben rögzített alapelveknek, nevezetesen az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma, az átláthatóság és a személyek szabad mozgása elvének megfelelve szabadon dönthetnek arról, hogy hogyan szervezik meg a szolgáltatások nyújtását: általános gazdasági érdekű szolgáltatásként, nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatásként, vagy e kettő kombinációjaként. Arra is emlékeztetni kell, hogy az irányelv nem érinti az állami, területi és települési hatóságok arra vonatkozó szabadságát, hogy közérdekű célkitűzéseik megvalósítása érdekében meghatározzák az általános gazdasági érdekű szolgáltatások körét és a nyújtandó szolgáltatás jellemzőit, beleértve a szolgáltatások minőségére vonatkozó feltételeket is. Az irányelv ezenkívül nem érinti az állami, területi és települési hatóságok azon hatáskörét, hogy az EUMSZ 14. cikkével és az EUMSZ-hez és az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) csatolt 26. jegyzőkönyvvel összhangban általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtsanak, hajtassanak végre és finanszírozzanak. Ezenkívül ez az irányelv nem foglalkozik az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozásával vagy a tagállamok által – különösen szociális területen – az Unió versenyjogi szabályaival összhangban nyújtott támogatási rendszerekkel. Célszerű egyértelműen meghatározni, hogy a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások nem tartoznak ennek az irányelvnek a hatálya alá;

| (7) | Helyénvaló továbbá emlékeztetni arra, hogy ez az irányelv nem érintheti a tagállamok szociális biztonsági jogszabályait. Nem vonhatja maga után sem a közjogi vagy magánjogi jogalanyok számára fenntartott általános gazdasági érdekű szolgáltatások liberalizációját, sem pedig a szolgáltatást nyújtó közjogi jogalanyok privatizációját. |
| --- | --- |

(7)

Helyénvaló továbbá emlékeztetni arra, hogy ez az irányelv nem érintheti a tagállamok szociális biztonsági jogszabályait. Nem vonhatja maga után sem a közjogi vagy magánjogi jogalanyok számára fenntartott általános gazdasági érdekű szolgáltatások liberalizációját, sem pedig a szolgáltatást nyújtó közjogi jogalanyok privatizációját.

| (8) | A bizonyos értéket elérő vagy meghaladó koncessziók esetében az EUMSZ-ben rögzített elvekkel összhangban indokolt rendelkezni az ilyen szerződések odaítélésére vonatkozó nemzeti eljárások minimális összehangolásáról a versenynek a koncessziós eljárások során történő biztosítása és a megfelelő jogbiztonság garantálása érdekében. Az említett összehangoló rendelkezések nem léphetik túl a fent említett célok eléréséhez szükséges mértéket, és bizonyos fokú rugalmasságot kell biztosítaniuk. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az említett rendelkezéseket kiegészítsék és továbbfejlesszék, ha ezt indokoltnak tartják, különösen a fent említett elveknek való jobb megfelelés érdekében. |
| --- | --- |

(8)

A bizonyos értéket elérő vagy meghaladó koncessziók esetében az EUMSZ-ben rögzített elvekkel összhangban indokolt rendelkezni az ilyen szerződések odaítélésére vonatkozó nemzeti eljárások minimális összehangolásáról a versenynek a koncessziós eljárások során történő biztosítása és a megfelelő jogbiztonság garantálása érdekében. Az említett összehangoló rendelkezések nem léphetik túl a fent említett célok eléréséhez szükséges mértéket, és bizonyos fokú rugalmasságot kell biztosítaniuk. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az említett rendelkezéseket kiegészítsék és továbbfejlesszék, ha ezt indokoltnak tartják, különösen a fent említett elveknek való jobb megfelelés érdekében.

| (9) | Egyértelművé kell tenni, hogy a gazdasági szereplők csoportjai – beleértve azt is, amikor ideiglenes társulás keretében működnek együtt – anélkül is részt vehetnek az odaítélési eljárásban, hogy bizonyos meghatározott társasági formával rendelkeznének. Amennyiben ez szükséges – például együttes felelősség követelménye esetén – a koncesszió ilyen csoportoknak való odaítélése esetén meghatározott társasági forma írható elő számukra. Azt is egyértelművé kell tenni, hogy az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő pontosan meghatározhatja, hogy a gazdasági szereplők csoportjainak hogyan kell teljesíteniük az eljárásban önállóan részt vevő gazdasági szereplők számára előírt, gazdasági és pénzügyi helyzetre vonatkozó követelményeket, illetve műszaki és szakmai alkalmasságra vonatkozó szempontokat. A koncessziós szerződés gazdasági szereplők csoportjai általi teljesítése esetében szükséges lehet olyan feltételek meghatározása, amelyek az egyéni résztvevőkre nem vonatkoznak. Ezen feltételeknek objektíven indokoltnak és arányosnak kell lenniük, és szerepelhet közöttük például az, hogy a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás céljára jelöljenek ki egy közös képviselőt vagy egy vezető partnert, vagy adjanak tájékoztatást a felépítésükről. |
| --- | --- |

(9)

Egyértelművé kell tenni, hogy a gazdasági szereplők csoportjai – beleértve azt is, amikor ideiglenes társulás keretében működnek együtt – anélkül is részt vehetnek az odaítélési eljárásban, hogy bizonyos meghatározott társasági formával rendelkeznének. Amennyiben ez szükséges – például együttes felelősség követelménye esetén – a koncesszió ilyen csoportoknak való odaítélése esetén meghatározott társasági forma írható elő számukra. Azt is egyértelművé kell tenni, hogy az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő pontosan meghatározhatja, hogy a gazdasági szereplők csoportjainak hogyan kell teljesíteniük az eljárásban önállóan részt vevő gazdasági szereplők számára előírt, gazdasági és pénzügyi helyzetre vonatkozó követelményeket, illetve műszaki és szakmai alkalmasságra vonatkozó szempontokat. A koncessziós szerződés gazdasági szereplők csoportjai általi teljesítése esetében szükséges lehet olyan feltételek meghatározása, amelyek az egyéni résztvevőkre nem vonatkoznak. Ezen feltételeknek objektíven indokoltnak és arányosnak kell lenniük, és szerepelhet közöttük például az, hogy a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás céljára jelöljenek ki egy közös képviselőt vagy egy vezető partnert, vagy adjanak tájékoztatást a felépítésükről.

| (10) | Összehangoló rendelkezéseket kell bevezetni az energetikai, szállítási és postai szolgáltatási ágazatban folytatott építési és szolgáltatási koncessziók odaítélésére vonatkozóan is, tekintettel egyrészt arra, hogy a nemzeti hatóságok befolyásolhatják az ezen ágazatokban működő szereplők magatartását, másrészt pedig arra, hogy az említett szereplők zárt jellegű piacokon tevékenykednek, mivel a tagállamok különleges vagy kizárólagos jogokat biztosítanak az érintett szolgáltatások nyújtására szolgáló hálózatok ellátására, rendelkezésre bocsátására és üzemeltetésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(10)

Összehangoló rendelkezéseket kell bevezetni az energetikai, szállítási és postai szolgáltatási ágazatban folytatott építési és szolgáltatási koncessziók odaítélésére vonatkozóan is, tekintettel egyrészt arra, hogy a nemzeti hatóságok befolyásolhatják az ezen ágazatokban működő szereplők magatartását, másrészt pedig arra, hogy az említett szereplők zárt jellegű piacokon tevékenykednek, mivel a tagállamok különleges vagy kizárólagos jogokat biztosítanak az érintett szolgáltatások nyújtására szolgáló hálózatok ellátására, rendelkezésre bocsátására és üzemeltetésére vonatkozóan.

| (11) | A koncesszió olyan visszterhes szerződés, melynek révén egy vagy több ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő megbíz egy vagy több gazdasági szereplőt építési beruházás teljesítésével vagy szolgáltatás nyújtásával és irányításával. E szerződések tárgya építési beruházás vagy szolgáltatás koncesszióba adás révén történő beszerzése, amelynek ellenértéke az építmény vagy szolgáltatás hasznosítási jogának átadása fizetséggel együtt vagy anélkül. E szerződések előírhatják a tulajdonjog átruházását az ajánlatkérő szervre vagy közszolgáltató ajánlatkérőre, ez azonban nem szükségszerű; az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő azonban minden esetben megszerzi az építési beruházás vagy szolgáltatás hasznát. |
| --- | --- |

(11)

A koncesszió olyan visszterhes szerződés, melynek révén egy vagy több ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő megbíz egy vagy több gazdasági szereplőt építési beruházás teljesítésével vagy szolgáltatás nyújtásával és irányításával. E szerződések tárgya építési beruházás vagy szolgáltatás koncesszióba adás révén történő beszerzése, amelynek ellenértéke az építmény vagy szolgáltatás hasznosítási jogának átadása fizetséggel együtt vagy anélkül. E szerződések előírhatják a tulajdonjog átruházását az ajánlatkérő szervre vagy közszolgáltató ajánlatkérőre, ez azonban nem szükségszerű; az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő azonban minden esetben megszerzi az építési beruházás vagy szolgáltatás hasznát.

| (12) | Ezen irányelv alkalmazásában egyértelművé kell tenni, hogy nem tartozik ennek az irányelvnek a hatálya alá az, ha pusztán valamely tevékenység finanszírozására kerül sor – különösen támogatás formájában –, amihez gyakran kapcsolódik a kapott összegek visszatérítésének kötelezettsége, ha azokat nem használták fel a szándékolt célokra. |
| --- | --- |

(12)

Ezen irányelv alkalmazásában egyértelművé kell tenni, hogy nem tartozik ennek az irányelvnek a hatálya alá az, ha pusztán valamely tevékenység finanszírozására kerül sor – különösen támogatás formájában –, amihez gyakran kapcsolódik a kapott összegek visszatérítésének kötelezettsége, ha azokat nem használták fel a szándékolt célokra.

| (13) | Ezen kívül nem tekintendők koncessziónak az olyan rendszerek, amelyekben kivétel nélkül minden olyan gazdasági szereplő, aki vagy amely bizonyos feltételeknek megfelel, jogosult egy meghatározott feladat végzésére – mint például a szabad fogyasztói választást lehetővé tevő rendszerek vagy a szolgáltatásiutalvány-rendszerek –, abban az esetben sem, ha azok a hatóság és a gazdasági szereplők közötti jogi megállapodáson alapulnak. E rendszerek alapja jellemzően olyan hatósági döntés, amely meghatározza azokat az átlátható és megkülönböztetéstől mentes feltételeket, amelyekkel a gazdasági szereplők folyamatosan jelen lehetnek meghatározott szolgáltatások, például a szociális szolgáltatások piacán, lehetővé téve ezáltal, hogy a vevők válasszanak a szolgáltatók közül. |
| --- | --- |

(13)

Ezen kívül nem tekintendők koncessziónak az olyan rendszerek, amelyekben kivétel nélkül minden olyan gazdasági szereplő, aki vagy amely bizonyos feltételeknek megfelel, jogosult egy meghatározott feladat végzésére – mint például a szabad fogyasztói választást lehetővé tevő rendszerek vagy a szolgáltatásiutalvány-rendszerek –, abban az esetben sem, ha azok a hatóság és a gazdasági szereplők közötti jogi megállapodáson alapulnak. E rendszerek alapja jellemzően olyan hatósági döntés, amely meghatározza azokat az átlátható és megkülönböztetéstől mentes feltételeket, amelyekkel a gazdasági szereplők folyamatosan jelen lehetnek meghatározott szolgáltatások, például a szociális szolgáltatások piacán, lehetővé téve ezáltal, hogy a vevők válasszanak a szolgáltatók közül.

| (14) | Nem minősülhetnek koncessziós szerződésnek egyes olyan tagállami aktusok sem, például felhatalmazások vagy engedélyek, amelyekben a tagállam vagy annak valamely hatósága meghatározza egy gazdasági tevékenység gyakorlásának feltételeit – ideértve az egy adott művelet végzésére vonatkozó feltételt –, de amelyeket jellemzően nem az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő kezdeményezésére, hanem a gazdasági szereplő kérésére adnak ki, és amelyek esetében a gazdasági szereplő bármikor szabadon felhagyhat az építési beruházás vagy a szolgáltatás teljesítésével. Ezen tagállami aktusok esetében a 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) különös rendelkezéseit lehet alkalmazni. Ezen állami aktusokkal ellentétben a koncessziós szerződések kölcsönösen kötelező erejű kötelezettségeket írnak elő, és az építési beruházás vagy a szolgáltatás teljesítésére az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő által meghatározott, jogilag érvényesíthető, konkrét követelmények vonatkoznak. |
| --- | --- |

(14)

Nem minősülhetnek koncessziós szerződésnek egyes olyan tagállami aktusok sem, például felhatalmazások vagy engedélyek, amelyekben a tagállam vagy annak valamely hatósága meghatározza egy gazdasági tevékenység gyakorlásának feltételeit – ideértve az egy adott művelet végzésére vonatkozó feltételt –, de amelyeket jellemzően nem az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő kezdeményezésére, hanem a gazdasági szereplő kérésére adnak ki, és amelyek esetében a gazdasági szereplő bármikor szabadon felhagyhat az építési beruházás vagy a szolgáltatás teljesítésével. Ezen tagállami aktusok esetében a 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) különös rendelkezéseit lehet alkalmazni. Ezen állami aktusokkal ellentétben a koncessziós szerződések kölcsönösen kötelező erejű kötelezettségeket írnak elő, és az építési beruházás vagy a szolgáltatás teljesítésére az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő által meghatározott, jogilag érvényesíthető, konkrét követelmények vonatkoznak.

| (15) | Szintén nem minősülnek koncessziós szerződésnek ezen irányelv alkalmazásában az olyan megállapodások, amelyek tárgya egy gazdasági szereplő arra vonatkozó joga, hogy – magán- vagy közjogi rendelkezések alapján – bizonyos közterületeket vagy erőforrásokat, például – különösen a tengeri, belvízi vagy légi közlekedési ágazatban – földterületeket vagy bármilyen köztulajdont használjon, és amelyek esetében az állam vagy az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő csupán az ezek használatára vonatkozó általános feltételeket határozza meg, anélkül, hogy konkrét építési beruházásra vagy szolgáltatásra tartana igényt. Általában ez a helyzet a közterületek vagy földterületek bérbeadása esetén; az ezekre vonatkozó bérleti szerződések jellemzően meghatározzák azokat a feltételeket, amelyekkel a bérlő használatba veheti az ingatlant, továbbá rögzítik az ingatlan használati célját, a bérbeadónak és a bérlőnek az ingatlan fenntartásával kapcsolatos kötelezettségeit, a bérlet időtartamát és az ingatlannak a bérbeadó birtokába való visszajuttatását, valamint a bérleti díjat és a bérlő által fizetendő esetleges költségeket. |
| --- | --- |

(15)

Szintén nem minősülnek koncessziós szerződésnek ezen irányelv alkalmazásában az olyan megállapodások, amelyek tárgya egy gazdasági szereplő arra vonatkozó joga, hogy – magán- vagy közjogi rendelkezések alapján – bizonyos közterületeket vagy erőforrásokat, például – különösen a tengeri, belvízi vagy légi közlekedési ágazatban – földterületeket vagy bármilyen köztulajdont használjon, és amelyek esetében az állam vagy az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő csupán az ezek használatára vonatkozó általános feltételeket határozza meg, anélkül, hogy konkrét építési beruházásra vagy szolgáltatásra tartana igényt. Általában ez a helyzet a közterületek vagy földterületek bérbeadása esetén; az ezekre vonatkozó bérleti szerződések jellemzően meghatározzák azokat a feltételeket, amelyekkel a bérlő használatba veheti az ingatlant, továbbá rögzítik az ingatlan használati célját, a bérbeadónak és a bérlőnek az ingatlan fenntartásával kapcsolatos kötelezettségeit, a bérlet időtartamát és az ingatlannak a bérbeadó birtokába való visszajuttatását, valamint a bérleti díjat és a bérlő által fizetendő esetleges költségeket.

| (16) | Ezen irányelv alkalmazásában nem tekintendők koncessziónak az olyan megállapodások sem, amelyek szolgalmi jogot biztosítanak köztulajdonban lévő ingatlan használatához közszolgáltatás céljából működtetett, helyhez kötött hálózatok rendelkezésre bocsátása vagy üzemeltetése céljából, abban az esetben, ha az említett megállapodások nem írnak elő ellátási vagy szolgáltatási kötelezettséget az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára, illetve nem foglalják magukban azt, hogy az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő saját részére vagy a végfelhasználók részére szolgáltatásokat szerezzen meg. |
| --- | --- |

(16)

Ezen irányelv alkalmazásában nem tekintendők koncessziónak az olyan megállapodások sem, amelyek szolgalmi jogot biztosítanak köztulajdonban lévő ingatlan használatához közszolgáltatás céljából működtetett, helyhez kötött hálózatok rendelkezésre bocsátása vagy üzemeltetése céljából, abban az esetben, ha az említett megállapodások nem írnak elő ellátási vagy szolgáltatási kötelezettséget az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára, illetve nem foglalják magukban azt, hogy az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő saját részére vagy a végfelhasználók részére szolgáltatásokat szerezzen meg.

| (17) | Nem tartozhatnak ennek az irányelvnek a hatálya alá az olyan szerződések, amelyek nem rendelkeznek a szerződő fél részére teljesítendő kifizetésről, és amelyek esetén a szerződő fél a szolgáltatás nyújtásával kapcsolatban általa viselt valamennyi költség és befektetés megtérülését biztosító, szabályozott díjtételek alapján kap ellentételezést. |
| --- | --- |

(17)

Nem tartozhatnak ennek az irányelvnek a hatálya alá az olyan szerződések, amelyek nem rendelkeznek a szerződő fél részére teljesítendő kifizetésről, és amelyek esetén a szerződő fél a szolgáltatás nyújtásával kapcsolatban általa viselt valamennyi költség és befektetés megtérülését biztosító, szabályozott díjtételek alapján kap ellentételezést.

| (18) | A koncesszió és a közbeszerzési szerződés fogalmának értelmezésével kapcsolatos nehézségek folyamatos jogbizonytalanságot idéznek elő az érdekelt felek körében, ebből következően az Európai Unió Bírósága számos ítéletet hozott ezzel kapcsolatban. Ezért a koncesszió fogalommeghatározását pontosítani kell, különösen a működési kockázat fogalmára való utalással. A koncesszió fő jellemzője – az építmény vagy szolgáltatás hasznosításának joga – mindig együtt jár a gazdasági jellegű működési kockázatnak a koncessziós jogosultra való átszállásával, ami magában foglalja azt a lehetőséget is, hogy a befektetés, valamint az odaítélt építmény vagy szolgáltatás üzemeltetése során felmerült költségek szokásos üzemeltetési körülmények között nem térülnek meg a koncessziós jogosult számára, akkor sem, ha a kockázat egy része továbbra is a ajánlatkérő szervet, illetve közszolgáltató ajánlatkérőt terheli. A koncesszió odaítélésére vonatkozó speciális közbeszerzési szabályok alkalmazása nem lenne indokolt, ha az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő olyan minimumbevételt garantálna a gazdasági szereplő részére, amelynek összege eléri vagy meghaladja azt a ráfordítást, amelyet a gazdasági szereplőnek a szerződés teljesítéséhez vállalnia kell, és ezáltal mentesítené a gazdasági szereplőt minden esetleges veszteségtől. Egyértelművé kell tenni ugyanakkor, hogy az olyan, kizárólag az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő által finanszírozott megállapodásokat, amelyek esetében az építési beruházást kivitelező vagy a szolgáltatást nyújtó gazdasági szereplő által végrehajtott beruházás, illetve nála felmerült költség megtérülése a szolgáltatás vagy tárgyi eszköz aktuális keresletétől, illetve kínálatától függ, koncessziónak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(18)

A koncesszió és a közbeszerzési szerződés fogalmának értelmezésével kapcsolatos nehézségek folyamatos jogbizonytalanságot idéznek elő az érdekelt felek körében, ebből következően az Európai Unió Bírósága számos ítéletet hozott ezzel kapcsolatban. Ezért a koncesszió fogalommeghatározását pontosítani kell, különösen a működési kockázat fogalmára való utalással. A koncesszió fő jellemzője – az építmény vagy szolgáltatás hasznosításának joga – mindig együtt jár a gazdasági jellegű működési kockázatnak a koncessziós jogosultra való átszállásával, ami magában foglalja azt a lehetőséget is, hogy a befektetés, valamint az odaítélt építmény vagy szolgáltatás üzemeltetése során felmerült költségek szokásos üzemeltetési körülmények között nem térülnek meg a koncessziós jogosult számára, akkor sem, ha a kockázat egy része továbbra is a ajánlatkérő szervet, illetve közszolgáltató ajánlatkérőt terheli. A koncesszió odaítélésére vonatkozó speciális közbeszerzési szabályok alkalmazása nem lenne indokolt, ha az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő olyan minimumbevételt garantálna a gazdasági szereplő részére, amelynek összege eléri vagy meghaladja azt a ráfordítást, amelyet a gazdasági szereplőnek a szerződés teljesítéséhez vállalnia kell, és ezáltal mentesítené a gazdasági szereplőt minden esetleges veszteségtől. Egyértelművé kell tenni ugyanakkor, hogy az olyan, kizárólag az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő által finanszírozott megállapodásokat, amelyek esetében az építési beruházást kivitelező vagy a szolgáltatást nyújtó gazdasági szereplő által végrehajtott beruházás, illetve nála felmerült költség megtérülése a szolgáltatás vagy tárgyi eszköz aktuális keresletétől, illetve kínálatától függ, koncessziónak kell tekinteni.

| (19) | Ha az adott ágazatra vonatkozó szabályozás kiküszöböli a kockázatot azáltal, hogy garantálja a koncessziós jogosult számára a szerződés teljesítése kapcsán általa végrehajtott beruházások és nála felmerült költségek teljes megtérülését, akkor az említett szerződés nem tekinthető az ezen irányelv értelmében vett koncessziónak. Az, hogy a kockázat kezdettől fogva korlátozott, nem zárja ki azt, hogy a szerződés koncessziónak minősüljön. Ez lehet a helyzet például a szabályozott díjtételekkel működő ágazatokban, vagy akkor, ha a működési kockázatot olyan szerződéses megállapodások révén korlátozzák, amelyek részleges kártérítést írnak elő, többek között a koncesszió idő előtti, az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek felróható okok vagy vis maior miatt bekövetkező megszűnésének esetére. |
| --- | --- |

(19)

Ha az adott ágazatra vonatkozó szabályozás kiküszöböli a kockázatot azáltal, hogy garantálja a koncessziós jogosult számára a szerződés teljesítése kapcsán általa végrehajtott beruházások és nála felmerült költségek teljes megtérülését, akkor az említett szerződés nem tekinthető az ezen irányelv értelmében vett koncessziónak. Az, hogy a kockázat kezdettől fogva korlátozott, nem zárja ki azt, hogy a szerződés koncessziónak minősüljön. Ez lehet a helyzet például a szabályozott díjtételekkel működő ágazatokban, vagy akkor, ha a működési kockázatot olyan szerződéses megállapodások révén korlátozzák, amelyek részleges kártérítést írnak elő, többek között a koncesszió idő előtti, az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek felróható okok vagy vis maior miatt bekövetkező megszűnésének esetére.

| (20) | A működési kockázat a felek által nem befolyásolható tényezőkből ered. Annak megítélése szempontjából, hogy egy adott megállapodás koncessziós megállapodásnak minősül-e, nem meghatározó jelentőségűek az olyan kockázatok, mint a rossz gazdálkodás kockázata, a gazdasági szereplő nemteljesítési kockázata vagy a vis maior bekövetkezésének kockázata, hiszen ezek a kockázatok minden szerződésnek velejárói, akkor is, ha közbeszerzési szerződésről vagy koncessziós szerződésről van szó. A működési kockázat a piac változékonyságának való kitettség kockázatát jelenti, amely lehet akár a kereslet, akár a kínálat terén jelentkező kockázat, vagy a két kockázat együttesen. A keresleti kockázat a szerződés tárgyát képező építmény vagy szolgáltatás iránti aktuális kereslethez kapcsolódó kockázat. A kínálati kockázat pedig a szerződés tárgyát képező építési beruházás vagy szolgáltatás teljesítéséhez kapcsolódó kockázat, különösen az, ha a szolgáltatásnyújtás és az iránta való kereslet nem felel meg egymásnak. A működési kockázat felmérése céljából következetes és egységes módon figyelembe kell venni a koncessziós jogosult által eszközölt minden beruházás és a jogosultnál felmerült minden költség és bevétel nettó jelenértékét. |
| --- | --- |

(20)

A működési kockázat a felek által nem befolyásolható tényezőkből ered. Annak megítélése szempontjából, hogy egy adott megállapodás koncessziós megállapodásnak minősül-e, nem meghatározó jelentőségűek az olyan kockázatok, mint a rossz gazdálkodás kockázata, a gazdasági szereplő nemteljesítési kockázata vagy a vis maior bekövetkezésének kockázata, hiszen ezek a kockázatok minden szerződésnek velejárói, akkor is, ha közbeszerzési szerződésről vagy koncessziós szerződésről van szó. A működési kockázat a piac változékonyságának való kitettség kockázatát jelenti, amely lehet akár a kereslet, akár a kínálat terén jelentkező kockázat, vagy a két kockázat együttesen. A keresleti kockázat a szerződés tárgyát képező építmény vagy szolgáltatás iránti aktuális kereslethez kapcsolódó kockázat. A kínálati kockázat pedig a szerződés tárgyát képező építési beruházás vagy szolgáltatás teljesítéséhez kapcsolódó kockázat, különösen az, ha a szolgáltatásnyújtás és az iránta való kereslet nem felel meg egymásnak. A működési kockázat felmérése céljából következetes és egységes módon figyelembe kell venni a koncessziós jogosult által eszközölt minden beruházás és a jogosultnál felmerült minden költség és bevétel nettó jelenértékét.

| (21) | A „közjogi intézmények” fogalmát az Európai Unió Bírósága többször is megvizsgálta. Több pontosító megállapítás kulcsfontosságú e fogalom értelmezésében. Egyértelművé kell ezért tenni, hogy az olyan szervezet, amely normál piaci feltételek között működik, nyereségorientált, és a tevékenysége végzéséből eredő veszteségeket maga viseli, nem tekintendő „közjogi szervnek”, mivel azok a közérdekű célok, amelyek teljesítésére létrehozták vagy amelyek teljesítésével megbízták, ipari vagy kereskedelmi jellegűnek minősíthetők. Továbbá, a Bíróság megvizsgálta az említett szervezetek finanszírozási forrásaival kapcsolatos feltételt, és kijelentette, hogy a „nagyobb részben” finanszírozott azt jelenti, hogy több mint felerészben finanszírozott, továbbá a finanszírozásnak részét képezhetik a felhasználók által fizetett, a közjogi szabályokkal összhangban kivetett, kiszámított és beszedett összegek. |
| --- | --- |

(21)

A „közjogi intézmények” fogalmát az Európai Unió Bírósága többször is megvizsgálta. Több pontosító megállapítás kulcsfontosságú e fogalom értelmezésében. Egyértelművé kell ezért tenni, hogy az olyan szervezet, amely normál piaci feltételek között működik, nyereségorientált, és a tevékenysége végzéséből eredő veszteségeket maga viseli, nem tekintendő „közjogi szervnek”, mivel azok a közérdekű célok, amelyek teljesítésére létrehozták vagy amelyek teljesítésével megbízták, ipari vagy kereskedelmi jellegűnek minősíthetők. Továbbá, a Bíróság megvizsgálta az említett szervezetek finanszírozási forrásaival kapcsolatos feltételt, és kijelentette, hogy a „nagyobb részben” finanszírozott azt jelenti, hogy több mint felerészben finanszírozott, továbbá a finanszírozásnak részét képezhetik a felhasználók által fizetett, a közjogi szabályokkal összhangban kivetett, kiszámított és beszedett összegek.

| (22) | Helyénvaló meghatározni a „különleges jogok” és a „kizárólagos jogok” fogalmát, mivel ezek a fogalmak kulcsfontosságúak ezen irányelv hatályának és a közszolgáltató ajánlatkérő fogalmának a meghatározásában. Egyértelművé kell tenni, hogy azok a szervezetek, amelyek nem a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérők és nem is közvállalkozások, csak annyiban tartoznak ezen irányelv rendelkezéseinek a hatálya alá, amennyiben különleges vagy kizárólagos jog alapján gyakorolnak valamilyen, ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységet. Nem tekintendők azonban közszolgáltató ajánlatkérőknek, ha a fentebb említett jogokat olyan eljárás során adtak meg, amelyben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyben a jogok megadása objektív szempontok, különösen uniós jogszabályok alapján történt. Az említett jogszabályok közé tartozik a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6), a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7), a 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8), a 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9), továbbá a 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10). Egyértelművé kell tenni azt is, hogy a jogszabályok e felsorolása nem kimerítő, továbbá hogy a bármilyen formában biztosított olyan jogok, amelyeket más olyan eljárások során adtak meg, amelyekben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyekben a jogok megadása objektív szempontok alapján történt, nem relevánsak az ezen irányelv hatálya alá tartozó közszolgáltató ajánlatkérők meghatározása szempontjából. |
| --- | --- |

(22)

Helyénvaló meghatározni a „különleges jogok” és a „kizárólagos jogok” fogalmát, mivel ezek a fogalmak kulcsfontosságúak ezen irányelv hatályának és a közszolgáltató ajánlatkérő fogalmának a meghatározásában. Egyértelművé kell tenni, hogy azok a szervezetek, amelyek nem a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérők és nem is közvállalkozások, csak annyiban tartoznak ezen irányelv rendelkezéseinek a hatálya alá, amennyiben különleges vagy kizárólagos jog alapján gyakorolnak valamilyen, ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységet. Nem tekintendők azonban közszolgáltató ajánlatkérőknek, ha a fentebb említett jogokat olyan eljárás során adtak meg, amelyben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyben a jogok megadása objektív szempontok, különösen uniós jogszabályok alapján történt. Az említett jogszabályok közé tartozik a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6), a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7), a 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8), a 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9), továbbá a 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10). Egyértelművé kell tenni azt is, hogy a jogszabályok e felsorolása nem kimerítő, továbbá hogy a bármilyen formában biztosított olyan jogok, amelyeket más olyan eljárások során adtak meg, amelyekben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyekben a jogok megadása objektív szempontok alapján történt, nem relevánsak az ezen irányelv hatálya alá tartozó közszolgáltató ajánlatkérők meghatározása szempontjából.

| (23) | Az irányelv csak azokra a koncessziós szerződésekre alkalmazható, amelyeknek értéke elér vagy meghalad egy bizonyos olyan értékhatárt, amely más, az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők tagállamától eltérő tagállamban letelepedett gazdasági szereplők számára jelzi, hogy a koncesszió határon átnyúló érdekű. Ezért meg kell határozni a becsült koncessziós érték számítási módszerét, és annak azonosnak kellene lennie az építési, illetve szolgáltatási koncessziók esetén, mivel mindkét koncessziónál gyakori, hogy építési beruházással és szolgáltatással kapcsolatos elemek egyaránt szerepelnek benne. A számításkor figyelembe kell venni a koncessziós jogosultnak azon héa nélkül számított teljes bevételét, amely az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők becslése alapján a szerződés időtartama alatt a koncesszió tárgyát képező építési beruházás és szolgáltatás ellenértékeként folyik majd be. |
| --- | --- |

(23)

Az irányelv csak azokra a koncessziós szerződésekre alkalmazható, amelyeknek értéke elér vagy meghalad egy bizonyos olyan értékhatárt, amely más, az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők tagállamától eltérő tagállamban letelepedett gazdasági szereplők számára jelzi, hogy a koncesszió határon átnyúló érdekű. Ezért meg kell határozni a becsült koncessziós érték számítási módszerét, és annak azonosnak kellene lennie az építési, illetve szolgáltatási koncessziók esetén, mivel mindkét koncessziónál gyakori, hogy építési beruházással és szolgáltatással kapcsolatos elemek egyaránt szerepelnek benne. A számításkor figyelembe kell venni a koncessziós jogosultnak azon héa nélkül számított teljes bevételét, amely az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők becslése alapján a szerződés időtartama alatt a koncesszió tárgyát képező építési beruházás és szolgáltatás ellenértékeként folyik majd be.

| (24) | A piaci verseny tényleges biztosítása érdekében, valamint a koncesszió odaítélésére vonatkozó szabályoknak az energetikai, szállítási és postai szolgáltatási ágazatban történő alkalmazásában megvalósuló tisztességes egyensúly biztosítása céljából az irányelv hatálya alá sorolandó jogalanyokat nem a jogállásuk, hanem más szempontok alapján kell meghatározni. Biztosítani kell tehát azt, hogy a közszektorban, illetve a magánszektorban működő ajánlatkérőkkel szembeni egyenlő bánásmód ne sérüljön. Az EUMSZ 345. cikkével összhangban arról is gondoskodni kell, hogy a tagállamok tulajdoni rendjére irányadó szabályok megsértésére ne kerüljön sor. Ezért pontos és egységes szabályokat kell alkalmazni a koncessziók a fent említett tevékenységek valamelyikét folytató szervezet általi odaítélését függetlenül attól, hogy az adott szervezet az állami, területi vagy települési hatóság, közjogi szerv, közvállalkozás vagy más, különleges vagy kizárólagos jogokat élvező szervezet. Azokat a szervezeteket, amelyek a nemzeti jog értelmében a II. mellékletben említett tevékenységek valamelyikéhez kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáért felelősek, az adott tevékenységet folytató szervezetnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(24)

A piaci verseny tényleges biztosítása érdekében, valamint a koncesszió odaítélésére vonatkozó szabályoknak az energetikai, szállítási és postai szolgáltatási ágazatban történő alkalmazásában megvalósuló tisztességes egyensúly biztosítása céljából az irányelv hatálya alá sorolandó jogalanyokat nem a jogállásuk, hanem más szempontok alapján kell meghatározni. Biztosítani kell tehát azt, hogy a közszektorban, illetve a magánszektorban működő ajánlatkérőkkel szembeni egyenlő bánásmód ne sérüljön. Az EUMSZ 345. cikkével összhangban arról is gondoskodni kell, hogy a tagállamok tulajdoni rendjére irányadó szabályok megsértésére ne kerüljön sor. Ezért pontos és egységes szabályokat kell alkalmazni a koncessziók a fent említett tevékenységek valamelyikét folytató szervezet általi odaítélését függetlenül attól, hogy az adott szervezet az állami, területi vagy települési hatóság, közjogi szerv, közvállalkozás vagy más, különleges vagy kizárólagos jogokat élvező szervezet. Azokat a szervezeteket, amelyek a nemzeti jog értelmében a II. mellékletben említett tevékenységek valamelyikéhez kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáért felelősek, az adott tevékenységet folytató szervezetnek kell tekinteni.

| (25) | Egyértelművé kell tenni, hogy a repülőterekkel kapcsolatos releváns tevékenységekbe beletartoznak azok az utasoknak nyújtott szolgáltatások is, amelyek a repülőtéri létesítmények zavartalan működését segítik, és amelyek üzemeltetése egy jól működő, modern repülőtértől elvárt, például üzletek, éttermek és parkoló működtetése. |
| --- | --- |

(25)

Egyértelművé kell tenni, hogy a repülőterekkel kapcsolatos releváns tevékenységekbe beletartoznak azok az utasoknak nyújtott szolgáltatások is, amelyek a repülőtéri létesítmények zavartalan működését segítik, és amelyek üzemeltetése egy jól működő, modern repülőtértől elvárt, például üzletek, éttermek és parkoló működtetése.

| (26) | Egyes szervezetek egyaránt foglalkoznak hő és hűtés termelésével, szállításával vagy elosztásával. Bizonytalanságok adódhatnak azzal kapcsolatban, hogy mely szabályok vonatkoznak a fűtési és a hűtési tevékenységekre egyaránt. Egyértelművé kell ezért tenni, hogy a hőenergia szállítása és/vagy elosztása a II. melléklet hatálya alá tartozó tevékenység, és ezért a fűtési ágazatban tevékenykedő szervezetekre ezen irányelvnek a közszolgáltató ajánlatkérőkre vonatkozó szabályai vonatkoznak, amennyiben e szervezetek annak minősülnek. A hűtési ágazatban tevékenykedő szervezetekre azonban ezen irányelv ajánlatkérő szervekre vonatkozó szabályai vonatkoznak, amennyiben e szervezetek annak minősülnek. Végezetül, egyértelművé kell tenni, hogy a fűtési és hűtési szolgáltatást egyaránt magukban foglaló odaítélt koncessziókat a több tevékenységre kiterjedő szerződések rendelkezései alapján kell vizsgálni annak meghatározásakor, hogy az odaítélésükre vonatkoznak-e a közbeszerzési szabályok, és ha igen, melyek. |
| --- | --- |

(26)

Egyes szervezetek egyaránt foglalkoznak hő és hűtés termelésével, szállításával vagy elosztásával. Bizonytalanságok adódhatnak azzal kapcsolatban, hogy mely szabályok vonatkoznak a fűtési és a hűtési tevékenységekre egyaránt. Egyértelművé kell ezért tenni, hogy a hőenergia szállítása és/vagy elosztása a II. melléklet hatálya alá tartozó tevékenység, és ezért a fűtési ágazatban tevékenykedő szervezetekre ezen irányelvnek a közszolgáltató ajánlatkérőkre vonatkozó szabályai vonatkoznak, amennyiben e szervezetek annak minősülnek. A hűtési ágazatban tevékenykedő szervezetekre azonban ezen irányelv ajánlatkérő szervekre vonatkozó szabályai vonatkoznak, amennyiben e szervezetek annak minősülnek. Végezetül, egyértelművé kell tenni, hogy a fűtési és hűtési szolgáltatást egyaránt magukban foglaló odaítélt koncessziókat a több tevékenységre kiterjedő szerződések rendelkezései alapján kell vizsgálni annak meghatározásakor, hogy az odaítélésükre vonatkoznak-e a közbeszerzési szabályok, és ha igen, melyek.

| (27) | Mielőtt mérlegelnénk ezen irányelv hatályának a hűtési ágazat tekintetében történő bárminemű megváltoztatását, meg kell vizsgálni az ágazat helyzetét, hogy arról megfelelő információ álljon rendelkezésre, különös tekintettel a versenyhelyzetre, a határon átnyúló beszerzés mértékére és az érdekeltek véleményére. Tekintettel arra, hogy ezen irányelv alkalmazásának a hűtési ágazatra való kiterjesztése jelentős hatással járna a piacnyitás tekintetében, a fenti vizsgálatot el kell végezni az irányelv hatásvizsgálatakor. |
| --- | --- |

(27)

Mielőtt mérlegelnénk ezen irányelv hatályának a hűtési ágazat tekintetében történő bárminemű megváltoztatását, meg kell vizsgálni az ágazat helyzetét, hogy arról megfelelő információ álljon rendelkezésre, különös tekintettel a versenyhelyzetre, a határon átnyúló beszerzés mértékére és az érdekeltek véleményére. Tekintettel arra, hogy ezen irányelv alkalmazásának a hűtési ágazatra való kiterjesztése jelentős hatással járna a piacnyitás tekintetében, a fenti vizsgálatot el kell végezni az irányelv hatásvizsgálatakor.

| (28) | Egyértelművé kell tenni, hogy a II. melléklet 1. és 2. bekezdésének alkalmazásában az „ellátás” kifejezés magában foglalja az előállítást/termelést, a nagykereskedelmet és a kiskereskedelmet is. A kitermelés formájában történő gáztermelés azonban az említett melléklet 6. bekezdésének hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(28)

Egyértelművé kell tenni, hogy a II. melléklet 1. és 2. bekezdésének alkalmazásában az „ellátás” kifejezés magában foglalja az előállítást/termelést, a nagykereskedelmet és a kiskereskedelmet is. A kitermelés formájában történő gáztermelés azonban az említett melléklet 6. bekezdésének hatálya alá tartozik.

| (29) | Vegyes szerződések esetében az alkalmazandó szabályokat a szerződés fő tárgyának függvényében kell meghatározni, amennyiben a szerződést alkotó különböző részeket nem lehet objektív módon szétválasztani. Ezért tehát pontosítani kell, hogy az ajánlatkérő szerveknek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőknek milyen módon kell eldönteniük azt, hogy a különböző részek szétválaszthatók-e. A pontosításnak az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatán kell alapulnia. A döntést eseti alapon kell meghozni, és e tekintetben nem lehet elegendő az ajánlatkérő szerv, illetve a közszolgáltató ajánlatkérő azon kifejezett vagy feltételezett szándéka, hogy a vegyes szerződés különböző aspektusait oszthatatlannak tekintse, hanem ezt a tényt és az egyetlen szerződés megkötésének szükségszerűségét objektív bizonyítékokkal kell alátámasztani. Az egyetlen szerződés megkötése bizonyítottan szükséges lehet például olyan egyetlen épület építése esetében, amelynek egyik részét közvetlenül maga az érintett ajánlatkérő szerv fogja használni, egy másik részét pedig koncessziós alapon fogja működtetni, például nyilvános parkolóként. Egyértelműen meg kell határozni, hogy az egyetlen szerződés kötésének szükségességét egyidejűleg indokolhatják műszaki és gazdasági szempontok. |
| --- | --- |

(29)

Vegyes szerződések esetében az alkalmazandó szabályokat a szerződés fő tárgyának függvényében kell meghatározni, amennyiben a szerződést alkotó különböző részeket nem lehet objektív módon szétválasztani. Ezért tehát pontosítani kell, hogy az ajánlatkérő szerveknek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőknek milyen módon kell eldönteniük azt, hogy a különböző részek szétválaszthatók-e. A pontosításnak az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatán kell alapulnia. A döntést eseti alapon kell meghozni, és e tekintetben nem lehet elegendő az ajánlatkérő szerv, illetve a közszolgáltató ajánlatkérő azon kifejezett vagy feltételezett szándéka, hogy a vegyes szerződés különböző aspektusait oszthatatlannak tekintse, hanem ezt a tényt és az egyetlen szerződés megkötésének szükségszerűségét objektív bizonyítékokkal kell alátámasztani. Az egyetlen szerződés megkötése bizonyítottan szükséges lehet például olyan egyetlen épület építése esetében, amelynek egyik részét közvetlenül maga az érintett ajánlatkérő szerv fogja használni, egy másik részét pedig koncessziós alapon fogja működtetni, például nyilvános parkolóként. Egyértelműen meg kell határozni, hogy az egyetlen szerződés kötésének szükségességét egyidejűleg indokolhatják műszaki és gazdasági szempontok.

| (30) | A szétválasztható vegyes szerződések esetében az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára mindig nyitva áll az a lehetőség, hogy a vegyes szerződés különálló részeire külön szerződéseket ítéljenek oda, amely esetben az egyes különálló részekre vonatkozó rendelkezéseket kizárólag az adott szerződés sajátosságai alapján kell meghatározni. Meg kell azonban határozni, hogy milyen szabályok vonatkoznak arra az esetre, ha az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők amellett döntenek, hogy a koncessziós elemet és az egyéb elemeket egyaránt tartalmazó szerződést ítélnek oda, függetlenül ezek értékétől és attól, hogy egyébként milyen jogi szabályozás vonatkozna rájuk. Különös rendelkezéseket kell meghatározni az olyan vegyes szerződések tekintetében, amelyek védelmi vagy biztonsági vonatkozásúak, illetve amelyek olyan részeket tartalmaznak, amelyek nem esnek a EUMSZ hatálya alá. |
| --- | --- |

(30)

A szétválasztható vegyes szerződések esetében az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára mindig nyitva áll az a lehetőség, hogy a vegyes szerződés különálló részeire külön szerződéseket ítéljenek oda, amely esetben az egyes különálló részekre vonatkozó rendelkezéseket kizárólag az adott szerződés sajátosságai alapján kell meghatározni. Meg kell azonban határozni, hogy milyen szabályok vonatkoznak arra az esetre, ha az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők amellett döntenek, hogy a koncessziós elemet és az egyéb elemeket egyaránt tartalmazó szerződést ítélnek oda, függetlenül ezek értékétől és attól, hogy egyébként milyen jogi szabályozás vonatkozna rájuk. Különös rendelkezéseket kell meghatározni az olyan vegyes szerződések tekintetében, amelyek védelmi vagy biztonsági vonatkozásúak, illetve amelyek olyan részeket tartalmaznak, amelyek nem esnek a EUMSZ hatálya alá.

| (31) | A közszolgáltató ajánlatkérők olyan koncessziós szerződést is odaítélhetnek, amelyek többféle tevékenységre vonatkozó, adott esetben különböző jogi szabályozás alá tartozó követelmények teljesítését célozzák. Egyértelművé kell tenni, hogy abban az esetben, ha egyetlen koncesszió többféle tevékenységre irányul, a szerződés fő tárgyát képező tevékenységre vonatkozó szabályok fogják meghatározni az alkalmazandó jogi előírásokat. A koncesszió fő tárgyát képező tevékenységnek a meghatározása alapulhat az adott koncesszió révén teljesítendő követelményeknek az elemzésén, amelyet az ajánlattevő a koncessziós érték becslése és a koncesszió odaítéléséhez szükséges dokumentáció összeállítása céljából végzett. Egyes esetekben objektív módon lehetetlen meghatározni, mi a koncesszió fő tárgyát képező tevékenység. Meg kell határozni, hogy ilyen esetekben milyen szabályokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(31)

A közszolgáltató ajánlatkérők olyan koncessziós szerződést is odaítélhetnek, amelyek többféle tevékenységre vonatkozó, adott esetben különböző jogi szabályozás alá tartozó követelmények teljesítését célozzák. Egyértelművé kell tenni, hogy abban az esetben, ha egyetlen koncesszió többféle tevékenységre irányul, a szerződés fő tárgyát képező tevékenységre vonatkozó szabályok fogják meghatározni az alkalmazandó jogi előírásokat. A koncesszió fő tárgyát képező tevékenységnek a meghatározása alapulhat az adott koncesszió révén teljesítendő követelményeknek az elemzésén, amelyet az ajánlattevő a koncessziós érték becslése és a koncesszió odaítéléséhez szükséges dokumentáció összeállítása céljából végzett. Egyes esetekben objektív módon lehetetlen meghatározni, mi a koncesszió fő tárgyát képező tevékenység. Meg kell határozni, hogy ilyen esetekben milyen szabályokat kell alkalmazni.

| (32) | Bizonyos esetekben előfordulhat, hogy egy adott szolgáltatást csak egyetlen ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő – állami, települési vagy területi hatóság vagy közjogi szerv –, illetve ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők egyetlen társulása tud biztosítani, amely az EUMSZ-szel összeegyeztethető nemzetitörvényi, rendeleti és kihirdetett közigazgatási rendelkezések értelmében kizárólagos jogot élvez a szolgáltatás nyújtására. Egyértelművé kell tenni, hogy ilyen esetekben az ebben a preambulumbekezdésben említett ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő vagy ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők társulása az említett szervezeteknek ezen irányelv alkalmazása nélkül ítélhet oda koncessziókat. |
| --- | --- |

(32)

Bizonyos esetekben előfordulhat, hogy egy adott szolgáltatást csak egyetlen ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő – állami, települési vagy területi hatóság vagy közjogi szerv –, illetve ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők egyetlen társulása tud biztosítani, amely az EUMSZ-szel összeegyeztethető nemzetitörvényi, rendeleti és kihirdetett közigazgatási rendelkezések értelmében kizárólagos jogot élvez a szolgáltatás nyújtására. Egyértelművé kell tenni, hogy ilyen esetekben az ebben a preambulumbekezdésben említett ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő vagy ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők társulása az említett szervezeteknek ezen irányelv alkalmazása nélkül ítélhet oda koncessziókat.

| (33) | Indokolt továbbá kizárni az irányelv alkalmazási köréből azokat a gazdasági szereplőknek odaítélt szolgáltatási koncessziókat, amelyek esetében a koncesszió odaítélése olyan kizárólagos jog alapján történik, amelyet a szóban forgó gazdasági szereplő nemzeti törvények, rendeletek vagy kihirdetett közigazgatási rendelkezés alapján, az EUMSZ-ben és a II. mellékletben említett tevékenységekkel kapcsolatos piacra jutás közös szabályait megállapító uniós jogszabályokban foglalt előírásokkal összhangban élvez, hiszen ez a kizárólagos jog lehetetlenné teszi a versenyeztetésen alapuló eljárás alapján történő odaítélést. Ettől eltérve és az ezen irányelv hatálya alóli általános kizárás jogi következményeinek sérelme nélkül, a 10. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említettek szerinti koncessziókra vonatkoznia kell annak a kötelezettségnek, hogy az alapvető átláthatóság biztosítása érdekében a koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztatót kell közzétenni, kivéve, ha ágazati jogszabály rendelkezik az említett átláthatóság feltételeiről. Amennyiben egy tagállam a II. mellékletben említett valamely tevékenység folytatása tekintetében kizárólagos jogot ad egy gazdasági szereplőnek, a jobb átláthatóság érdekében erről tájékoztatnia kell a Bizottságot. |
| --- | --- |

(33)

Indokolt továbbá kizárni az irányelv alkalmazási köréből azokat a gazdasági szereplőknek odaítélt szolgáltatási koncessziókat, amelyek esetében a koncesszió odaítélése olyan kizárólagos jog alapján történik, amelyet a szóban forgó gazdasági szereplő nemzeti törvények, rendeletek vagy kihirdetett közigazgatási rendelkezés alapján, az EUMSZ-ben és a II. mellékletben említett tevékenységekkel kapcsolatos piacra jutás közös szabályait megállapító uniós jogszabályokban foglalt előírásokkal összhangban élvez, hiszen ez a kizárólagos jog lehetetlenné teszi a versenyeztetésen alapuló eljárás alapján történő odaítélést. Ettől eltérve és az ezen irányelv hatálya alóli általános kizárás jogi következményeinek sérelme nélkül, a 10. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említettek szerinti koncessziókra vonatkoznia kell annak a kötelezettségnek, hogy az alapvető átláthatóság biztosítása érdekében a koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztatót kell közzétenni, kivéve, ha ágazati jogszabály rendelkezik az említett átláthatóság feltételeiről. Amennyiben egy tagállam a II. mellékletben említett valamely tevékenység folytatása tekintetében kizárólagos jogot ad egy gazdasági szereplőnek, a jobb átláthatóság érdekében erről tájékoztatnia kell a Bizottságot.

| (34) | Ennek az irányelvnek az alkalmazásában az alapvető biztonsági érdekek, a katonai felszerelések, az érzékeny felszerelések, az érzékeny építési beruházás, valamint az érzékeny szolgáltatás fogalmát a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) foglaltaknak megfelelően kell értelmezni. |
| --- | --- |

(34)

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában az alapvető biztonsági érdekek, a katonai felszerelések, az érzékeny felszerelések, az érzékeny építési beruházás, valamint az érzékeny szolgáltatás fogalmát a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) foglaltaknak megfelelően kell értelmezni.

| (35) | Ez az irányelv nem érintheti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy az uniós joggal összhangban szabadon válasszák meg a szerencsejátékok és fogadások szervezésének és ellenőrzésének módszereit, ideértve például az engedélyezést. Helyénvaló kizárni ezen irányelv hatálya alól azokat a lottójáték működtetésére vonatkozó koncessziókat, amelyeket valamely tagállam az EUMSZ-szel összhangban álló, vonatkozó nemzeti törvényi, rendeleti vagy közzétett közigazgatási előírások szerint nem nyilvános eljárás keretében megadott kizárólagos jog alapján ítél oda valamely gazdasági szereplőnek. A kizárást egyrészt az indokolja, hogy az egyetlen gazdasági szereplőnek biztosított kizárólagos jog folytán a versenyeljárás nem alkalmazható, másrészt az, hogy meg kell őrizni a tagállamok lehetőségét a szerencsejáték-ágazat nemzeti szintű szabályozására, tekintettel a közrend és a társadalmi rend védelmével kapcsolatos kötelezettségeikre. |
| --- | --- |

(35)

Ez az irányelv nem érintheti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy az uniós joggal összhangban szabadon válasszák meg a szerencsejátékok és fogadások szervezésének és ellenőrzésének módszereit, ideértve például az engedélyezést. Helyénvaló kizárni ezen irányelv hatálya alól azokat a lottójáték működtetésére vonatkozó koncessziókat, amelyeket valamely tagállam az EUMSZ-szel összhangban álló, vonatkozó nemzeti törvényi, rendeleti vagy közzétett közigazgatási előírások szerint nem nyilvános eljárás keretében megadott kizárólagos jog alapján ítél oda valamely gazdasági szereplőnek. A kizárást egyrészt az indokolja, hogy az egyetlen gazdasági szereplőnek biztosított kizárólagos jog folytán a versenyeljárás nem alkalmazható, másrészt az, hogy meg kell őrizni a tagállamok lehetőségét a szerencsejáték-ágazat nemzeti szintű szabályozására, tekintettel a közrend és a társadalmi rend védelmével kapcsolatos kötelezettségeikre.

| (36) | Ezen irányelv nem alkalmazható bizonyos, nonprofit szervezetek vagy szövetségek által üzemeltetett sürgősségi szolgálatokra, mivel e szervezetek sajátos jellegét nehéz lenne megőrizni, ha a szolgáltatókat az ezen irányelvben meghatározott eljárásokkal összhangban választanák ki. A kizárást azonban a szükséges minimumra kell korlátozni, és ezért kifejezetten meg kell határozni, hogy a betegszállító mentőszolgálatok nem zárhatók ki ezen irányelv hatálya alól. Ezzel kapcsolatban azt is egyértelművé kell tenni, hogy a 601-es CPV-csoport (szárazföldi szállítási szolgáltatások) nem terjed ki a mentőszolgálatokra, mivel azok a 8514-es CPV-osztályba tartoznak. Egyértelművé kell ezért tenni, hogy a 85143000-3 CPV-kód alá tartozó szolgáltatásokra, amelyek kizárólag betegszállító mentőszolgálatok, a szociális és egyéb specifikus szolgáltatásokra vonatkozó külön rendszert(könnyített rendszer) kell alkalmazni. Ebből következően a mentőszolgálatokra vonatkozó vegyes koncessziós szerződésekre is általában a könnyített rendszert kell alkalmazni, ha a betegszállító mentőszolgálat értéke nagyobb, mint a többi mentőszolgálaté. |
| --- | --- |

(36)

Ezen irányelv nem alkalmazható bizonyos, nonprofit szervezetek vagy szövetségek által üzemeltetett sürgősségi szolgálatokra, mivel e szervezetek sajátos jellegét nehéz lenne megőrizni, ha a szolgáltatókat az ezen irányelvben meghatározott eljárásokkal összhangban választanák ki. A kizárást azonban a szükséges minimumra kell korlátozni, és ezért kifejezetten meg kell határozni, hogy a betegszállító mentőszolgálatok nem zárhatók ki ezen irányelv hatálya alól. Ezzel kapcsolatban azt is egyértelművé kell tenni, hogy a 601-es CPV-csoport (szárazföldi szállítási szolgáltatások) nem terjed ki a mentőszolgálatokra, mivel azok a 8514-es CPV-osztályba tartoznak. Egyértelművé kell ezért tenni, hogy a 85143000-3 CPV-kód alá tartozó szolgáltatásokra, amelyek kizárólag betegszállító mentőszolgálatok, a szociális és egyéb specifikus szolgáltatásokra vonatkozó külön rendszert(könnyített rendszer) kell alkalmazni. Ebből következően a mentőszolgálatokra vonatkozó vegyes koncessziós szerződésekre is általában a könnyített rendszert kell alkalmazni, ha a betegszállító mentőszolgálat értéke nagyobb, mint a többi mentőszolgálaté.

| (37) | Emlékeztetni kell arra, hogy ezen irányelv kizárólag a tagállami ajánlatkérő szervekre és közszolgáltató ajánlatkérőkre vonatkozik. Következésképpen a politikai pártok általában véve nem tartoznak az irányelv hatálya alá, mivel nem ajánlatkérő szervek és nem közszolgáltató ajánlatkérők. Mindazonáltal egyes tagállamokban a közjogi szerv kifejezés magában foglalhatja a politikai pártokat is. Egyes szolgáltatások azonban (mint például a propagandafilm- készítés vagy a propagandavideofilm-készítés), amennyiben választási kampány keretében nyújtják őket, annyira elválaszthatatlanok a szolgáltató politikai nézeteitől, hogy a szolgáltatókat általában olyan módon választják ki, amelyre nem vonatkozhatnak a koncessziós szabályok. Végezetül emlékeztetni kell arra is, hogy az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályára és finanszírozására nem ezen irányelv előírásai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(37)

Emlékeztetni kell arra, hogy ezen irányelv kizárólag a tagállami ajánlatkérő szervekre és közszolgáltató ajánlatkérőkre vonatkozik. Következésképpen a politikai pártok általában véve nem tartoznak az irányelv hatálya alá, mivel nem ajánlatkérő szervek és nem közszolgáltató ajánlatkérők. Mindazonáltal egyes tagállamokban a közjogi szerv kifejezés magában foglalhatja a politikai pártokat is. Egyes szolgáltatások azonban (mint például a propagandafilm- készítés vagy a propagandavideofilm-készítés), amennyiben választási kampány keretében nyújtják őket, annyira elválaszthatatlanok a szolgáltató politikai nézeteitől, hogy a szolgáltatókat általában olyan módon választják ki, amelyre nem vonatkozhatnak a koncessziós szabályok. Végezetül emlékeztetni kell arra is, hogy az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályára és finanszírozására nem ezen irányelv előírásai vonatkoznak.

| (38) | Számos olyan közszolgáltató ajánlatkérő létezik, amely felépítését tekintve több különálló vállalkozásból álló gazdasági csoport, és gyakori, hogy ezen különálló vállalkozások mindegyikének speciális szerepe van a gazdasági csoporton belül. Indokolt ezért kizárni egyes szolgáltatási és építési koncessziókat, amelyeket olyan vállalkozásnak ítéltek oda, amelynek fő tevékenysége ilyen szolgáltatás vagy építési beruházás teljesítése azon csoport részére, amelyhez tartozik, ahelyett, hogy azokat a piacon kínálná fel. Szintén indokolt kizárni egyes olyan szolgáltatási és építési koncessziókat, amelyeket olyan közös vállalkozásnak ítéltek oda, amelyet több közszolgáltató ajánlatkérő az ezen irányelv által szabályozott tevékenységek végzése céljából hozott létre, és amelynek a koncesszióba adó közszolgáltató ajánlatkérő maga is tagja. Helyénvaló azonban biztosítani, hogy ez a kizárás ne vezessen a versenynek a közszolgáltató ajánlatkérőkhöz kapcsolt vállalkozások, illetve közös vállalkozások javára történő torzulásához; indokolt megfelelő szabályrendszert megállapítani különösen azon felső határ tekintetében, amelyen belül a vállalkozások az árbevételük egy részét a piacon szerezhetik meg és amely felett elveszítenék annak lehetőségét, hogy az eljárást megindító felhívás nélkül koncessziót ítéljenek nekik oda, továbbá a közös vállalkozások alapítása tekintetében, valamint e közös vállalkozások és az azokat alkotó közszolgáltató ajánlatkérők közötti kapcsolatok stabilitása tekintetében. |
| --- | --- |

(38)

Számos olyan közszolgáltató ajánlatkérő létezik, amely felépítését tekintve több különálló vállalkozásból álló gazdasági csoport, és gyakori, hogy ezen különálló vállalkozások mindegyikének speciális szerepe van a gazdasági csoporton belül. Indokolt ezért kizárni egyes szolgáltatási és építési koncessziókat, amelyeket olyan vállalkozásnak ítéltek oda, amelynek fő tevékenysége ilyen szolgáltatás vagy építési beruházás teljesítése azon csoport részére, amelyhez tartozik, ahelyett, hogy azokat a piacon kínálná fel. Szintén indokolt kizárni egyes olyan szolgáltatási és építési koncessziókat, amelyeket olyan közös vállalkozásnak ítéltek oda, amelyet több közszolgáltató ajánlatkérő az ezen irányelv által szabályozott tevékenységek végzése céljából hozott létre, és amelynek a koncesszióba adó közszolgáltató ajánlatkérő maga is tagja. Helyénvaló azonban biztosítani, hogy ez a kizárás ne vezessen a versenynek a közszolgáltató ajánlatkérőkhöz kapcsolt vállalkozások, illetve közös vállalkozások javára történő torzulásához; indokolt megfelelő szabályrendszert megállapítani különösen azon felső határ tekintetében, amelyen belül a vállalkozások az árbevételük egy részét a piacon szerezhetik meg és amely felett elveszítenék annak lehetőségét, hogy az eljárást megindító felhívás nélkül koncessziót ítéljenek nekik oda, továbbá a közös vállalkozások alapítása tekintetében, valamint e közös vállalkozások és az azokat alkotó közszolgáltató ajánlatkérők közötti kapcsolatok stabilitása tekintetében.

| (39) | A vállalkozásokat kapcsolt vállalkozásnak kell tekinteni, amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő és az érintett vállalkozás közül az egyik közvetlen vagy közvetett meghatározó befolyást gyakorol a másikra, vagy amennyiben mindketten ugyanazon vállalkozás meghatározó befolyása alatt állnak; ebben a kontextusban a magántőke részesedése önmagában nem tekinthető relevánsnak. Az arra vonatkozó ellenőrzésnek, hogy valamely vállalkozás kapcsolódik-e egy adott közszolgáltató ajánlatkérőhöz, a lehető legkönnyebben elvégezhetőnek kell lennie. Következésképpen, mivel a közvetlen vagy közvetett befolyás fennállását egyébként is ellenőrizni kell annak meghatározásakor, hogy az érintett vállalkozásoknak és közszolgáltató ajánlatkérőknek összevont éves beszámolót kell-e készíteniük, a vállalkozásokat kapcsoltnak kell tekinteni, ha éves beszámolójuk összevont. Az összevont beszámolókra alkalmazandó uniós szabályok azonban bizonyos esetekben nem alkalmazhatók, például az érintett vállalkozások mérete miatt, vagy mert társasági formájuk nem felel meg bizonyos követelményeknek. Ezekben az esetekben, amikor a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) nem alkalmazandó, meg kell vizsgálni, hogy a tulajdonjog, a pénzügyi részesedés vagy az ezen vállalkozásokra vonatkozó szabályok figyelembevételével fennáll-e közvetett vagy közvetlen befolyás. |
| --- | --- |

(39)

A vállalkozásokat kapcsolt vállalkozásnak kell tekinteni, amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő és az érintett vállalkozás közül az egyik közvetlen vagy közvetett meghatározó befolyást gyakorol a másikra, vagy amennyiben mindketten ugyanazon vállalkozás meghatározó befolyása alatt állnak; ebben a kontextusban a magántőke részesedése önmagában nem tekinthető relevánsnak. Az arra vonatkozó ellenőrzésnek, hogy valamely vállalkozás kapcsolódik-e egy adott közszolgáltató ajánlatkérőhöz, a lehető legkönnyebben elvégezhetőnek kell lennie. Következésképpen, mivel a közvetlen vagy közvetett befolyás fennállását egyébként is ellenőrizni kell annak meghatározásakor, hogy az érintett vállalkozásoknak és közszolgáltató ajánlatkérőknek összevont éves beszámolót kell-e készíteniük, a vállalkozásokat kapcsoltnak kell tekinteni, ha éves beszámolójuk összevont. Az összevont beszámolókra alkalmazandó uniós szabályok azonban bizonyos esetekben nem alkalmazhatók, például az érintett vállalkozások mérete miatt, vagy mert társasági formájuk nem felel meg bizonyos követelményeknek. Ezekben az esetekben, amikor a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) nem alkalmazandó, meg kell vizsgálni, hogy a tulajdonjog, a pénzügyi részesedés vagy az ezen vállalkozásokra vonatkozó szabályok figyelembevételével fennáll-e közvetett vagy közvetlen befolyás.

| (40) | A vízügyi ágazatban adott koncessziókra gyakran egyedi és komplex szabályozás vonatkozik, amely külön mérlegelést igényel, tekintettel arra, hogy a víz azon közjavak közé tartozik, amelyek minden uniós polgár számára alapvető fontosságúak. Az említett szabályozás egyedi jellege indokolttá teszi, hogy a vízügyi ágazat egyes területei ne tartozzanak ezen irányelv hatálya alá. Ki kell zárni a hatály alól az ivóvíz termelése, szállítása vagy elosztása terén közszolgáltatás nyújtása céljából működtetett, helyhez kötött hálózatok rendelkezésre bocsátására vagy üzemeltetésére, vagy az ilyen hálózatok ivóvízzel történő ellátására adott koncessziókat. A szennyvízelvezetésre és -kezelésre, vízépítési projektekre, öntözésre vagy termőföld-lecsapolásra adott koncessziókat szintén ki kell zárni az irányelv hatálya alól, amennyiben egy kizárt tevékenységhez kapcsolódnak, feltéve, hogy az ivóvízellátásra használandó víz mennyisége meghaladja az ezen projektek, illetve öntöző- és lecsapolási berendezések révén kinyert víz 20 %-át. |
| --- | --- |

(40)

A vízügyi ágazatban adott koncessziókra gyakran egyedi és komplex szabályozás vonatkozik, amely külön mérlegelést igényel, tekintettel arra, hogy a víz azon közjavak közé tartozik, amelyek minden uniós polgár számára alapvető fontosságúak. Az említett szabályozás egyedi jellege indokolttá teszi, hogy a vízügyi ágazat egyes területei ne tartozzanak ezen irányelv hatálya alá. Ki kell zárni a hatály alól az ivóvíz termelése, szállítása vagy elosztása terén közszolgáltatás nyújtása céljából működtetett, helyhez kötött hálózatok rendelkezésre bocsátására vagy üzemeltetésére, vagy az ilyen hálózatok ivóvízzel történő ellátására adott koncessziókat. A szennyvízelvezetésre és -kezelésre, vízépítési projektekre, öntözésre vagy termőföld-lecsapolásra adott koncessziókat szintén ki kell zárni az irányelv hatálya alól, amennyiben egy kizárt tevékenységhez kapcsolódnak, feltéve, hogy az ivóvízellátásra használandó víz mennyisége meghaladja az ezen projektek, illetve öntöző- és lecsapolási berendezések révén kinyert víz 20 %-át.

| (41) | Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt, a II. mellékletben említett tevékenységekre irányuló koncessziókra, ha abban a tagállamban, ahol a tevékenységet folytatják, közvetlen módon ki vannak téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott, amit a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 27. és 28. cikkével összhangban e célra előírt eljárás alkalmazásával állapítanak meg. Indokolt tehát fenntartani az ezen irányelv által szabályozott valamennyi ágazatra, vagy egy ágazat részeire alkalmazandó eljárást, amely lehetővé teszi, hogy figyelembe vegyék a piac verseny előtti jelenlegi vagy jövőbeli megnyitásának hatásait. Ennek az eljárásnak jogbiztonságot kell nyújtania az érintett szervezetek számára, valamint megfelelő döntéshozatali eljárást kell biztosítania, amely rövid határidőn belül teszi lehetővé a közösségi jog e téren történő egységes alkalmazását. A jogbiztonság érdekében le kell szögezni, hogy az ezen irányelv hatálybalépését megelőzően elfogadott, a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi (14) irányelv 30. cikke alapján elfogadott határozatok továbbra is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(41)

Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt, a II. mellékletben említett tevékenységekre irányuló koncessziókra, ha abban a tagállamban, ahol a tevékenységet folytatják, közvetlen módon ki vannak téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott, amit a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 27. és 28. cikkével összhangban e célra előírt eljárás alkalmazásával állapítanak meg. Indokolt tehát fenntartani az ezen irányelv által szabályozott valamennyi ágazatra, vagy egy ágazat részeire alkalmazandó eljárást, amely lehetővé teszi, hogy figyelembe vegyék a piac verseny előtti jelenlegi vagy jövőbeli megnyitásának hatásait. Ennek az eljárásnak jogbiztonságot kell nyújtania az érintett szervezetek számára, valamint megfelelő döntéshozatali eljárást kell biztosítania, amely rövid határidőn belül teszi lehetővé a közösségi jog e téren történő egységes alkalmazását. A jogbiztonság érdekében le kell szögezni, hogy az ezen irányelv hatálybalépését megelőzően elfogadott, a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi (14) irányelv 30. cikke alapján elfogadott határozatok továbbra is alkalmazandók.

| (42) | Mivel címzettjei a tagállamok, ez az irányelv nem vonatkozik a koncesszióknak nemzetközi szervezetek által saját nevükben és saját számlájukra való odaítélésére. Tisztázni kell azonban, hogy milyen mértékben alkalmazandó ez az irányelv azoknak a koncesszióknak az odaítélésére, amelyekre különös nemzetközi szabályok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

Mivel címzettjei a tagállamok, ez az irányelv nem vonatkozik a koncesszióknak nemzetközi szervezetek által saját nevükben és saját számlájukra való odaítélésére. Tisztázni kell azonban, hogy milyen mértékben alkalmazandó ez az irányelv azoknak a koncesszióknak az odaítélésére, amelyekre különös nemzetközi szabályok vonatkoznak.

| (43) | Egyes audiovizuális és rádióműsor-szolgáltatási tevékenységekre irányuló koncesszió odaítélése során olyan kulturális és társadalmi jelentőségű szempontokat is figyelembe kell venni, amelyek miatt nem megfelelő a koncesszió odaítélésére vonatkozó szabályok alkalmazása. Ezért kivételt kell megállapítani azokra a szolgáltatási koncessziókra, amelyeket maguk a médiaszolgáltatók ítélnek oda felhasználásra kész programanyagok megvételére, fejlesztésére, gyártására vagy közös gyártására, illetve egyéb előkészítő szolgáltatásokra, mint például a programanyag gyártásához szükséges forgatókönyvre vagy előadóművészi előadásra vonatkozóan. Egyértelművé kell tenni, hogy ezeknek a kivételeknek egyaránt vonatkozniuk kell a műsorszolgáltatásokra és a lekérhető (nem lineáris) szolgáltatásokra. A kivétel azonban nem alkalmazandó az ilyen programanyagok gyártásához, közös gyártásához és terjesztéséhez szükséges műszaki berendezéssel való ellátásra. |
| --- | --- |

(43)

Egyes audiovizuális és rádióműsor-szolgáltatási tevékenységekre irányuló koncesszió odaítélése során olyan kulturális és társadalmi jelentőségű szempontokat is figyelembe kell venni, amelyek miatt nem megfelelő a koncesszió odaítélésére vonatkozó szabályok alkalmazása. Ezért kivételt kell megállapítani azokra a szolgáltatási koncessziókra, amelyeket maguk a médiaszolgáltatók ítélnek oda felhasználásra kész programanyagok megvételére, fejlesztésére, gyártására vagy közös gyártására, illetve egyéb előkészítő szolgáltatásokra, mint például a programanyag gyártásához szükséges forgatókönyvre vagy előadóművészi előadásra vonatkozóan. Egyértelművé kell tenni, hogy ezeknek a kivételeknek egyaránt vonatkozniuk kell a műsorszolgáltatásokra és a lekérhető (nem lineáris) szolgáltatásokra. A kivétel azonban nem alkalmazandó az ilyen programanyagok gyártásához, közös gyártásához és terjesztéséhez szükséges műszaki berendezéssel való ellátásra.

| (44) | Ez az irányelv nem sérti a tagállamok arra vonatkozó hatáskörét, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatás finanszírozásáról rendelkezzenek, amennyiben a műsorszolgáltató szervezetek a finanszírozást a közszolgálati megbízatásuk teljesítése érdekében kapják, annak megfelelően, ahogyan a közszolgálati megbízatást az egyes tagállamok az EUMSZ-hez és az EUSZ-hez csatolt, a tagállamokban történő közcélú műsorszolgáltatás rendszeréről szóló 29. jegyzőkönyvvel összhangban meghatározzák, megszervezik és az érintett műsorszolgáltatókra ruházzák. |
| --- | --- |

(44)

Ez az irányelv nem sérti a tagállamok arra vonatkozó hatáskörét, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatás finanszírozásáról rendelkezzenek, amennyiben a műsorszolgáltató szervezetek a finanszírozást a közszolgálati megbízatásuk teljesítése érdekében kapják, annak megfelelően, ahogyan a közszolgálati megbízatást az egyes tagállamok az EUMSZ-hez és az EUSZ-hez csatolt, a tagállamokban történő közcélú műsorszolgáltatás rendszeréről szóló 29. jegyzőkönyvvel összhangban meghatározzák, megszervezik és az érintett műsorszolgáltatókra ruházzák.

| (45) | Jelentős a jogbizonytalanság azzal kapcsolatban, hogy a közszférába tartozó szervezetek közötti szerződésekre milyen mértékben vonatkozzanak az ezen irányelvben meghatározott koncessziós szabályok. A tagállamok – sőt az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők is – eltérően értelmezik az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. Ezért szükséges annak tisztázása, hogy a közszférán belül kötött szerződésekre mely esetekben nem alkalmazandók az ezen irányelvben meghatározott szabályok. E pontosításnak az Európai Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatában megállapított elveken kell alapulnia. Önmagában az a tény, hogy egy megállapodásban mindkét fél hatóság, nem zárja ki az ezen irányelvben meghatározott szabályok alkalmazását. Az ezen irányelvben meghatározott szabályok alkalmazása ugyanakkor nem képezheti akadályát annak, hogy a hatóságok saját forrásaik felhasználásával lássák el a rájuk bízott közszolgáltatási feladatokat, amibe beletartozik a más hatóságokkal folytatott együttműködés lehetősége is. Gondoskodni kell arról, hogy a közszférabeli szervek közötti mentesített együttműködés ne eredményezze a verseny torzulását a magán gazdasági szereplők tekintetében, oly módon, hogy egy magánszolgáltatót előnyös helyzetbe hoz a versenytársaival szemben. |
| --- | --- |

(45)

Jelentős a jogbizonytalanság azzal kapcsolatban, hogy a közszférába tartozó szervezetek közötti szerződésekre milyen mértékben vonatkozzanak az ezen irányelvben meghatározott koncessziós szabályok. A tagállamok – sőt az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők is – eltérően értelmezik az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. Ezért szükséges annak tisztázása, hogy a közszférán belül kötött szerződésekre mely esetekben nem alkalmazandók az ezen irányelvben meghatározott szabályok. E pontosításnak az Európai Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatában megállapított elveken kell alapulnia. Önmagában az a tény, hogy egy megállapodásban mindkét fél hatóság, nem zárja ki az ezen irányelvben meghatározott szabályok alkalmazását. Az ezen irányelvben meghatározott szabályok alkalmazása ugyanakkor nem képezheti akadályát annak, hogy a hatóságok saját forrásaik felhasználásával lássák el a rájuk bízott közszolgáltatási feladatokat, amibe beletartozik a más hatóságokkal folytatott együttműködés lehetősége is. Gondoskodni kell arról, hogy a közszférabeli szervek közötti mentesített együttműködés ne eredményezze a verseny torzulását a magán gazdasági szereplők tekintetében, oly módon, hogy egy magánszolgáltatót előnyös helyzetbe hoz a versenytársaival szemben.

| (46) | A kontrollált jogi személyeknek odaítélt koncessziókra nem alkalmazhatóak az ezen irányelvben előírt eljárások, ha az ajánlatkérő szerv vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő az érintett jogi személy felett a saját szervezeti egységei felett gyakorolt kontrollhoz hasonló kontrollt gyakorol, feltéve, hogy a kontrollált jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át teszik ki a kontrolláló ajánlatkérő szerv, közszolgáltató ajánlatkérő vagy az ezen ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő által kontrollált jogi személyek által rábízott feladatok, függetlenül attól, hogy a szerződés teljesítése kinek a javára történik. A kivétel nem vonatkozhat azokra a helyzetekre, amikor valamely magán gazdasági szereplő közvetlen tőkerészesedéssel bír a kontrollált jogi személyben, mivel ilyen körülmények között a koncesszió versenyeztetésen alapuló eljárás nélküli odaítélése a tőkerészesedéssel bíró magán gazdasági szereplőt jogosulatlan előnyhöz juttatná versenytársaival szemben. Figyelemmel azonban a kötelező tagságú közjogi szervek – például az egyes közszolgáltatások irányításáért vagy gyakorlásáért felelős szervezetek – sajátosságaira, a fentieket nem kell alkalmazni abban az esetben, ha meghatározott magán gazdasági szereplőknek a Szerződésekkel összhangban álló nemzeti jogszabályi rendelkezés alapján kötelező részesedéssel bírniuk a kontrollált jogi személy tőkéjében, feltéve, hogy ez a részesedés nem biztosít kontrollt és nem blokkoló jellegű, és nem biztosít döntő befolyást a kontrollált jogi személy döntéseire. Egyértelművé kell tenni továbbá, hogy csupán a kontrollált jogi személy tőkéjében való közvetlen magánrészesedés bír meghatározó jelentőséggel.
  Ezért ha a kontrolláló ajánlatkérő szerv(ek)ben vagy közszolgáltató ajánlatkérő(k)ben magántőkének is van részesedése, ez nem zárja ki, hogy a kontrollált jogi személlyel ezen irányelv eljárásainak alkalmazása nélkül közbeszerzési szerződés odaítélésére kerüljön sor, mivel az ilyen részesedés nem érinti hátrányosan a magán gazdasági szereplők közötti versenyt. Egyértelművé kell tenni azt is, hogy azon ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők – például közjogi szervek – számára, amelyekben magántőkének is lehet részesedése, lehetővé kell tenni, hogy élhessenek a horizontális együttműködésre vonatkozó mentességgel. Következésképpen ha a horizontális együttműködésre vonatkozó összes többi feltétel teljesül, akkor a horizontális együttműködésre vonatkozó mentességnek az ilyen ajánlatkérő szervekre vagy közszolgáltató ajánlatkérőkre is ki kell terjednie, amennyiben a szerződés kizárólag ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők között jött létre. |
| --- | --- |

(46)

A kontrollált jogi személyeknek odaítélt koncessziókra nem alkalmazhatóak az ezen irányelvben előírt eljárások, ha az ajánlatkérő szerv vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő az érintett jogi személy felett a saját szervezeti egységei felett gyakorolt kontrollhoz hasonló kontrollt gyakorol, feltéve, hogy a kontrollált jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át teszik ki a kontrolláló ajánlatkérő szerv, közszolgáltató ajánlatkérő vagy az ezen ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő által kontrollált jogi személyek által rábízott feladatok, függetlenül attól, hogy a szerződés teljesítése kinek a javára történik. A kivétel nem vonatkozhat azokra a helyzetekre, amikor valamely magán gazdasági szereplő közvetlen tőkerészesedéssel bír a kontrollált jogi személyben, mivel ilyen körülmények között a koncesszió versenyeztetésen alapuló eljárás nélküli odaítélése a tőkerészesedéssel bíró magán gazdasági szereplőt jogosulatlan előnyhöz juttatná versenytársaival szemben. Figyelemmel azonban a kötelező tagságú közjogi szervek – például az egyes közszolgáltatások irányításáért vagy gyakorlásáért felelős szervezetek – sajátosságaira, a fentieket nem kell alkalmazni abban az esetben, ha meghatározott magán gazdasági szereplőknek a Szerződésekkel összhangban álló nemzeti jogszabályi rendelkezés alapján kötelező részesedéssel bírniuk a kontrollált jogi személy tőkéjében, feltéve, hogy ez a részesedés nem biztosít kontrollt és nem blokkoló jellegű, és nem biztosít döntő befolyást a kontrollált jogi személy döntéseire. Egyértelművé kell tenni továbbá, hogy csupán a kontrollált jogi személy tőkéjében való közvetlen magánrészesedés bír meghatározó jelentőséggel.

Ezért ha a kontrolláló ajánlatkérő szerv(ek)ben vagy közszolgáltató ajánlatkérő(k)ben magántőkének is van részesedése, ez nem zárja ki, hogy a kontrollált jogi személlyel ezen irányelv eljárásainak alkalmazása nélkül közbeszerzési szerződés odaítélésére kerüljön sor, mivel az ilyen részesedés nem érinti hátrányosan a magán gazdasági szereplők közötti versenyt. Egyértelművé kell tenni azt is, hogy azon ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők – például közjogi szervek – számára, amelyekben magántőkének is lehet részesedése, lehetővé kell tenni, hogy élhessenek a horizontális együttműködésre vonatkozó mentességgel. Következésképpen ha a horizontális együttműködésre vonatkozó összes többi feltétel teljesül, akkor a horizontális együttműködésre vonatkozó mentességnek az ilyen ajánlatkérő szervekre vagy közszolgáltató ajánlatkérőkre is ki kell terjednie, amennyiben a szerződés kizárólag ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők között jött létre.

| (47) | Az ajánlatkérő szervek vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy közösen nyújtanak közszolgáltatásokat együttműködés útján, anélkül, hogy kötelesek lennének meghatározott társasági formát felvenni. Az együttműködés kiterjedhet a részt vevő szervekre ruházott vagy általuk vállalt szolgáltatások vagy felelősségi körök ellátásával kapcsolatos minden típusú tevékenységre, például a települési vagy területi hatóságok kötelező vagy önkéntes feladataira vagy a közjog által bizonyos szervekre ruházott szolgáltatási feladatokra. A különböző részt vevő ajánlatkérő szerveknek vagy közszolgáltató ajánlatkérőknek nem kell feltétlenül ugyanazokat a szolgáltatásokat nyújtaniuk, e szolgáltatások ki is egészíthetik egymást. A közszolgáltatások közös nyújtására vonatkozó szerződésekre ezen irányelv nem alkalmazandó, amennyiben e szerződések kizárólag ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők között jönnek létre, az együttműködés megvalósítása során a feleket kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérlik, és egyetlen magánszolgáltató sem kerül versenyelőnybe versenytársaival szemben.
  Ezen feltételek teljesülése érdekében az együttműködésnek együttműködési koncepción kell alapulnia. az ilyen együttműködés nem jelenti azt, hogy minden részt vevő hatóság vállalja a főbb szerződésbeli kötelezettségek teljesítését, feltéve, hogy valamilyen kötelezettségvállalással hozzájárul az adott közszolgáltatás együttműködés keretében való ellátásához. Továbbá az együttműködés megvalósítása során – beleértve a részt vevő ajánlatkérő szervek közötti pénzmozgásokat is – a feleket kizárólag közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérelhetik. |
| --- | --- |

(47)

Az ajánlatkérő szervek vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy közösen nyújtanak közszolgáltatásokat együttműködés útján, anélkül, hogy kötelesek lennének meghatározott társasági formát felvenni. Az együttműködés kiterjedhet a részt vevő szervekre ruházott vagy általuk vállalt szolgáltatások vagy felelősségi körök ellátásával kapcsolatos minden típusú tevékenységre, például a települési vagy területi hatóságok kötelező vagy önkéntes feladataira vagy a közjog által bizonyos szervekre ruházott szolgáltatási feladatokra. A különböző részt vevő ajánlatkérő szerveknek vagy közszolgáltató ajánlatkérőknek nem kell feltétlenül ugyanazokat a szolgáltatásokat nyújtaniuk, e szolgáltatások ki is egészíthetik egymást. A közszolgáltatások közös nyújtására vonatkozó szerződésekre ezen irányelv nem alkalmazandó, amennyiben e szerződések kizárólag ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők között jönnek létre, az együttműködés megvalósítása során a feleket kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérlik, és egyetlen magánszolgáltató sem kerül versenyelőnybe versenytársaival szemben.

Ezen feltételek teljesülése érdekében az együttműködésnek együttműködési koncepción kell alapulnia. az ilyen együttműködés nem jelenti azt, hogy minden részt vevő hatóság vállalja a főbb szerződésbeli kötelezettségek teljesítését, feltéve, hogy valamilyen kötelezettségvállalással hozzájárul az adott közszolgáltatás együttműködés keretében való ellátásához. Továbbá az együttműködés megvalósítása során – beleértve a részt vevő ajánlatkérő szervek közötti pénzmozgásokat is – a feleket kizárólag közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérelhetik.

| (48) | Léteznek olyan esetek, amikor egy jogi személy a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezések értelmében meghatározott ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők eszközeként vagy szakmai részlegeként működik, és köteles ezen ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők utasításait végrehajtani anélkül, hogy befolyásolni tudná a teljesítésért járó ellenszolgáltatást. Az ilyen tisztán adminisztratív kapcsolat a nem szerződéses jellege következtében nem tartozhat a koncesszió odaítélésére irányuló eljárások hatálya alá. |
| --- | --- |

(48)

Léteznek olyan esetek, amikor egy jogi személy a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezések értelmében meghatározott ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők eszközeként vagy szakmai részlegeként működik, és köteles ezen ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők utasításait végrehajtani anélkül, hogy befolyásolni tudná a teljesítésért járó ellenszolgáltatást. Az ilyen tisztán adminisztratív kapcsolat a nem szerződéses jellege következtében nem tartozhat a koncesszió odaítélésére irányuló eljárások hatálya alá.

| (49) | Egyértelművé kell tenni, hogy a „gazdasági szereplők” fogalmát tágan kell értelmezni, hogy abba minden olyan személy és/vagy szervezet beletartozzon, aki, illetve amely a piacon építési beruházások kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja, függetlenül attól, hogy milyen társasági formában működik. Így a vállalkozásoknak, fióktelepeknek, leányvállalatoknak, partnerségeknek, szövetkezeteknek, részvénytársaságoknak, magán- vagy állami egyetemeknek, illetve valamennyi jogalanynak a gazdasági szereplő fogalmába kell tartoznia, függetlenül attól, hogy azok minden tekintetben jogi személyeknek minősülnek-e. |
| --- | --- |

(49)

Egyértelművé kell tenni, hogy a „gazdasági szereplők” fogalmát tágan kell értelmezni, hogy abba minden olyan személy és/vagy szervezet beletartozzon, aki, illetve amely a piacon építési beruházások kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja, függetlenül attól, hogy milyen társasági formában működik. Így a vállalkozásoknak, fióktelepeknek, leányvállalatoknak, partnerségeknek, szövetkezeteknek, részvénytársaságoknak, magán- vagy állami egyetemeknek, illetve valamennyi jogalanynak a gazdasági szereplő fogalmába kell tartoznia, függetlenül attól, hogy azok minden tekintetben jogi személyeknek minősülnek-e.

| (50) | Annak biztosítása érdekében, hogy az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt, bizonyos értékhatárt elérő vagy azt meghaladó építési vagy szolgáltatási koncessziók közzététele megfelelő legyen, az ilyen koncessziók odaítélését megelőzően kötelezően közzé kell tenni a koncessziós eljárást megindító hirdetményt (koncessziós hirdetményt) az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(50)

Annak biztosítása érdekében, hogy az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt, bizonyos értékhatárt elérő vagy azt meghaladó építési vagy szolgáltatási koncessziók közzététele megfelelő legyen, az ilyen koncessziók odaítélését megelőzően kötelezően közzé kell tenni a koncessziós eljárást megindító hirdetményt (koncessziós hirdetményt) az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (51) | A versenyre gyakorolt káros hatások miatt koncessziót hirdetmény nélkül eljárásban csak nagyon kivételes körülmények esetén szabad odaítélni. Ezt a mentességet azokra az esetekre kell korlátozni, amelyeknél kezdettől fogva egyértelmű, hogy a hirdetmény közzététele nem váltana ki nagyobb versenyt, különösen azért, mert gyakorlatilag egyetlen olyan gazdasági szereplő van, aki vagy amely teljesíteni tudja a koncessziót. A koncesszió más gazdasági szereplőnek való odaítélése lehetetlen voltát nem idézheti elő maga az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a koncesszió jövőbeli odaítélésére tekintettel. Meg kell vizsgálni továbbá, hogy elérhetőek-e megfelelő helyettesítő termékek vagy szolgáltatások. |
| --- | --- |

(51)

A versenyre gyakorolt káros hatások miatt koncessziót hirdetmény nélkül eljárásban csak nagyon kivételes körülmények esetén szabad odaítélni. Ezt a mentességet azokra az esetekre kell korlátozni, amelyeknél kezdettől fogva egyértelmű, hogy a hirdetmény közzététele nem váltana ki nagyobb versenyt, különösen azért, mert gyakorlatilag egyetlen olyan gazdasági szereplő van, aki vagy amely teljesíteni tudja a koncessziót. A koncesszió más gazdasági szereplőnek való odaítélése lehetetlen voltát nem idézheti elő maga az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a koncesszió jövőbeli odaítélésére tekintettel. Meg kell vizsgálni továbbá, hogy elérhetőek-e megfelelő helyettesítő termékek vagy szolgáltatások.

| (52) | A piac lezárásának és a verseny korlátozásának elkerülése érdekében a koncesszió időtartamát korlátozni kell. A nagyon hosszú időtartamú koncessziók nagy valószínűséggel a piac lezárásához vezetnek, így korlátozhatják a szolgáltatások szabad mozgását és a letelepedés szabadságát. A nagyon hosszú időtartam azonban indokolt lehet abban az esetben, ha elengedhetetlen ahhoz, hogy a koncessziós jogosult számára lehetővé váljon egyrészt a koncesszió teljesítéséhez tervezett befektetéseinek a megtérülése, másrészt az, hogy a befektetett tőke hozamot termeljen. Következésképpen az öt évnél hosszabb idejű koncessziók esetében az időtartamot olyan hosszúságú időszakra kell korlátozni, amely alatt – ésszerű feltételezések alapján – a koncessziós jogosult számára megtérülnek a koncesszió teljesítése érdekében eszközölt befektetései, és a befektetett tőke rendes működési körülmények között hozamot tud termelni, figyelembe véve azokat a konkrét szerződéses célkitűzéseket is, amelyeket a koncessziós jogosult azért vállalt, hogy a felhasználók számára bizonyos követelményeket – például meghatározott minőséget vagy árat – teljesíteni tudjon. A becslésnek a koncesszió odaítélésekor érvényes adatokon kell alapulnia. Lehetővé kell tenni, hogy a becsléskor a koncesszió működtetéséhez szükséges kezdeti és későbbi beruházásokat figyelembe vegyék, ideértve különösen az infrastruktúrával, szerzői jogokkal, szabadalmakkal, berendezésekkel, logisztikával, kölcsönzéssel és a személyzet képzésével kapcsolatos, illetve a kezdeti költségeket. A koncesszió maximális időtartamát meg kell jelölni a koncessziós dokumentációban, kivéve abban az esetben, ha az időtartam maga is a szerződés odaítélésének egyik szempontja. Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára minden esetben lehetővé kell tenni a koncessziónak a befektetések megtérüléséhez szükséges időszaktól rövidebb időszakra való odaítélését, feltéve, hogy az ezért nyújtott ellentételezés nem küszöböli ki a működési kockázatot. |
| --- | --- |

(52)

A piac lezárásának és a verseny korlátozásának elkerülése érdekében a koncesszió időtartamát korlátozni kell. A nagyon hosszú időtartamú koncessziók nagy valószínűséggel a piac lezárásához vezetnek, így korlátozhatják a szolgáltatások szabad mozgását és a letelepedés szabadságát. A nagyon hosszú időtartam azonban indokolt lehet abban az esetben, ha elengedhetetlen ahhoz, hogy a koncessziós jogosult számára lehetővé váljon egyrészt a koncesszió teljesítéséhez tervezett befektetéseinek a megtérülése, másrészt az, hogy a befektetett tőke hozamot termeljen. Következésképpen az öt évnél hosszabb idejű koncessziók esetében az időtartamot olyan hosszúságú időszakra kell korlátozni, amely alatt – ésszerű feltételezések alapján – a koncessziós jogosult számára megtérülnek a koncesszió teljesítése érdekében eszközölt befektetései, és a befektetett tőke rendes működési körülmények között hozamot tud termelni, figyelembe véve azokat a konkrét szerződéses célkitűzéseket is, amelyeket a koncessziós jogosult azért vállalt, hogy a felhasználók számára bizonyos követelményeket – például meghatározott minőséget vagy árat – teljesíteni tudjon. A becslésnek a koncesszió odaítélésekor érvényes adatokon kell alapulnia. Lehetővé kell tenni, hogy a becsléskor a koncesszió működtetéséhez szükséges kezdeti és későbbi beruházásokat figyelembe vegyék, ideértve különösen az infrastruktúrával, szerzői jogokkal, szabadalmakkal, berendezésekkel, logisztikával, kölcsönzéssel és a személyzet képzésével kapcsolatos, illetve a kezdeti költségeket. A koncesszió maximális időtartamát meg kell jelölni a koncessziós dokumentációban, kivéve abban az esetben, ha az időtartam maga is a szerződés odaítélésének egyik szempontja. Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára minden esetben lehetővé kell tenni a koncessziónak a befektetések megtérüléséhez szükséges időszaktól rövidebb időszakra való odaítélését, feltéve, hogy az ezért nyújtott ellentételezés nem küszöböli ki a működési kockázatot.

| (53) | Ezen irányelv teljes körű alkalmazása alól csak azokat a szolgáltatásokat célszerű kizárni, amelyek csupán korlátozott mértékben terjednek ki több országra, például egyes szociális, egészségügyi vagy oktatási szolgáltatásokat. A szóban forgó szolgáltatásokat meghatározott kontextusban nyújtják, amely a különböző kulturális hagyományoknak köszönhetően tagállamonként jelentősen eltérő. Ezért e szolgáltatások koncesszióba adására egyedi szabályozást kell létrehozni, amely figyelembe veszi azt a tényt, hogy ezek újonnan szabályozottak. Az a kötelezettség, hogy az ebben az irányelvben meghatározott értékhatárnak megfelelő vagy azt meghaladó értékű koncessziókra vonatkozóan előzetes tájékoztatót vagy a koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztatót kell közzétenni, megfelelő módja annak, hogy a potenciális ajánlattevők információhoz jussanak az üzleti lehetőségekről, valamint az érdekelt felek által elnyert szerződések számáról és típusáról. Továbbá a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk az említett szolgáltatásokra irányuló koncessziós szerződések odaítéléséről, azért, hogy biztosítsák az átláthatóság és a gazdasági szereplőkkel szembeni egyenlő bánásmód elveinek betartását, ugyanakkor lehetővé tegyék az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy figyelembe vegyék a szóban forgó szolgáltatások sajátosságait. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők figyelembe vehessék, hogy szükséges biztosítani az innovációt, valamint – az EUMSZ 14. cikkének és a 26. jegyzőkönyvnek megfelelően – a magas minőségi szintet, a magas fokú biztonságot és megfizethetőséget, az egyenlő bánásmódot, valamint az egyetemes hozzáférés és a felhasználói jogok előmozdítását. |
| --- | --- |

(53)

Ezen irányelv teljes körű alkalmazása alól csak azokat a szolgáltatásokat célszerű kizárni, amelyek csupán korlátozott mértékben terjednek ki több országra, például egyes szociális, egészségügyi vagy oktatási szolgáltatásokat. A szóban forgó szolgáltatásokat meghatározott kontextusban nyújtják, amely a különböző kulturális hagyományoknak köszönhetően tagállamonként jelentősen eltérő. Ezért e szolgáltatások koncesszióba adására egyedi szabályozást kell létrehozni, amely figyelembe veszi azt a tényt, hogy ezek újonnan szabályozottak. Az a kötelezettség, hogy az ebben az irányelvben meghatározott értékhatárnak megfelelő vagy azt meghaladó értékű koncessziókra vonatkozóan előzetes tájékoztatót vagy a koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztatót kell közzétenni, megfelelő módja annak, hogy a potenciális ajánlattevők információhoz jussanak az üzleti lehetőségekről, valamint az érdekelt felek által elnyert szerződések számáról és típusáról. Továbbá a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk az említett szolgáltatásokra irányuló koncessziós szerződések odaítéléséről, azért, hogy biztosítsák az átláthatóság és a gazdasági szereplőkkel szembeni egyenlő bánásmód elveinek betartását, ugyanakkor lehetővé tegyék az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy figyelembe vegyék a szóban forgó szolgáltatások sajátosságait. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők figyelembe vehessék, hogy szükséges biztosítani az innovációt, valamint – az EUMSZ 14. cikkének és a 26. jegyzőkönyvnek megfelelően – a magas minőségi szintet, a magas fokú biztonságot és megfizethetőséget, az egyenlő bánásmódot, valamint az egyetemes hozzáférés és a felhasználói jogok előmozdítását.

| (54) | A kulturális háttér jelentőségére és a szóban forgó szolgáltatások érzékenységére tekintettel a tagállamoknak széles körű mérlegelési jogot kell biztosítani ahhoz, hogy a szolgáltatók kiválasztását az általuk legmegfelelőbbnek tartott módon szervezhessék meg. Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy olyan egyedi minőségi feltételeket alkalmazzanak a szolgáltatók kiválasztásakor, mint például az Európai Unió szociális védelemmel foglalkozó bizottsága által elfogadott, a szociális szolgáltatások önkéntes alapú európai minőségi keretében meghatározott feltételek. A tagállamok és/vagy a hatóságok továbbra is jogosultak maguk nyújtani ezeket a szolgáltatásokat, vagy oly módon megszervezni a szociális szolgáltatásokat, hogy az ne járjon koncessziós szerződések megkötésével, például úgy, hogy pusztán finanszírozzák az ilyen szolgáltatásokat, vagy hogy az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő által korábban meghatározott feltételeknek megfelelő összes gazdasági szereplő számára engedélyt adnak, bármilyen korlátozás vagy kvóta nélkül, feltéve, hogy ez a rendszer megfelelő nyilvánosságot biztosít és tiszteletben tartja az átláthatóság, valamint a megkülönböztetés tilalmának elvét. |
| --- | --- |

(54)

A kulturális háttér jelentőségére és a szóban forgó szolgáltatások érzékenységére tekintettel a tagállamoknak széles körű mérlegelési jogot kell biztosítani ahhoz, hogy a szolgáltatók kiválasztását az általuk legmegfelelőbbnek tartott módon szervezhessék meg. Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy olyan egyedi minőségi feltételeket alkalmazzanak a szolgáltatók kiválasztásakor, mint például az Európai Unió szociális védelemmel foglalkozó bizottsága által elfogadott, a szociális szolgáltatások önkéntes alapú európai minőségi keretében meghatározott feltételek. A tagállamok és/vagy a hatóságok továbbra is jogosultak maguk nyújtani ezeket a szolgáltatásokat, vagy oly módon megszervezni a szociális szolgáltatásokat, hogy az ne járjon koncessziós szerződések megkötésével, például úgy, hogy pusztán finanszírozzák az ilyen szolgáltatásokat, vagy hogy az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő által korábban meghatározott feltételeknek megfelelő összes gazdasági szereplő számára engedélyt adnak, bármilyen korlátozás vagy kvóta nélkül, feltéve, hogy ez a rendszer megfelelő nyilvánosságot biztosít és tiszteletben tartja az átláthatóság, valamint a megkülönböztetés tilalmának elvét.

| (55) | Annak érdekében, hogy a koncessziók odaítélése során a környezetvédelmi, szociális és munkaügyi előírások is kellőképpen érvényesüljenek, különösen fontos, hogy a tagállamok és az ajánlatkérő szervek, illetve közszolgáltató ajánlatkérők megfelelő intézkedéseket hozzanak a nemzeti és uniós szintű törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekből, valamint kollektív szerződésekből eredő, az építési beruházás, illetve a szolgáltatásnyújtás helyén érvényes környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi kötelezettségek betartatása érdekében, feltéve, hogy ezen szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak. A koncessziós tevékenység teljesítése során az ebben az irányelvben felsorolt, valamennyi tagállam által megerősített nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségeket is teljesíteni kell. Ez azonban semmiképpen nem akadályozhatja meg a munkavállalók számára kedvezőbb munka- és foglalkoztatási feltételek alkalmazását. Az említett intézkedéseket az Unió jogának alapelveivel összhangban kell alkalmazni, különösen az egyenlő bánásmód biztosítása céljából. Ezen intézkedéseket 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (15) összhangban kell alkalmazni, biztosítva az egyenlő bánásmódot és elkerülve azt, hogy a más tagállambeli gazdasági szereplőket és munkavállalókat akár közvetlenül, akár közvetve hátrányos megkülönböztetés érje. |
| --- | --- |

(55)

Annak érdekében, hogy a koncessziók odaítélése során a környezetvédelmi, szociális és munkaügyi előírások is kellőképpen érvényesüljenek, különösen fontos, hogy a tagállamok és az ajánlatkérő szervek, illetve közszolgáltató ajánlatkérők megfelelő intézkedéseket hozzanak a nemzeti és uniós szintű törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekből, valamint kollektív szerződésekből eredő, az építési beruházás, illetve a szolgáltatásnyújtás helyén érvényes környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi kötelezettségek betartatása érdekében, feltéve, hogy ezen szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak. A koncessziós tevékenység teljesítése során az ebben az irányelvben felsorolt, valamennyi tagállam által megerősített nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségeket is teljesíteni kell. Ez azonban semmiképpen nem akadályozhatja meg a munkavállalók számára kedvezőbb munka- és foglalkoztatási feltételek alkalmazását. Az említett intézkedéseket az Unió jogának alapelveivel összhangban kell alkalmazni, különösen az egyenlő bánásmód biztosítása céljából. Ezen intézkedéseket 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (15) összhangban kell alkalmazni, biztosítva az egyenlő bánásmódot és elkerülve azt, hogy a más tagállambeli gazdasági szereplőket és munkavállalókat akár közvetlenül, akár közvetve hátrányos megkülönböztetés érje.

| (56) | A szolgáltatásnyújtás helyének a jellemző tevékenységek teljesítésének helyét kell tekinteni. Amennyiben a szolgáltatás távszolgáltatás, például telefonos ügyfélszolgálatok által nyújtott szolgáltatások esetében, akkor úgy kell tekinteni, hogy teljesítésükre a szolgáltatás végrehajtásának helyén kerül sor, függetlenül attól, hogy a szolgáltatás milyen tagállamba és milyen helyre irányul. |
| --- | --- |

(56)

A szolgáltatásnyújtás helyének a jellemző tevékenységek teljesítésének helyét kell tekinteni. Amennyiben a szolgáltatás távszolgáltatás, például telefonos ügyfélszolgálatok által nyújtott szolgáltatások esetében, akkor úgy kell tekinteni, hogy teljesítésükre a szolgáltatás végrehajtásának helyén kerül sor, függetlenül attól, hogy a szolgáltatás milyen tagállamba és milyen helyre irányul.

| (57) | A vonatkozó kötelezettségeket a koncessziós szerződés záradékai is tükrözhetik. Lehetővé kell tenni olyan záradékok beillesztését a koncessziós szerződésekbe, amelyek az uniós jognak megfelelően szavatolják a kollektív szerződések betartását. E kötelezettségek be nem tartása az érintett gazdasági szereplő súlyos kötelességszegésének minősülhet, amely az adott gazdasági szereplőnek a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásból kizárását vonja maga után. |
| --- | --- |

(57)

A vonatkozó kötelezettségeket a koncessziós szerződés záradékai is tükrözhetik. Lehetővé kell tenni olyan záradékok beillesztését a koncessziós szerződésekbe, amelyek az uniós jognak megfelelően szavatolják a kollektív szerződések betartását. E kötelezettségek be nem tartása az érintett gazdasági szereplő súlyos kötelességszegésének minősülhet, amely az adott gazdasági szereplőnek a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásból kizárását vonja maga után.

| (58) | Ezen környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezések betartását a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás megfelelő szakaszaiban kell ellenőrizni, tehát a résztvevők kiválasztására vonatkozó általános elvek alkalmazásakor és a szerződések odaítélésekor, valamint a kizárási szempontok alkalmazásakor. |
| --- | --- |

(58)

Ezen környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezések betartását a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás megfelelő szakaszaiban kell ellenőrizni, tehát a résztvevők kiválasztására vonatkozó általános elvek alkalmazásakor és a szerződések odaítélésekor, valamint a kizárási szempontok alkalmazásakor.

| (59) | Ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja meg a közrend, a közerkölcs, a közbiztonság, az egészség, az emberi és állati élet vagy a növényi élet megőrzésének védelme érdekében szükséges intézkedések bevezetését, illetve végrehajtását, vagy egyéb környezetvédelmi intézkedések bevezetését, illetve végrehajtását, különös tekintettel a fenntartható fejlődésre, feltéve, hogy a szóban forgó intézkedések összhangban vannak az EUMSZ-szel. |
| --- | --- |

(59)

Ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja meg a közrend, a közerkölcs, a közbiztonság, az egészség, az emberi és állati élet vagy a növényi élet megőrzésének védelme érdekében szükséges intézkedések bevezetését, illetve végrehajtását, vagy egyéb környezetvédelmi intézkedések bevezetését, illetve végrehajtását, különös tekintettel a fenntartható fejlődésre, feltéve, hogy a szóban forgó intézkedések összhangban vannak az EUMSZ-szel.

| (60) | A titoktartásnak az eljárás során történő biztosítása érdekében az ajánlatkérő szervek, illetve közszolgáltató ajánlatkérők, valamint a gazdasági szereplők nem hozhatják nyilvánosságra a bizalmasnak minősített információkat. E kötelezettségek be nem tartása a tagállamok polgári vagy közigazgatási jogában foglalt rendelkezések szerinti megfelelő szankciókat kell, hogy maga után vonjon. |
| --- | --- |

(60)

A titoktartásnak az eljárás során történő biztosítása érdekében az ajánlatkérő szervek, illetve közszolgáltató ajánlatkérők, valamint a gazdasági szereplők nem hozhatják nyilvánosságra a bizalmasnak minősített információkat. E kötelezettségek be nem tartása a tagállamok polgári vagy közigazgatási jogában foglalt rendelkezések szerinti megfelelő szankciókat kell, hogy maga után vonjon.

| (61) | Az odaítélési eljárás átláthatósága és a valamennyi jelentkezővel és ajánlattevővel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a tagállamok a csalás, a részrehajlás és a korrupció elleni küzdelmet, valamint az összeférhetetlenség megelőzését célzó megfelelő intézkedéseket hoznak. Ezen intézkedéseknek különösen az összeférhetetlenség és más súlyos szabálytalanságok kiküszöbölését kell szolgálniuk. |
| --- | --- |

(61)

Az odaítélési eljárás átláthatósága és a valamennyi jelentkezővel és ajánlattevővel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a tagállamok a csalás, a részrehajlás és a korrupció elleni küzdelmet, valamint az összeférhetetlenség megelőzését célzó megfelelő intézkedéseket hoznak. Ezen intézkedéseknek különösen az összeférhetetlenség és más súlyos szabálytalanságok kiküszöbölését kell szolgálniuk.

| (62) | Annak érdekében, hogy minden érdeklődő gazdasági szereplő benyújthassa jelentkezését és ajánlatát, az ajánlatkérő szerveket és közszolgáltató ajánlatkérőket kötelezni kell arra, hogy biztosítsanak egy meghatározott minimális határidőt a jelentkezések és ajánlatok beérkezésére. |
| --- | --- |

(62)

Annak érdekében, hogy minden érdeklődő gazdasági szereplő benyújthassa jelentkezését és ajánlatát, az ajánlatkérő szerveket és közszolgáltató ajánlatkérőket kötelezni kell arra, hogy biztosítsanak egy meghatározott minimális határidőt a jelentkezések és ajánlatok beérkezésére.

| (63) | Az arányos, megkülönböztetéstől mentes és pártatlan részvételi feltételek megválasztása és a gazdasági szereplőkkel szembeni alkalmazása döntő fontosságú abból a célból, hogy a gazdasági szereplők ténylegesen hozzáférhessenek a koncessziókkal kapcsolatos gazdasági lehetőségekhez. A kis- és középvállalkozások részvételének lehetővé tétele szempontjából meghatározó lehet a részvételre jelentkezők azon lehetősége, hogy más szervezetek kapacitására is támaszkodhassanak. Ezért indokolt előírni, hogy a részvételi feltételek kizárólag a gazdasági szereplők szakmai és műszaki képességeire, valamint pénzügyi és gazdasági helyzetére vonatkozhassanak, kapcsolódjanak a szerződés tárgyához, azokat közzé kelljen tenni a koncessziós hirdetményben, és ne lehessen kizárni – legfeljebb kivételes körülmények esetén –, hogy egy gazdasági szereplő más szervezetek kapacitására támaszkodjon, a közötte és az említett szervezet között fennálló kapcsolat jogi jellegétől függetlenül, ha ez utóbbi bizonyítja az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlattevő felé, hogy rendelkezni fog a szükséges erőforrásokkal. |
| --- | --- |

(63)

Az arányos, megkülönböztetéstől mentes és pártatlan részvételi feltételek megválasztása és a gazdasági szereplőkkel szembeni alkalmazása döntő fontosságú abból a célból, hogy a gazdasági szereplők ténylegesen hozzáférhessenek a koncessziókkal kapcsolatos gazdasági lehetőségekhez. A kis- és középvállalkozások részvételének lehetővé tétele szempontjából meghatározó lehet a részvételre jelentkezők azon lehetősége, hogy más szervezetek kapacitására is támaszkodhassanak. Ezért indokolt előírni, hogy a részvételi feltételek kizárólag a gazdasági szereplők szakmai és műszaki képességeire, valamint pénzügyi és gazdasági helyzetére vonatkozhassanak, kapcsolódjanak a szerződés tárgyához, azokat közzé kelljen tenni a koncessziós hirdetményben, és ne lehessen kizárni – legfeljebb kivételes körülmények esetén –, hogy egy gazdasági szereplő más szervezetek kapacitására támaszkodjon, a közötte és az említett szervezet között fennálló kapcsolat jogi jellegétől függetlenül, ha ez utóbbi bizonyítja az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlattevő felé, hogy rendelkezni fog a szükséges erőforrásokkal.

| (64) | Ezenkívül annak érdekében, hogy a szociális és a környezetvédelmi megfontolások erőteljesebben beépüljenek a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásba, az ajánlatkérő szervek, illetve közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy a koncesszió tárgyát képező építési beruházásokkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban minden tekintetben és – a termékhez szükséges nyersanyagok kitermelésétől a termék eltávolításáig, illetve ártalmatlanításáig – életciklusuk bármely szakaszára vonatkozóan meghatározzanak odaítélési szempontokat és koncesszióteljesítési feltételeket, beleértve a szóban forgó építési beruházások vagy szolgáltatások megvalósításának, nyújtásának vagy értékesítésének konkrét folyamatában vagy életciklusuk egy későbbi szakaszában lejátszódó konkrét folyamatokban szerepet játszó tényezőket, még abban az esetben is, ha ezek a tényezők nem képviselnek lényeges elemet. A megvalósítási vagy szolgáltatásnyújtási folyamatra vonatkozó szempontok és feltételek közé tartozhat például az, hogy a koncesszió tárgyát képező szolgáltatásokat energiahatékony gépekkel végezzék. Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban ide tartoznak azok az odaítélési szempontok vagy koncesszióteljesítési feltételek is, amelyek értelmében a koncesszió teljesítése folyamán tisztességes kereskedelemből származó termékeket kell felhasználni. Az értékesítési szempontok és feltételek között szerepelhet például az, hogy az alvállalkozók részére bizonyos minimum árat, valamint felárat kell fizetni. A környezetvédelmi vonatkozású koncesszióteljesítési feltételek között szerepelhet például a hulladékminimalizálás vagy az erőforrás-hatékonyság. |
| --- | --- |

(64)

Ezenkívül annak érdekében, hogy a szociális és a környezetvédelmi megfontolások erőteljesebben beépüljenek a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásba, az ajánlatkérő szervek, illetve közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy a koncesszió tárgyát képező építési beruházásokkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban minden tekintetben és – a termékhez szükséges nyersanyagok kitermelésétől a termék eltávolításáig, illetve ártalmatlanításáig – életciklusuk bármely szakaszára vonatkozóan meghatározzanak odaítélési szempontokat és koncesszióteljesítési feltételeket, beleértve a szóban forgó építési beruházások vagy szolgáltatások megvalósításának, nyújtásának vagy értékesítésének konkrét folyamatában vagy életciklusuk egy későbbi szakaszában lejátszódó konkrét folyamatokban szerepet játszó tényezőket, még abban az esetben is, ha ezek a tényezők nem képviselnek lényeges elemet. A megvalósítási vagy szolgáltatásnyújtási folyamatra vonatkozó szempontok és feltételek közé tartozhat például az, hogy a koncesszió tárgyát képező szolgáltatásokat energiahatékony gépekkel végezzék. Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban ide tartoznak azok az odaítélési szempontok vagy koncesszióteljesítési feltételek is, amelyek értelmében a koncesszió teljesítése folyamán tisztességes kereskedelemből származó termékeket kell felhasználni. Az értékesítési szempontok és feltételek között szerepelhet például az, hogy az alvállalkozók részére bizonyos minimum árat, valamint felárat kell fizetni. A környezetvédelmi vonatkozású koncesszióteljesítési feltételek között szerepelhet például a hulladékminimalizálás vagy az erőforrás-hatékonyság.

| (65) | A termelési folyamat szociális vonatkozásaival kapcsolatos odaítélési szempontokat és koncesszióteljesítési feltételeket a 96/71/EK irányelvvel – annak az Európai Unió Bírósága általi értelmezésével – összhangban kell alkalmazni, továbbá nem választhatók meg és nem alkalmazhatók olyan módon, amely közvetve vagy közvetlenül hátrányosan megkülönböztetné a más tagállambeli vagy a Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésről szóló megállapodásában, illetve az Unió által is aláírt szabadkereskedelmi megállapodásokban részes harmadik országbeli gazdasági szereplőket. A 96/71/EK irányelvben szabályozott alapvető munkafeltételekre vonatkozó előírásoknak – mint például a minimális bérszint – az említett irányelv keretében az uniós joggal összhangban alkalmazott nemzeti jogszabályokban vagy kollektív szerződésekben megállapított szinten kell maradniuk. A koncesszióteljesítési feltételek szolgálhatják továbbá azt a célt is, hogy ösztönözzék olyan intézkedések bevezetését, amelyek előmozdítják a nők és a férfiak közötti munkahelyi egyenlőséget, a nők nagyobb arányú munkaerő-piaci részvételét, a munka és a magánélet összeegyeztetését, a környezetnek és az állatok jólétének a védelmét, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményeinek a tényleges betartását és a nemzeti jogszabályokban előírtnál több hátrányos helyzetű munkavállaló felvételét. |
| --- | --- |

(65)

A termelési folyamat szociális vonatkozásaival kapcsolatos odaítélési szempontokat és koncesszióteljesítési feltételeket a 96/71/EK irányelvvel – annak az Európai Unió Bírósága általi értelmezésével – összhangban kell alkalmazni, továbbá nem választhatók meg és nem alkalmazhatók olyan módon, amely közvetve vagy közvetlenül hátrányosan megkülönböztetné a más tagállambeli vagy a Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésről szóló megállapodásában, illetve az Unió által is aláírt szabadkereskedelmi megállapodásokban részes harmadik országbeli gazdasági szereplőket. A 96/71/EK irányelvben szabályozott alapvető munkafeltételekre vonatkozó előírásoknak – mint például a minimális bérszint – az említett irányelv keretében az uniós joggal összhangban alkalmazott nemzeti jogszabályokban vagy kollektív szerződésekben megállapított szinten kell maradniuk. A koncesszióteljesítési feltételek szolgálhatják továbbá azt a célt is, hogy ösztönözzék olyan intézkedések bevezetését, amelyek előmozdítják a nők és a férfiak közötti munkahelyi egyenlőséget, a nők nagyobb arányú munkaerő-piaci részvételét, a munka és a magánélet összeegyeztetését, a környezetnek és az állatok jólétének a védelmét, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményeinek a tényleges betartását és a nemzeti jogszabályokban előírtnál több hátrányos helyzetű munkavállaló felvételét.

| (66) | Az odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek között szerepelhetnek olyan intézkedések is, amelyek célja a koncesszió teljesítési folyamatában részt vevő alkalmazottak egészségének védelme, a koncesszió teljesítésére kijelölt személyek közül a hátrányos helyzetűek, illetve a sérülékeny csoportokba tartozók társadalmi beilleszkedésének a támogatása vagy a szóban forgó koncesszió teljesítéséhez szükséges készségekkel kapcsolatos képzés, feltéve, hogy ezek az intézkedések a koncesszió teljesítése keretében nyújtandó építési beruházásokhoz vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódnak. E szempontok vagy feltételek közé tartozhat például, többek között, a hosszú ideje állást keresők alkalmazása, vagy az odaítélendő koncesszió teljesítésének keretében munkanélküliek vagy fiatalok képzését célzó intézkedések végrehajtása. Az ajánlatkérő szervek a műszaki leírásokban előírhatnak a szóban forgó terméket vagy szolgáltatást közvetlenül jellemző követelményeket, például a fogyatékossággal élő személyek számára való hozzáférhetőséget vagy az egyetemes tervezést. |
| --- | --- |

(66)

Az odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek között szerepelhetnek olyan intézkedések is, amelyek célja a koncesszió teljesítési folyamatában részt vevő alkalmazottak egészségének védelme, a koncesszió teljesítésére kijelölt személyek közül a hátrányos helyzetűek, illetve a sérülékeny csoportokba tartozók társadalmi beilleszkedésének a támogatása vagy a szóban forgó koncesszió teljesítéséhez szükséges készségekkel kapcsolatos képzés, feltéve, hogy ezek az intézkedések a koncesszió teljesítése keretében nyújtandó építési beruházásokhoz vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódnak. E szempontok vagy feltételek közé tartozhat például, többek között, a hosszú ideje állást keresők alkalmazása, vagy az odaítélendő koncesszió teljesítésének keretében munkanélküliek vagy fiatalok képzését célzó intézkedések végrehajtása. Az ajánlatkérő szervek a műszaki leírásokban előírhatnak a szóban forgó terméket vagy szolgáltatást közvetlenül jellemző követelményeket, például a fogyatékossággal élő személyek számára való hozzáférhetőséget vagy az egyetemes tervezést.

| (67) | Az ajánlatkérő szervek és közszolgáltató ajánlatkérők által kidolgozott műszaki és funkcionális követelményeknek lehetővé kell tenniük a verseny biztosítását a koncesszió odaítélése során. E követelményeknek meg kell határozniuk a koncesszió tárgyát képező építési beruházás és/vagy szolgáltatások szükséges jellemzőit, és kitérhetnek az építési beruházás vagy szolgáltatás megvalósításának, illetve nyújtásának konkrét folyamatára, feltéve, hogy kapcsolódnak a koncesszió tárgyához és arányosak annak értékével és céljaival. A konkrét megvalósítási folyamattal kapcsolatos feltételek között szerepelhet a fogyatékossággal élők számára való megközelíthetőség vagy meghatározott környezeti teljesítményszintek biztosítása. A koncessziós dokumentációnak tartalmaznia kell ezeket a műszaki és funkcionális követelményeket, és ezeknek meg kell felelniük az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének. A műszaki és funkcionális leírásokat oly módon kell összeállítani, hogy elkerülhető legyen a verseny olyan követelményeken keresztül történő mesterséges korlátozása, amelyek egy konkrét gazdasági szereplőnek kedveznek különösen azáltal, hogy az adott gazdasági szereplő által rendszerint kínált áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások fő jellemzőit tükrözik. Azokat az ajánlatokat, melyek az előírt jellemzőknek egyenértékűen megfelelő építési beruházásokat és/vagy szolgáltatásokat tartalmaznak– beleértve a megvalósításukhoz kapcsolódó árukat is –, az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek minden esetben figyelembe kell vennie. |
| --- | --- |

(67)

Az ajánlatkérő szervek és közszolgáltató ajánlatkérők által kidolgozott műszaki és funkcionális követelményeknek lehetővé kell tenniük a verseny biztosítását a koncesszió odaítélése során. E követelményeknek meg kell határozniuk a koncesszió tárgyát képező építési beruházás és/vagy szolgáltatások szükséges jellemzőit, és kitérhetnek az építési beruházás vagy szolgáltatás megvalósításának, illetve nyújtásának konkrét folyamatára, feltéve, hogy kapcsolódnak a koncesszió tárgyához és arányosak annak értékével és céljaival. A konkrét megvalósítási folyamattal kapcsolatos feltételek között szerepelhet a fogyatékossággal élők számára való megközelíthetőség vagy meghatározott környezeti teljesítményszintek biztosítása. A koncessziós dokumentációnak tartalmaznia kell ezeket a műszaki és funkcionális követelményeket, és ezeknek meg kell felelniük az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének. A műszaki és funkcionális leírásokat oly módon kell összeállítani, hogy elkerülhető legyen a verseny olyan követelményeken keresztül történő mesterséges korlátozása, amelyek egy konkrét gazdasági szereplőnek kedveznek különösen azáltal, hogy az adott gazdasági szereplő által rendszerint kínált áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások fő jellemzőit tükrözik. Azokat az ajánlatokat, melyek az előírt jellemzőknek egyenértékűen megfelelő építési beruházásokat és/vagy szolgáltatásokat tartalmaznak– beleértve a megvalósításukhoz kapcsolódó árukat is –, az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek minden esetben figyelembe kell vennie.

| (68) | A koncessziók általában hosszú távú, összetett megállapodások, amelyekben a koncessziós jogosult vállalja a hagyományosan az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők által viselt és szokásosan e szervek vagy ajánlatkérők hatáskörébe tartozó felelősséget és kockázatokat. Ezért az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára nagy rugalmasságot kell biztosítani a koncessziós jogosult kiválasztási eljárásának meghatározását és megszervezését illetően, azonban be kell tartaniuk ezen irányelv rendelkezéseit, valamint az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvét. Annak érdekében azonban, hogy az odaítélési eljárás egésze során biztosított legyen az egyenlő bánásmód és az átláthatóság, indokolt az odaítélési eljárásra vonatkozó alapvető garanciákat előírni, ideértve a koncesszió jellegével és terjedelmével kapcsolatos információkat, a részvételre jelentkezők számának korlátozását, az információknak a részvételre jelentkezőkkel és az ajánlattevőkkel való közlését, valamint a megfelelő nyilvántartás meglétét. A potenciális pályázókkal szembeni tisztességtelen bánásmód megelőzése érdekében szükséges továbbá arról rendelkezni, hogy a koncessziós hirdetmény eredeti feltételeitől nem lehet eltérni. |
| --- | --- |

(68)

A koncessziók általában hosszú távú, összetett megállapodások, amelyekben a koncessziós jogosult vállalja a hagyományosan az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők által viselt és szokásosan e szervek vagy ajánlatkérők hatáskörébe tartozó felelősséget és kockázatokat. Ezért az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára nagy rugalmasságot kell biztosítani a koncessziós jogosult kiválasztási eljárásának meghatározását és megszervezését illetően, azonban be kell tartaniuk ezen irányelv rendelkezéseit, valamint az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvét. Annak érdekében azonban, hogy az odaítélési eljárás egésze során biztosított legyen az egyenlő bánásmód és az átláthatóság, indokolt az odaítélési eljárásra vonatkozó alapvető garanciákat előírni, ideértve a koncesszió jellegével és terjedelmével kapcsolatos információkat, a részvételre jelentkezők számának korlátozását, az információknak a részvételre jelentkezőkkel és az ajánlattevőkkel való közlését, valamint a megfelelő nyilvántartás meglétét. A potenciális pályázókkal szembeni tisztességtelen bánásmód megelőzése érdekében szükséges továbbá arról rendelkezni, hogy a koncessziós hirdetmény eredeti feltételeitől nem lehet eltérni.

| (69) | Nem ítélhető oda koncesszió olyan gazdasági szereplőnek, amely bűnszervezetben vett részt, illetve amelyet korrupció, az Unió pénzügyi érdekeit károsító csalás, terrorista bűncselekmény, pénzmosás, terrorizmus finanszírozása vagy emberkereskedelem vádjával bűnösnek találtak. A tagállamok számára azonban lehetővé kell tenni, hogy az ettől a kötelező kizárástól való eltérésről rendelkezzenek olyan kivételes helyzetekben, amikor nyomós közérdekből elengedhetetlen a szerződés odaítélése. Az adók vagy a társadalombiztosítási járulékok fizetésének elmulasztását uniós szinten ugyancsak kötelező kizárással kell szankcionálni. |
| --- | --- |

(69)

Nem ítélhető oda koncesszió olyan gazdasági szereplőnek, amely bűnszervezetben vett részt, illetve amelyet korrupció, az Unió pénzügyi érdekeit károsító csalás, terrorista bűncselekmény, pénzmosás, terrorizmus finanszírozása vagy emberkereskedelem vádjával bűnösnek találtak. A tagállamok számára azonban lehetővé kell tenni, hogy az ettől a kötelező kizárástól való eltérésről rendelkezzenek olyan kivételes helyzetekben, amikor nyomós közérdekből elengedhetetlen a szerződés odaítélése. Az adók vagy a társadalombiztosítási járulékok fizetésének elmulasztását uniós szinten ugyancsak kötelező kizárással kell szankcionálni.

| (70) | Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára továbbá biztosítani kell annak lehetőségét, hogy kizárják a megbízhatatlannak bizonyult gazdasági szereplőket, például azokat, akik súlyosan vagy ismételten megszegték a környezetvédelmi vagy a szociális kötelezettségeiket, beleértve a fogyatékossággal élő személyek hozzáférésére vonatkozó szabályok megsértését és a súlyos szakmai kötelességszegés egyéb formáit, így például a versenyszabályok vagy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértését. Egyértelművé kell tenni, hogy a súlyos szakmai kötelességszegés megkérdőjelezhetővé teszi az érintett gazdasági szereplő feddhetetlenségét, és ezáltal alkalmatlanná teszi arra, hogy a koncessziót neki ítéljék oda, függetlenül attól, hogy egyébként műszaki és gazdasági szempontból képes-e a koncesszió teljesítésére. Szem előtt tartva, hogy az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő fogja viselni a felelősséget az esetleges hibás döntésének a következményeiért, az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek lehetőséget kell kapnia arra is, hogy súlyos szakmai kötelességszegésnek minősítse azt az esetet, amikor – a kötelező kizárási okok fennállásáról szóló végleges és kötelező erejű döntés meghozatala előtt – bármilyen megfelelő módon bizonyítani tudja, hogy a gazdasági szereplő megszegte a kötelezettségeit, beleértve az adók és a társadalombiztosítási járulékok befizetésével kapcsolatos kötelezettségeket, kivéve, ha a nemzeti jogszabályok ettől eltérően rendelkeznek. Az ajánlatkérő szervet vagy közszolgáltató ajánlatkérőt arra is fel kell jogosítani, hogy kizárja azokat a részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket, akik vagy amelyek korábbi koncessziós szerződések vagy az ajánlatkérő szervvel vagy közszolgáltató ajánlatkérővel kötött egyéb szerződések lényeges követelményeit súlyos hiányosságokkal teljesítették, például meghiúsult a szállítás vagy a teljesítés, a szállított terméknek vagy nyújtott szolgáltatásnak jelentős hibái voltak, amelyek a tervezett felhasználásra alkalmatlanná tették, vagy a gazdasági szereplő olyan szabálytalan magatartást tanúsított, amely súlyos kétségeket ébreszt a megbízhatóságát illetően. A nemzeti jogban rendelkezni kell az ilyen kizárások maximális időtartamáról. |
| --- | --- |

(70)

Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára továbbá biztosítani kell annak lehetőségét, hogy kizárják a megbízhatatlannak bizonyult gazdasági szereplőket, például azokat, akik súlyosan vagy ismételten megszegték a környezetvédelmi vagy a szociális kötelezettségeiket, beleértve a fogyatékossággal élő személyek hozzáférésére vonatkozó szabályok megsértését és a súlyos szakmai kötelességszegés egyéb formáit, így például a versenyszabályok vagy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértését. Egyértelművé kell tenni, hogy a súlyos szakmai kötelességszegés megkérdőjelezhetővé teszi az érintett gazdasági szereplő feddhetetlenségét, és ezáltal alkalmatlanná teszi arra, hogy a koncessziót neki ítéljék oda, függetlenül attól, hogy egyébként műszaki és gazdasági szempontból képes-e a koncesszió teljesítésére. Szem előtt tartva, hogy az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő fogja viselni a felelősséget az esetleges hibás döntésének a következményeiért, az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek lehetőséget kell kapnia arra is, hogy súlyos szakmai kötelességszegésnek minősítse azt az esetet, amikor – a kötelező kizárási okok fennállásáról szóló végleges és kötelező erejű döntés meghozatala előtt – bármilyen megfelelő módon bizonyítani tudja, hogy a gazdasági szereplő megszegte a kötelezettségeit, beleértve az adók és a társadalombiztosítási járulékok befizetésével kapcsolatos kötelezettségeket, kivéve, ha a nemzeti jogszabályok ettől eltérően rendelkeznek. Az ajánlatkérő szervet vagy közszolgáltató ajánlatkérőt arra is fel kell jogosítani, hogy kizárja azokat a részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket, akik vagy amelyek korábbi koncessziós szerződések vagy az ajánlatkérő szervvel vagy közszolgáltató ajánlatkérővel kötött egyéb szerződések lényeges követelményeit súlyos hiányosságokkal teljesítették, például meghiúsult a szállítás vagy a teljesítés, a szállított terméknek vagy nyújtott szolgáltatásnak jelentős hibái voltak, amelyek a tervezett felhasználásra alkalmatlanná tették, vagy a gazdasági szereplő olyan szabálytalan magatartást tanúsított, amely súlyos kétségeket ébreszt a megbízhatóságát illetően. A nemzeti jogban rendelkezni kell az ilyen kizárások maximális időtartamáról.

| (71) | Tekintettel kell lenni azonban arra a lehetőségre, hogy a gazdasági szereplők olyan megfelelési intézkedéseket fogadhatnak el, amelyek célja a bűncselekmények vagy kötelességszegések következményeinek orvoslása és a szabálytalan magatartás további előfordulásának hatékony megakadályozása. Ilyen intézkedések lehetnek különösen az alkalmazottakra vonatkozó vagy szervezeti szabályok, mint például a szabálytalan magatartásban részt vevő személyekkel vagy szervezetekkel fennálló kapcsolatok megszakítása, az alkalmazottak megfelelő átszervezésére irányuló intézkedések, jelentéstételi és ellenőrzési rendszerek megvalósítása, belső ellenőrzési struktúra kialakítása a megfelelés monitoringja érdekében, valamint belső felelősségi és kártérítési szabályok elfogadása. Ha ezek az intézkedések elegendő garanciát nyújtanak, az adott gazdasági szereplőt kizárólag ezen az alapon a továbbiakban nem lehet kizárni. A gazdasági szereplők részére biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy kérelmezzék a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban való esetleges részvételük érdekében hozott megfelelési intézkedések megvizsgálását. Mindazonáltal az e lehetőség igénybevételére vonatkozó pontos eljárásbeli és tartalmi feltételek meghatározását tagállami hatáskörben kell hagyni. A tagállamok különösen szabadon dönthetnek arról, hogy a szükséges értékelés elvégzését az egyes ajánlatkérő szervekre vagy közszolgáltató ajánlatkérőkre hagyják, vagy pedig központi vagy decentralizált szintű hatóságokat bíznak meg ezzel a feladattal. |
| --- | --- |

(71)

Tekintettel kell lenni azonban arra a lehetőségre, hogy a gazdasági szereplők olyan megfelelési intézkedéseket fogadhatnak el, amelyek célja a bűncselekmények vagy kötelességszegések következményeinek orvoslása és a szabálytalan magatartás további előfordulásának hatékony megakadályozása. Ilyen intézkedések lehetnek különösen az alkalmazottakra vonatkozó vagy szervezeti szabályok, mint például a szabálytalan magatartásban részt vevő személyekkel vagy szervezetekkel fennálló kapcsolatok megszakítása, az alkalmazottak megfelelő átszervezésére irányuló intézkedések, jelentéstételi és ellenőrzési rendszerek megvalósítása, belső ellenőrzési struktúra kialakítása a megfelelés monitoringja érdekében, valamint belső felelősségi és kártérítési szabályok elfogadása. Ha ezek az intézkedések elegendő garanciát nyújtanak, az adott gazdasági szereplőt kizárólag ezen az alapon a továbbiakban nem lehet kizárni. A gazdasági szereplők részére biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy kérelmezzék a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban való esetleges részvételük érdekében hozott megfelelési intézkedések megvizsgálását. Mindazonáltal az e lehetőség igénybevételére vonatkozó pontos eljárásbeli és tartalmi feltételek meghatározását tagállami hatáskörben kell hagyni. A tagállamok különösen szabadon dönthetnek arról, hogy a szükséges értékelés elvégzését az egyes ajánlatkérő szervekre vagy közszolgáltató ajánlatkérőkre hagyják, vagy pedig központi vagy decentralizált szintű hatóságokat bíznak meg ezzel a feladattal.

| (72) | Fontos, hogy az illetékes tagállami hatóságok saját felelősségi körükön belül megfelelő eszközök – például munkaügyi ellenőrző ügynökségek vagy környezetvédelmi ügynökségek – révén biztosítsák, hogy az alvállalkozók betartsák a környezetvédelmi jog, a szociális jog és a munkajog terén fennálló, az uniós és a nemzeti jogból, a kollektív szerződésekből és az ebben az irányelvben felsorolt nemzetközi környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezésekből fakadó kötelezettségeiket, feltéve, hogy e szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak. Bizonyos mértékű átláthatóságot kell továbbá biztosítani az alvállalkozói láncban annak érdekében, hogy az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők tudomással bírjanak arról, hogy a megbízásuk alapján végzett építési beruházás során az építkezés területén kik vannak jelen, illetve arról, hogy a felelősségi körükbe vagy felügyeletük alá tartozó épületekben, infrastruktúrákban vagy területeken – például városházákban, önkormányzati iskolákban, sportlétesítményekben, kikötőkben vagy autópályákon – mely vállalkozások nyújtanak szolgáltatásokat. Egyértelművé kell tenni, hogy az ezzel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség minden esetben a koncessziós jogosultat terheli, vagy külön rendelkezések alapján, melyeket minden ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek bele kell foglalnia mindegyik odaítélési eljárásba, vagy pedig olyan kötelezettségek alapján, melyeket a tagállamok általánosan alkalmazandó rendelkezések keretében rónak a koncessziós jogosultra.
  Egyértelművé kell tenni továbbá azt is, hogy a környezetvédelmi jog, a szociális jog és a munkajog terén fennálló, az uniós és a nemzeti jogból, a kollektív szerződésekből és az ebben az irányelvben felsorolt nemzetközi környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezésekből – amennyiben e szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak – fakadó kötelezettségek betartatásával kapcsolatos előírásokat alkalmazni kell minden olyan esetben, amikor valamely tagállam joga az alvállalkozók és a koncessziós jogosult közötti együttes felelősségről rendelkezik. Külön rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok szigorúbb rendelkezéseket is elfogadhatnak, például kiterjeszthetik az átláthatósági követelményeket vagy pedig engedélyezhetik vagy előírhatják az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató hatóságok számára annak ellenőrzését, hogy az alvállalkozók esetében nem áll fenn a gazdasági szereplők kizárását indokolttá tevő helyzetek egyike sem. Ezen intézkedések alvállalkozókra való alkalmazásakor biztosítani kell az összhangot a koncessziós jogosultra vonatkozó rendelkezésekkel, tehát a kötelező kizárási ok fennállása esetén a koncessziós jogosultat kötelezni kell arra, hogy az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozót bízzon meg. Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben az ellenőrzés során nem kötelező kizárási ok fennállására derül fény, az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató hatóságok előírhatják az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozó megbízását. Azonban arról is egyértelműen rendelkezni kell, hogy az ajánlatkérő szerveket és a közszolgáltató ajánlatkérőket kötelezni lehet annak előírására, hogy a koncessziós jogosult az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozót bízzon meg, amennyiben ugyanazon esetekben a koncessziós jogosult kizárása kötelező lenne. Végezetül egyértelműen meg kell határozni, hogy a tagállamoknak továbbra is jogában áll a nemzeti jog alapján szigorúbb felelősségvállalási szabályokat előírni. |
| --- | --- |

(72)

Fontos, hogy az illetékes tagállami hatóságok saját felelősségi körükön belül megfelelő eszközök – például munkaügyi ellenőrző ügynökségek vagy környezetvédelmi ügynökségek – révén biztosítsák, hogy az alvállalkozók betartsák a környezetvédelmi jog, a szociális jog és a munkajog terén fennálló, az uniós és a nemzeti jogból, a kollektív szerződésekből és az ebben az irányelvben felsorolt nemzetközi környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezésekből fakadó kötelezettségeiket, feltéve, hogy e szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak. Bizonyos mértékű átláthatóságot kell továbbá biztosítani az alvállalkozói láncban annak érdekében, hogy az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők tudomással bírjanak arról, hogy a megbízásuk alapján végzett építési beruházás során az építkezés területén kik vannak jelen, illetve arról, hogy a felelősségi körükbe vagy felügyeletük alá tartozó épületekben, infrastruktúrákban vagy területeken – például városházákban, önkormányzati iskolákban, sportlétesítményekben, kikötőkben vagy autópályákon – mely vállalkozások nyújtanak szolgáltatásokat. Egyértelművé kell tenni, hogy az ezzel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség minden esetben a koncessziós jogosultat terheli, vagy külön rendelkezések alapján, melyeket minden ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek bele kell foglalnia mindegyik odaítélési eljárásba, vagy pedig olyan kötelezettségek alapján, melyeket a tagállamok általánosan alkalmazandó rendelkezések keretében rónak a koncessziós jogosultra.

Egyértelművé kell tenni továbbá azt is, hogy a környezetvédelmi jog, a szociális jog és a munkajog terén fennálló, az uniós és a nemzeti jogból, a kollektív szerződésekből és az ebben az irányelvben felsorolt nemzetközi környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezésekből – amennyiben e szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak – fakadó kötelezettségek betartatásával kapcsolatos előírásokat alkalmazni kell minden olyan esetben, amikor valamely tagállam joga az alvállalkozók és a koncessziós jogosult közötti együttes felelősségről rendelkezik. Külön rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok szigorúbb rendelkezéseket is elfogadhatnak, például kiterjeszthetik az átláthatósági követelményeket vagy pedig engedélyezhetik vagy előírhatják az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató hatóságok számára annak ellenőrzését, hogy az alvállalkozók esetében nem áll fenn a gazdasági szereplők kizárását indokolttá tevő helyzetek egyike sem. Ezen intézkedések alvállalkozókra való alkalmazásakor biztosítani kell az összhangot a koncessziós jogosultra vonatkozó rendelkezésekkel, tehát a kötelező kizárási ok fennállása esetén a koncessziós jogosultat kötelezni kell arra, hogy az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozót bízzon meg. Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben az ellenőrzés során nem kötelező kizárási ok fennállására derül fény, az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató hatóságok előírhatják az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozó megbízását. Azonban arról is egyértelműen rendelkezni kell, hogy az ajánlatkérő szerveket és a közszolgáltató ajánlatkérőket kötelezni lehet annak előírására, hogy a koncessziós jogosult az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozót bízzon meg, amennyiben ugyanazon esetekben a koncessziós jogosult kizárása kötelező lenne. Végezetül egyértelműen meg kell határozni, hogy a tagállamoknak továbbra is jogában áll a nemzeti jog alapján szigorúbb felelősségvállalási szabályokat előírni.

| (73) | Az ajánlatkérő szervnek, illetve közszolgáltató ajánlatkérőnek egy vagy több odaítélési szempont alapján kell értékelnie az ajánlatokat. Az átláthatóság és az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében az odaítélési szempontoknak mindig meg kell felelniük bizonyos általános követelményeknek. E követelmények olyan tényezőkre is támaszkodhatnak, amelyek nem tisztán gazdasági jellegűek, mindazonáltal befolyásolják az ajánlatnak az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérőszempontjából tekintett értékét, és általában véve gazdasági előnyt jelenthetnek az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő számára. Az értékelési szempontokat előzetesen valamennyi potenciális részvételre jelentkező és ajánlattevő számára közzé kell tenni; az értékelési szempontoknak kapcsolódniuk kell a szerződés tárgyához, és nem biztosíthatnak korlátlan választási szabadságot az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára. Az értékelési szempontoknak biztosítaniuk kell továbbá a tényleges verseny lehetőségét, és velük együtt olyan követelményeket is meg kell határozni, amelyek lehetővé teszik az ajánlattevők által megadott információk hatékony ellenőrzését. Lehetővé kell tenni, hogy az odaítélési szempontok környezetvédelmi, társadalmi vagy innovációval kapcsolatos szempontokat is tartalmazzanak. Az ajánlatkérő szerveknek vagy közszolgáltató ajánlatkérőknek csökkenő fontossági sorrendben kell feltüntetniük az odaítélési szempontokat annak érdekében, hogy a potenciális ajánlattevők ajánlatuk elkészítése során minden figyelembe veendő részletről tudomással bírjanak, és ezáltal biztosítva legyen a velük szembeni egyenlő bánásmód.
  Kivételes esetben, ha az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek olyan ajánlatot nyújtanak be, amely kivételesen magas funkcionális teljesítményt nyújtó, innovatív megoldást kínál, és e megoldást egy kellő gondossággal eljáró ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő nem láthatta előre, az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő számára lehetővé kell tenni, hogy módosítsa az odaítélési szempontok sorrendjét, hogy figyelembe tudja venni az ezen innovatív megoldás által jelentett új lehetőségeket, feltéve, hogy a módosítás biztosítja az összes tényleges vagy potenciális ajánlattevővel szembeni egyenlő bánásmódot azáltal, hogy új ajánlattételi felhívást ír ki vagy adott esetben új koncessziós hirdetményt tesz közzé. |
| --- | --- |

(73)

Az ajánlatkérő szervnek, illetve közszolgáltató ajánlatkérőnek egy vagy több odaítélési szempont alapján kell értékelnie az ajánlatokat. Az átláthatóság és az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében az odaítélési szempontoknak mindig meg kell felelniük bizonyos általános követelményeknek. E követelmények olyan tényezőkre is támaszkodhatnak, amelyek nem tisztán gazdasági jellegűek, mindazonáltal befolyásolják az ajánlatnak az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérőszempontjából tekintett értékét, és általában véve gazdasági előnyt jelenthetnek az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő számára. Az értékelési szempontokat előzetesen valamennyi potenciális részvételre jelentkező és ajánlattevő számára közzé kell tenni; az értékelési szempontoknak kapcsolódniuk kell a szerződés tárgyához, és nem biztosíthatnak korlátlan választási szabadságot az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára. Az értékelési szempontoknak biztosítaniuk kell továbbá a tényleges verseny lehetőségét, és velük együtt olyan követelményeket is meg kell határozni, amelyek lehetővé teszik az ajánlattevők által megadott információk hatékony ellenőrzését. Lehetővé kell tenni, hogy az odaítélési szempontok környezetvédelmi, társadalmi vagy innovációval kapcsolatos szempontokat is tartalmazzanak. Az ajánlatkérő szerveknek vagy közszolgáltató ajánlatkérőknek csökkenő fontossági sorrendben kell feltüntetniük az odaítélési szempontokat annak érdekében, hogy a potenciális ajánlattevők ajánlatuk elkészítése során minden figyelembe veendő részletről tudomással bírjanak, és ezáltal biztosítva legyen a velük szembeni egyenlő bánásmód.

Kivételes esetben, ha az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek olyan ajánlatot nyújtanak be, amely kivételesen magas funkcionális teljesítményt nyújtó, innovatív megoldást kínál, és e megoldást egy kellő gondossággal eljáró ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő nem láthatta előre, az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő számára lehetővé kell tenni, hogy módosítsa az odaítélési szempontok sorrendjét, hogy figyelembe tudja venni az ezen innovatív megoldás által jelentett új lehetőségeket, feltéve, hogy a módosítás biztosítja az összes tényleges vagy potenciális ajánlattevővel szembeni egyenlő bánásmódot azáltal, hogy új ajánlattételi felhívást ír ki vagy adott esetben új koncessziós hirdetményt tesz közzé.

| (74) | Az elektronikus tájékoztatási és kommunikációs eszközök nagymértékben egyszerűsíthetik a koncessziók közzétételét, és növelhetik a odaítélési eljárások hatékonyságát, gyorsaságát és átláthatóságát. A koncessziók odaítélésére irányuló eljárásokban ezek válhatnak a kommunikáció és az információcsere általánosan használt eszközeivé, mivel jelentősen növelik a gazdasági szereplők esélyeit arra, hogy az egész belső piacon részt vegyenek a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásokban. |
| --- | --- |

(74)

Az elektronikus tájékoztatási és kommunikációs eszközök nagymértékben egyszerűsíthetik a koncessziók közzétételét, és növelhetik a odaítélési eljárások hatékonyságát, gyorsaságát és átláthatóságát. A koncessziók odaítélésére irányuló eljárásokban ezek válhatnak a kommunikáció és az információcsere általánosan használt eszközeivé, mivel jelentősen növelik a gazdasági szereplők esélyeit arra, hogy az egész belső piacon részt vegyenek a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásokban.

| (75) | A koncessziós szerződések jellemzően hosszú távú, összetett technikai és pénzügyi feltételeket tartalmazó megállapodások, amelyek esetében gyakran változó körülményekkel kell számolni. Az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát figyelembe véve ezért tisztázni kell azokat a feltételeket, amelyek esetén egy koncesszió teljesítés közben történő módosítása koncesszió odaítélésére irányuló új eljárást tesz szükségessé. Akkor van szükség új koncessziós eljárásra, ha lényeges változtatásokat hajtanak végre az eredeti koncesszión, különösen annak hatályát és a felek jogait, illetve kötelezettségeit illetően, ideértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megosztását is. Az ilyen változtatások a felek arra irányuló szándékát tanúsítják, hogy újratárgyalják az adott koncesszió lényeges feltételeit. Különösen ez a helyzet, ha a módosított feltételek befolyásolták volna az eljárás eredményét, amennyiben szerepeltek volna az eredeti eljárásban. Az olyan koncessziómódosításokat, amelyek a koncessziós szerződés értékét csak kismértékben, egy adott szintet meg nem haladóan változtatják meg, minden esetben új koncessziós eljárás lebonyolítása nélkül lehetővé kell tenni. Ebből a célból és a jogbiztonság garantálása érdekében ebben az irányelvben minimális értékhatárokat kell megállapítani, amelyek alatt nem kötelező új odaítélési eljárást lebonyolítani. A koncesszió ezen értékhatárokat meghaladó módosítását is lehetővé kell tenni új odaítélési eljárás lebonyolítása nélkül, amennyiben a módosítás megfelel egyes feltételeknek. Ez például olyan módosítások esetén történhet meg, amikor a koncesszió módosítása az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők kérése alapján történik, valamely biztonsági követelmény kapcsán, és figyelembe veendő az olyan sajátos tevékenységeket, mint például a hegyi sport- és idegenforgalmi létesítmények működtetése, amelyek esetében a jogi szabályozás a tevékenységgel járó veszélyek elhárítása érdekében változhat; a koncesszió módosítása azonban ebben az esetben is meg kell, hogy feleljen az ezen irányelvben meghatározott vonatkozó feltételeknek. |
| --- | --- |

(75)

A koncessziós szerződések jellemzően hosszú távú, összetett technikai és pénzügyi feltételeket tartalmazó megállapodások, amelyek esetében gyakran változó körülményekkel kell számolni. Az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát figyelembe véve ezért tisztázni kell azokat a feltételeket, amelyek esetén egy koncesszió teljesítés közben történő módosítása koncesszió odaítélésére irányuló új eljárást tesz szükségessé. Akkor van szükség új koncessziós eljárásra, ha lényeges változtatásokat hajtanak végre az eredeti koncesszión, különösen annak hatályát és a felek jogait, illetve kötelezettségeit illetően, ideértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megosztását is. Az ilyen változtatások a felek arra irányuló szándékát tanúsítják, hogy újratárgyalják az adott koncesszió lényeges feltételeit. Különösen ez a helyzet, ha a módosított feltételek befolyásolták volna az eljárás eredményét, amennyiben szerepeltek volna az eredeti eljárásban. Az olyan koncessziómódosításokat, amelyek a koncessziós szerződés értékét csak kismértékben, egy adott szintet meg nem haladóan változtatják meg, minden esetben új koncessziós eljárás lebonyolítása nélkül lehetővé kell tenni. Ebből a célból és a jogbiztonság garantálása érdekében ebben az irányelvben minimális értékhatárokat kell megállapítani, amelyek alatt nem kötelező új odaítélési eljárást lebonyolítani. A koncesszió ezen értékhatárokat meghaladó módosítását is lehetővé kell tenni új odaítélési eljárás lebonyolítása nélkül, amennyiben a módosítás megfelel egyes feltételeknek. Ez például olyan módosítások esetén történhet meg, amikor a koncesszió módosítása az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők kérése alapján történik, valamely biztonsági követelmény kapcsán, és figyelembe veendő az olyan sajátos tevékenységeket, mint például a hegyi sport- és idegenforgalmi létesítmények működtetése, amelyek esetében a jogi szabályozás a tevékenységgel járó veszélyek elhárítása érdekében változhat; a koncesszió módosítása azonban ebben az esetben is meg kell, hogy feleljen az ezen irányelvben meghatározott vonatkozó feltételeknek.

| (76) | Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők szembesülhetnek olyan külső körülményekkel, amelyeket a koncesszió odaítélésekor nem láthattak előre, különösen amikor a koncesszió teljesítése hosszabb időszakot ölel fel. Ilyen esetben szükség van bizonyos fokú rugalmasságra, hogy a koncessziót – koncesszió odaítélésére irányuló új eljárás nélkül – ezekhez a körülményekhez igazítsák. Az előre nem látható körülmények kifejezés olyan körülményekre utal, amelyeket az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő – figyelembe véve a rendelkezésére álló eszközöket, az adott projekt természetét és jellemzőit, a szóban forgó terület jó gyakorlatát, valamint a koncesszió odaítélésének előkészítése során elköltött források és a várható érték közötti megfelelő viszony biztosításának az igényét – az eredeti odaítéléskor ésszerűen gondos előkészítés ellenére sem mérhetett fel előre. Ugyanakkor ez nem érvényes azokban az esetekben, amikor a módosítás a koncesszió általános jellegének megváltozását eredményezi, például azáltal, hogy az elvégzendő építési beruházásokat vagy a nyújtandó szolgáltatásokat valami mással helyettesítik, vagy alapvetően megváltoztatják a koncesszió fajtáját, hiszen ilyen helyzetben feltételezhető, hogy ez hatással lesz az eredményre. A II. mellékletben említetteken kívüli tevékenységek végzésére odaítélt koncessziók esetében az új odaítélési eljárás szükségessége nélküli értéknövekedés nem haladhatja meg az eredeti koncesszió értékének 50 %-át. Több egymást követő módosítás esetén ez a korlátozás minden egyes módosítás értékére vonatkozik. Az ilyen egymást követő módosítások nem irányulhatnak ezen irányelv megkerülésére. |
| --- | --- |

(76)

Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők szembesülhetnek olyan külső körülményekkel, amelyeket a koncesszió odaítélésekor nem láthattak előre, különösen amikor a koncesszió teljesítése hosszabb időszakot ölel fel. Ilyen esetben szükség van bizonyos fokú rugalmasságra, hogy a koncessziót – koncesszió odaítélésére irányuló új eljárás nélkül – ezekhez a körülményekhez igazítsák. Az előre nem látható körülmények kifejezés olyan körülményekre utal, amelyeket az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő – figyelembe véve a rendelkezésére álló eszközöket, az adott projekt természetét és jellemzőit, a szóban forgó terület jó gyakorlatát, valamint a koncesszió odaítélésének előkészítése során elköltött források és a várható érték közötti megfelelő viszony biztosításának az igényét – az eredeti odaítéléskor ésszerűen gondos előkészítés ellenére sem mérhetett fel előre. Ugyanakkor ez nem érvényes azokban az esetekben, amikor a módosítás a koncesszió általános jellegének megváltozását eredményezi, például azáltal, hogy az elvégzendő építési beruházásokat vagy a nyújtandó szolgáltatásokat valami mással helyettesítik, vagy alapvetően megváltoztatják a koncesszió fajtáját, hiszen ilyen helyzetben feltételezhető, hogy ez hatással lesz az eredményre. A II. mellékletben említetteken kívüli tevékenységek végzésére odaítélt koncessziók esetében az új odaítélési eljárás szükségessége nélküli értéknövekedés nem haladhatja meg az eredeti koncesszió értékének 50 %-át. Több egymást követő módosítás esetén ez a korlátozás minden egyes módosítás értékére vonatkozik. Az ilyen egymást követő módosítások nem irányulhatnak ezen irányelv megkerülésére.

| (77) | Az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének megfelelően a nyertes ajánlattevő – például olyan esetekben, amikor a koncessziót a teljesítés hiányosságai miatt mondják fel – a verseny újbóli megnyitása nélkül nem váltható fel egy másik gazdasági szereplővel. A koncessziót teljesítő nyertes ajánlattevő számára lehetővé kell tenni azonban – különösen olyan esetekben, amikor a koncessziót gazdasági szereplők csoportjának ítélték oda –, hogy bizonyos strukturális változásokat eszközöljön a koncesszió teljesítése alatt, például tisztán belső átszervezések, vállalatátvételek, egyesülések és felvásárlások vagy fizetésképtelenség. Az ilyen jellegű strukturális változások nem teszik automatikusan szükségessé új odaítélési eljárások lefolytatását a szóban forgó ajánlattevő által teljesített koncesszió tekintetében. |
| --- | --- |

(77)

Az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének megfelelően a nyertes ajánlattevő – például olyan esetekben, amikor a koncessziót a teljesítés hiányosságai miatt mondják fel – a verseny újbóli megnyitása nélkül nem váltható fel egy másik gazdasági szereplővel. A koncessziót teljesítő nyertes ajánlattevő számára lehetővé kell tenni azonban – különösen olyan esetekben, amikor a koncessziót gazdasági szereplők csoportjának ítélték oda –, hogy bizonyos strukturális változásokat eszközöljön a koncesszió teljesítése alatt, például tisztán belső átszervezések, vállalatátvételek, egyesülések és felvásárlások vagy fizetésképtelenség. Az ilyen jellegű strukturális változások nem teszik automatikusan szükségessé új odaítélési eljárások lefolytatását a szóban forgó ajánlattevő által teljesített koncesszió tekintetében.

| (78) | Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a koncessziós szerződésben felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések útján rendelkezzenek a koncesszió módosításáról, ezek a rendelkezések, illetve kikötések azonban nem biztosíthatnak számukra korlátlan döntési jogot. Ennek az irányelvnek ezért meg kell határoznia, hogy az eredeti koncessziós szerződésben milyen mértékben lehet rendelkezni a módosításokról. Következésképpen egyértelművé kell tenni, hogy kellően világosan megfogalmazott felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések révén rendelkezni lehet például árindexálásról vagy arról, hogy egy adott időszakon keresztül szállított kommunikációs felszerelésnek az egész időszak során megfelelőnek kell maradnia, a kommunikációs protokollok változása vagy egyéb technológiai változások esetén is. Kellően világosan megfogalmazott kikötések révén rendelkezni lehet a koncessziónak az üzemeltetés vagy karbantartás során felmerült műszaki problémák miatt szükségessé váló kiigazításáról is. Emlékeztetni kell arra is, hogy a koncesszió egyszerre magában foglalhatja a rendes karbantartást és a közszolgáltatás fenntartása érdekében szükségessé váló rendkívüli karbantartási beavatkozásokat is. |
| --- | --- |

(78)

Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a koncessziós szerződésben felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések útján rendelkezzenek a koncesszió módosításáról, ezek a rendelkezések, illetve kikötések azonban nem biztosíthatnak számukra korlátlan döntési jogot. Ennek az irányelvnek ezért meg kell határoznia, hogy az eredeti koncessziós szerződésben milyen mértékben lehet rendelkezni a módosításokról. Következésképpen egyértelművé kell tenni, hogy kellően világosan megfogalmazott felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések révén rendelkezni lehet például árindexálásról vagy arról, hogy egy adott időszakon keresztül szállított kommunikációs felszerelésnek az egész időszak során megfelelőnek kell maradnia, a kommunikációs protokollok változása vagy egyéb technológiai változások esetén is. Kellően világosan megfogalmazott kikötések révén rendelkezni lehet a koncessziónak az üzemeltetés vagy karbantartás során felmerült műszaki problémák miatt szükségessé váló kiigazításáról is. Emlékeztetni kell arra is, hogy a koncesszió egyszerre magában foglalhatja a rendes karbantartást és a közszolgáltatás fenntartása érdekében szükségessé váló rendkívüli karbantartási beavatkozásokat is.

| (79) | Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők szembesülhetnek olyan helyzettel, amikor további építési beruházások vagy szolgáltatások válnak szükségessé. Ezen esetekben – feltéve, hogy az ezen irányelvben meghatározott feltételek teljesülnek – indokoltnak kell tekinteni az eredeti koncesszió odaítélésére irányuló új eljárás nélküli módosítását. |
| --- | --- |

(79)

Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők szembesülhetnek olyan helyzettel, amikor további építési beruházások vagy szolgáltatások válnak szükségessé. Ezen esetekben – feltéve, hogy az ezen irányelvben meghatározott feltételek teljesülnek – indokoltnak kell tekinteni az eredeti koncesszió odaítélésére irányuló új eljárás nélküli módosítását.

| (80) | Az ajánlatkérő hatóságok és a közszolgáltató ajánlatkérők esetenként olyan körülményekkel szembesülnek, amelyek következtében idő előtt fel kell mondaniuk a koncessziós szerződéseket, ha meg akarnak felelni a koncessziós szerződések területére vonatkozó uniós jogból eredő kötelezettségeknek. A tagállamoknak ezért gondoskodniuk kell arról, hogy az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek – a nemzeti jogban meghatározott feltételek szerint – lehetőségük legyen a koncessziós szerződés felmondására annak időtartama alatt, ha az uniós jog ezt megköveteli. |
| --- | --- |

(80)

Az ajánlatkérő hatóságok és a közszolgáltató ajánlatkérők esetenként olyan körülményekkel szembesülnek, amelyek következtében idő előtt fel kell mondaniuk a koncessziós szerződéseket, ha meg akarnak felelni a koncessziós szerződések területére vonatkozó uniós jogból eredő kötelezettségeknek. A tagállamoknak ezért gondoskodniuk kell arról, hogy az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek – a nemzeti jogban meghatározott feltételek szerint – lehetőségük legyen a koncessziós szerződés felmondására annak időtartama alatt, ha az uniós jog ezt megköveteli.

| (81) | A koncesszió odaítélésére irányuló eljárásokban a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők megfelelő jogi védelmének biztosítása, valamint ezen irányelv és az EUMSZ elveinek tényleges érvényre juttatása érdekében 89/665/EGK tanácsi irányelvet (16), valamint 92/13/EGK (17) tanácsi irányelvet az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt szolgáltatási és építési koncessziókra is alkalmazni kell. A 89/665/EGK és a 92/13/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(81)

A koncesszió odaítélésére irányuló eljárásokban a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők megfelelő jogi védelmének biztosítása, valamint ezen irányelv és az EUMSZ elveinek tényleges érvényre juttatása érdekében 89/665/EGK tanácsi irányelvet (16), valamint 92/13/EGK (17) tanácsi irányelvet az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt szolgáltatási és építési koncessziókra is alkalmazni kell. A 89/665/EGK és a 92/13/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (82) | A személyes adatok ezen irányelv alapján történő feldolgozására 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) az irányadó. |
| --- | --- |

(82)

A személyes adatok ezen irányelv alapján történő feldolgozására 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) az irányadó.

| (83) | A tagállamoknak az uniós jog hatékony és egységes alkalmazásának biztosítása érdekében el kell végezni a koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó szabályok végrehajtásának és működésének a következetes és rendszeres monitoringját. |
| --- | --- |

(83)

A tagállamoknak az uniós jog hatékony és egységes alkalmazásának biztosítása érdekében el kell végezni a koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó szabályok végrehajtásának és működésének a következetes és rendszeres monitoringját.

| (84) | A Bizottságnak fel kell mérnie, hogy az ezen irányelvben meghatározott értékhatárok, valamint a vízügyi ágazat sajátos jellegének figyelembevételével a 12. cikk szerinti kizárás alkalmazása milyen gazdasági hatásokat gyakorol a belső piacra, különösen az olyan tényezők tekintetében, mint a határokon átnyúló koncessziók odaítélése, a kkv-k részvétele és a tranzakciós költségek. A Bizottság 2019. április 18-ig erről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A közbeszerzésről szóló megállapodás XXIV. cikkének 7. pontjával összhangban a megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított harmadik év végén és azt követően rendszeres időközönként további tárgyalásokat kell folytatni a megállapodásról. Ennek során megvizsgálandó az értékhatárok megfelelősége a közbeszerzésről szóló megállapodás alapján folyó tárgyalások kontextusában, figyelembe véve az infláció hatását és az ügyleti költségeket. Amennyiben lehetséges és helyénvaló, a Bizottságnak mérlegelnie kell azt, hogy javasolja a közbeszerzésről szóló megállapodás szerinti értékhatárok növelését a tárgyalások következő fordulója során. Az értékhatárokban bekövetkező bármilyen változás esetén a Bizottság jelentését adott esetben jogalkotási javaslatnak kell követnie az ebben az irányelvben meghatározott értékhatárok módosítására. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottságnak fel kell mérnie, hogy az ezen irányelvben meghatározott értékhatárok, valamint a vízügyi ágazat sajátos jellegének figyelembevételével a 12. cikk szerinti kizárás alkalmazása milyen gazdasági hatásokat gyakorol a belső piacra, különösen az olyan tényezők tekintetében, mint a határokon átnyúló koncessziók odaítélése, a kkv-k részvétele és a tranzakciós költségek. A Bizottság 2019. április 18-ig erről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A közbeszerzésről szóló megállapodás XXIV. cikkének 7. pontjával összhangban a megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított harmadik év végén és azt követően rendszeres időközönként további tárgyalásokat kell folytatni a megállapodásról. Ennek során megvizsgálandó az értékhatárok megfelelősége a közbeszerzésről szóló megállapodás alapján folyó tárgyalások kontextusában, figyelembe véve az infláció hatását és az ügyleti költségeket. Amennyiben lehetséges és helyénvaló, a Bizottságnak mérlegelnie kell azt, hogy javasolja a közbeszerzésről szóló megállapodás szerinti értékhatárok növelését a tárgyalások következő fordulója során. Az értékhatárokban bekövetkező bármilyen változás esetén a Bizottság jelentését adott esetben jogalkotási javaslatnak kell követnie az ebben az irányelvben meghatározott értékhatárok módosítására.

| (85) | A gyors technikai, gazdasági és szabályozási fejlődéshez való alkalmazkodás érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben szereplő jogi aktusok listájának felülvizsgálatára, az értékhatár kiszámítására vonatkozó technikai eljárások felülvizsgálatára és magának az értékhatárnak az időszakonkénti felülvizsgálatára, a CPV-nómenklatúrára vonatkozó hivatkozások módosítására és a X. mellékletben szereplő jogi aktusok listájának kiigazítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(85)

A gyors technikai, gazdasági és szabályozási fejlődéshez való alkalmazkodás érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben szereplő jogi aktusok listájának felülvizsgálatára, az értékhatár kiszámítására vonatkozó technikai eljárások felülvizsgálatára és magának az értékhatárnak az időszakonkénti felülvizsgálatára, a CPV-nómenklatúrára vonatkozó hivatkozások módosítására és a X. mellékletben szereplő jogi aktusok listájának kiigazítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

| (86) | Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a hirdetmények és tájékoztatók megszövegezésére és továbbítására, valamint a V., VII. és VIII. mellékletben említett adatok megküldésére és közzétételére szolgáló eljárásra vonatkozóan. Ezeket a 182/2011/EU európai parlameni és tanácsi rendeletnek (19) megfelelően kell gyakorolni. Tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni azon végrehajtási aktusok elfogadásához, amelyeknek nincsen hatásuk sem pénzügyi szempontból, sem pedig az ebből az irányelvből eredő kötelezettségek természetére és hatályára vonatkozóan. Ezek az aktusok pusztán igazgatási célúak, és az ezen irányelv által megállapított szabályok alkalmazásának megkönnyítését szolgálják. |
| --- | --- |

(86)

Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a hirdetmények és tájékoztatók megszövegezésére és továbbítására, valamint a V., VII. és VIII. mellékletben említett adatok megküldésére és közzétételére szolgáló eljárásra vonatkozóan. Ezeket a 182/2011/EU európai parlameni és tanácsi rendeletnek (19) megfelelően kell gyakorolni. Tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni azon végrehajtási aktusok elfogadásához, amelyeknek nincsen hatásuk sem pénzügyi szempontból, sem pedig az ebből az irányelvből eredő kötelezettségek természetére és hatályára vonatkozóan. Ezek az aktusok pusztán igazgatási célúak, és az ezen irányelv által megállapított szabályok alkalmazásának megkönnyítését szolgálják.

| (87) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tagállamok egyes koncessziós eljárásokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek koordinációját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(87)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tagállamok egyes koncessziós eljárásokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek koordinációját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (88) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása, |
| --- | --- |

(88)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

| I. CÍM: | TÁRGY, HATÁLY, ELVEK ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK |
| --- | --- |

I. CÍM:

| I. FEJEZET: | Hatály, általános elvek és fogalommeghatározások |
| --- | --- |

I. FEJEZET:

| 1. SZAKASZ: | TÁRGY, HATÁLY, ÁLTALÁNOS ELVEK, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS ÉRTÉKHATÁROK |
| --- | --- |

1. SZAKASZ:

| 1. cikk: | Tárgy és hatály |
| --- | --- |

1. cikk:

| 2. cikk: | A hatóságok igazgatási szabadságának elve |
| --- | --- |

2. cikk:

| 3. cikk: | Az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elve |
| --- | --- |

3. cikk:

| 4. cikk: | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározásának szabadsága |
| --- | --- |

4. cikk:

| 5. cikk: | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

5. cikk:

| 6. cikk: | Ajánlatkérő szervek |
| --- | --- |

6. cikk:

| 7. cikk: | Közszolgáltató ajánlatkérők |
| --- | --- |

7. cikk:

| 8. cikk: | A koncessziók becsült értékének kiszámítására szolgáló módszerek és értékhatár |
| --- | --- |

8. cikk:

| 9. cikk: | Az értékhatár felülvizsgálata |
| --- | --- |

9. cikk:

| II. SZAKASZ: | KIZÁRÁSOK |
| --- | --- |

II. SZAKASZ:

| 10. cikk: | Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziókra alkalmazandó kizárások |
| --- | --- |

10. cikk:

| 11. cikk: | Különleges kizárások az elektronikus hírközlés terén |
| --- | --- |

11. cikk:

| 12. cikk: | Különleges kizárások a vízügy területén |
| --- | --- |

12. cikk:

| 13. cikk: | Kapcsolt vállalkozásnak odaítélt koncessziók |
| --- | --- |

13. cikk:

| 14. cikk: | Közös vállalkozásnak vagy közös vállalkozásban tagsággal rendelkező közszolgáltató ajánlatkérőnek odaítélt koncessziók |
| --- | --- |

14. cikk:

| 15. cikk: | Tájékoztató közzététele a közszolgáltató ajánlatkérő által |
| --- | --- |

15. cikk:

| 16. cikk: | Versenynek közvetlenül kitett tevékenységek kizárása |
| --- | --- |

16. cikk:

| 17. cikk: | A közszférába tartozó jogi személyek közötti koncesszióba adás |
| --- | --- |

17. cikk:

| III. SZAKASZ: | ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK |
| --- | --- |

III. SZAKASZ:

| 18. cikk: | A koncesszió időtartama |
| --- | --- |

18. cikk:

| 19. cikk: | Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások |
| --- | --- |

19. cikk:

| 20. cikk: | Vegyes szerződések |
| --- | --- |

20. cikk:

| 21. cikk: | Védelmi vagy biztonsági vonatkozású vegyes közbeszerzési szerződések |
| --- | --- |

21. cikk:

| 22. cikk: | A II. mellékletben felsorolt tevékenységekre és egyéb tevékenységekre egyaránt kiterjedő szerződések |
| --- | --- |

22. cikk:

| 23. cikk: | A II. mellékletben említett tevékenységeket és egyúttal védelmi vagy biztonsági vonatkozású tevékenységeket is magukban foglaló koncessziók |
| --- | --- |

23. cikk:

| IV. SZAKASZ: | KÜLÖNLEGES HELYZETEK |
| --- | --- |

IV. SZAKASZ:

| 24. cikk: | Fenntartott koncessziók |
| --- | --- |

24. cikk:

| 25. cikk: | Kutatási és fejlesztési szolgáltatások |
| --- | --- |

25. cikk:

| II. FEJEZET: | Általános elvek |
| --- | --- |

II. FEJEZET:

| 26. cikk: | Gazdasági szereplők |
| --- | --- |

26. cikk:

| 27. cikk: | Nómenklatúra |
| --- | --- |

27. cikk:

| 28. cikk: | Titoktartás |
| --- | --- |

28. cikk:

| 29. cikk: | A kommunikációra vonatkozó szabályok |
| --- | --- |

29. cikk:

| II. CÍM: | A KONCESSZIÓ ODAÍTÉLÉSÉNEK SZABÁLYAI: ÁLTALÁNOS ELVEK ÉS ELJÁRÁSI GARANCIÁK |
| --- | --- |

II. CÍM:

| I. FEJEZET: | Általános elvek |
| --- | --- |

I. FEJEZET:

| 30. cikk: | Általános elvek |
| --- | --- |

30. cikk:

| 31. cikk: | A koncessziós eljárást megindító hirdetmény |
| --- | --- |

31. cikk:

| 32. cikk: | A koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztató |
| --- | --- |

32. cikk:

| 33. cikk: | A tájékoztatók és hirdetmények közzétételének formája és módja |
| --- | --- |

33. cikk:

| 34. cikk: | A koncessziós dokumentáció elektronikus elérhetősége |
| --- | --- |

34. cikk:

| 35. cikk: | A korrupció elleni küzdelem és az összeférhetetlenség megelőzése |
| --- | --- |

35. cikk:

| II: FEJEZET: | Eljárási garanciák |
| --- | --- |

II: FEJEZET:

| 36. cikk: | Műszaki és funkcionális követelmények |
| --- | --- |

36. cikk:

| 37. cikk: | Eljárási garanciák |
| --- | --- |

37. cikk:

| 38. cikk: | A részvételre jelentkezők kiválasztása és minőségi értékelése |
| --- | --- |

38. cikk:

| 39. cikk: | A koncesszióra való részvételi jelentkezések és koncessziós ajánlatok beérkezésének határideje |
| --- | --- |

39. cikk:

| 40. cikk: | A részvételre jelentkezőknek és az ajánlattevőknek nyújtott információ |
| --- | --- |

40. cikk:

| 41. cikk: | Odaítélési szempontok |
| --- | --- |

41. cikk:

| III. CÍM: | A KONCESSZIÓ TELJESÍTÉSI SZABÁLYAI |
| --- | --- |

III. CÍM:

| 42. cikk: | Alvállalkozás |
| --- | --- |

42. cikk:

| 43. cikk: | A szerződések módosítása azok időtartama alatt |
| --- | --- |

43. cikk:

| 44. cikk: | A koncesszió felmondása |
| --- | --- |

44. cikk:

| 45. cikk: | Monitoring és jelentéstétel |
| --- | --- |

45. cikk:

| IV. CÍM: | A 89/665/EGK ÉS A 92/13/EGK IRÁNYELV MÓDOSÍTÁSAI |
| --- | --- |

IV. CÍM:

| 46. cikk: | A 89/665/EGK irányelv módosításai |
| --- | --- |

46. cikk:

| 47. cikk: | A 92/13/EGK irányelv módosításai |
| --- | --- |

47. cikk:

| V. CÍM: | FELHATALMAZÁS, VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK |
| --- | --- |

V. CÍM:

| 48. cikk: | A felhatalmazás gyakorlása |
| --- | --- |

48. cikk:

| 49. cikk: | Sürgősségi eljárás |
| --- | --- |

49. cikk:

| 50. cikk: | Bizottsági eljárás |
| --- | --- |

50. cikk:

| 51. cikk: | Átültetés |
| --- | --- |

51. cikk:

| 52. cikk: | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

52. cikk:

| 53. cikk: | Monitoring és jelentéstétel |
| --- | --- |

53. cikk:

| 54. cikk: | Hatálybalépés |
| --- | --- |

54. cikk:

| 55. cikk: | Címzettek |
| --- | --- |

55. cikk:

| MELLÉKLETEK: | |
| --- | --- |

MELLÉKLETEK:

| I. MELLÉKLET | AZ 5. CIKK 7. PONTJÁBAN EMLÍTETT TEVÉKENYSÉGEK JEGYZÉKE |
| --- | --- |

I. MELLÉKLET

| II. MELLÉKLET | A 7. CIKKBEN EMLÍTETT KÖZSZOLGÁLTATÓ AJÁNLATKÉRŐK ÁLTAL VÉGZETT TEVÉKENYSÉGEK |
| --- | --- |

II. MELLÉKLET

| III. MELLÉKLET | A 7. CIKK (3) BEKEZDÉSÉNEK B) PONTJÁBAN EMLÍTETT UNIÓS JOGI AKTUSOK JEGYZÉKE |
| --- | --- |

III. MELLÉKLET

| IV. MELLÉKLET | A 19. CIKKBEN EMLÍTETT SZOLGÁLTATÁSOK |
| --- | --- |

IV. MELLÉKLET

| V. MELLÉKLET | A 31. CIKKBEN EMLÍTETT KONCESSZIÓS HIRDETMÉNYBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK |
| --- | --- |

V. MELLÉKLET

| VI. MELLÉKLET | A 31. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT SZOCIÁLIS ÉS EGYÉB MEGHATÁROZOTT SZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ KONCESSZIÓK ESETÉBEN AZ ELŐZETES TÁJÉKOZTATÓBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK |
| --- | --- |

VI. MELLÉKLET

| VII. MELLÉKLET | A 32. CIKKBEN EMLÍTETT, A KONCESSZIÓ ODAÍTÉLÉSÉRŐL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÓBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK |
| --- | --- |

VII. MELLÉKLET

| VIII. MELLÉKLET | A 32. CIKKBEN EMLÍTETT SZOCIÁLIS ÉS EGYÉB MEGHATÁROZOTT SZOLGÁLTATÁSOKRA IRÁNYULÓ KONCESSZIÓKRA VONATKOZÓ, A KONCESSZIÓ ODAÍTÉLÉSÉRŐL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÓKBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK |
| --- | --- |

VIII. MELLÉKLET

| IX. MELLÉKLET | A KÖZZÉTÉTEL JELLEMZŐI |
| --- | --- |

IX. MELLÉKLET

| X. MELLÉKLET | A 30. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT NEMZETKÖZI SZOCIÁLIS ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI EGYEZMÉNYEK JEGYZÉKE |
| --- | --- |

X. MELLÉKLET

| XI. MELLÉKLET | A KONCESSZIÓ IDŐTARTAMÁN BELÜL TÖRTÉNŐ, 43. CIKK SZERINTI MÓDOSÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HIRDETMÉNYBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK |
| --- | --- |

XI. MELLÉKLET

I.   CÍM

TÁRGY, HATÁLY, ELVEK ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

I.   FEJEZET

Hatály, általános elvek és fogalommeghatározások

I.   szakasz

Tárgy, hatály, általános elvek, fogalommeghatározások és értékhatárok

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez az irányelv szabályokat állapít meg az ajánlatkérő szervek és közszolgáltató ajánlatkérők koncessziós eljárásaira azon koncessziók vonatkozásában, amelyek becsült értéke eléri vagy meghaladja a 8. cikkben megállapított értékhatárt.

(2)   Ez az irányelv az építési vagy szolgáltatási koncessziók gazdasági szereplőknek való, az alábbiak általi odaítélésére alkalmazandó:

| a) | ajánlatkérő szervek; vagy |
| --- | --- |

a)

ajánlatkérő szervek; vagy

| b) | közszolgáltató ajánlatkérők, feltéve, hogy az építési beruházások vagy a szolgáltatások célja a II. mellékletben említett tevékenységek valamelyikének folytatása. |
| --- | --- |

b)

közszolgáltató ajánlatkérők, feltéve, hogy az építési beruházások vagy a szolgáltatások célja a II. mellékletben említett tevékenységek valamelyikének folytatása.

(3)   Ezen irányelv alkalmazása az EUMSZ 346. cikkének hatálya alá tartozik.

(4)   Az olyan megállapodások, határozatok és egyéb jogi eszközök, amelyek a közfeladatok ellátásával kapcsolatos hatásköröknek és felelősségi köröknek az ajánlatkérő szervek, illetve közszolgáltató ajánlatkérők, vagy ezek csoportjai közötti átruházását szabályozzák, és nem írnak elő ellenszolgáltatás fejében történő szerződésteljesítést, az érintett tagállamon belüli belső szervezésű ügynek tekintendők, és mint ilyeneket, ezen irányelv semmilyen módon nem érinti őket.

2. cikk

A hatóságok igazgatási szabadságának elve

(1)   Ez az irányelv elismeri az állami, területi és települési hatóságok igazgatási szabadságának elvét a nemzeti és uniós jogszabályokkal összhangban. Ezek a hatóságok szabadon eldönthetik, hogy miként tudják a legmegfelelőbben biztosítani az építési munkák teljesítésének vagy a szolgáltatások nyújtásának olyan módon való irányítását, hogy magas szinten biztosított legyen különösen a minőség, a biztonság és a megfizethetőség, az egyenlő bánásmód, valamint az egyetemes hozzáférés és a felhasználói jogok előmozdítása a közszolgáltatások területén.

Az említett hatóságok eldönthetik, hogy közérdekű feladataikat saját erőforrásaik felhasználásával vagy más hatóságokkal együttműködésben teljesítik, vagy pedig e feladatokkal gazdasági szereplőket bíznak meg.

(2)   Ez az irányelv nem érinti a tagállamok tulajdonjogi rendszereit, és nem írja elő különösen a közszolgáltatásokat nyújtó közjogi vállalkozások magánosítását.

3. cikk

Az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elve

(1)   Az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek egyenlő és megkülönböztetésmentes bánásmódban kell részesíteniük a gazdasági szereplőket, továbbá átlátható és arányos módon kell eljárniuk.

A koncesszió odaítélésére irányuló eljárást – beleértve az értékbecslést is – nem lehet szándékosan úgy megtervezni, hogy kikerüljön ennek az irányelvnek a hatálya alól vagy indokolatlanul előnyös vagy hátrányos helyzetbe hozzon egyes gazdasági szereplőket vagy bizonyos építési beruházásokat, árubeszerzéseket vagy szolgáltatásokat.

(2)   Az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek törekedniük kell az odaítélési eljárás átláthatóságának és a szerződés teljesítésének a biztosítására, megfelelve a 28. cikknek.

4. cikk

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározásának szabadsága

(1)   Ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon szabadságát, hogy az uniós joggal összhangban meghatározzák, mit tekintenek általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak, hogyan kell e szolgáltatásokat megszervezni és finanszírozni az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban, és milyen konkrét kötelezettségeknek kell megfelelniük. Ez az irányelv ugyancsak nem érinti annak módját, hogy a tagállamok hogyan szervezik a szociális biztonsági rendszereiket.

(2)   Ennek az irányelvnek a hatálya nem terjed ki a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatásokra.

5. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

1.   „koncesszió”: építési vagy szolgáltatási koncesszió, az alábbi a) és b) pont értelmében:

a)   „építési koncesszió”: írásbeli visszterhes szerződés, amelynek keretében egy vagy több ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő egy vagy több gazdasági szereplőt megbíz valamely építési beruházás kivitelezésével, amelynek esetében a megbízásért járó ellenszolgáltatás vagy kizárólag a szerződés tárgyát képező építmény hasznosítási joga, vagy ez a jog pénzbeli ellenszolgáltatással kiegészülve;

b)   „szolgáltatási koncesszió”: írásbeli visszterhes szerződés, amelynek keretében egy vagy több ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő egy vagy több gazdasági szereplőt megbíz bizonyos, az a) pontban említett építési beruházás kivitelezésétől eltérő szolgáltatások nyújtásával és kezelésével, amelynek esetében a megbízásért járó ellenszolgáltatás vagy kizárólag a szerződés tárgyát képező szolgáltatás hasznosítási joga, vagy ez a jog pénzbeli ellenszolgáltatással kiegészülve.

Az építési vagy szolgáltatási koncesszió odaítélésével a koncessziós jogosultra hárul a szóban forgó építmények vagy szolgáltatások hasznosításával járó működési kockázat, beleértve a keresleti vagy kínálati kockázatot, vagy mindkettőt. Akkor tekinthető úgy, hogy a koncessziós jogosult viseli a működési kockázatot, ha – rendes működési feltételek mellett – nem garantált, hogy megtérülnek a koncesszió tárgyát képező építmény vagy szolgáltatás üzemeltetése során eszközölt beruházások, illetve felmerült költségek. A koncessziós jogosultra átháruló kockázatnak részét kell, hogy képezze a piac kiszámíthatatlanságának való tényleges kitettség is, amelyből kifolyólag a koncessziós jogosult potenciális becsült vesztesége nem tekinthető csupán névlegesnek vagy elhanyagolhatónak.

2.   „gazdasági szereplő”: bármely természetes vagy jogi személy, vagy közjogi szerv, illetve ilyen személyek és/vagy szervek csoportja, beleértve a vállalkozások ideiglenes szövetségeit is, aki, illetve amely a piacon építési beruházások és/vagy építmények kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja;

3.   „részvételre jelentkező”: olyan gazdasági szereplő, amely koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban való részvételre történő meghívást kért vagy kapott;

4.   „ajánlattevő”: olyan gazdasági szereplő, aki vagy amely ajánlatot nyújtott be;

5.   „koncessziós jogosult”: olyan gazdasági szereplő, amelynek koncessziót ítéltek oda;

6.   „írásbeli” vagy „írásban”: bármely olyan, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezés, amely olvasható, reprodukálható, majd közölhető, ideértve az elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is;

7.   „építési beruházás kivitelezése”: az I. mellékletben említett tevékenységek valamelyikéhez kapcsolódó építési beruházás kivitelezése, vagy tervezése és kivitelezése, vagy az építési beruházás típusa vagy tervezése felett meghatározó befolyással rendelkező ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő által megállapított követelményeknek megfelelő építési beruházás bármilyen eszközzel, illetve módon történő megvalósítása;

8.   „építmény”: magas- és mélyépítési munkálatok olyan összességében vett eredménye, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére;

9.   „elektronikus út”: olyan adatok feldolgozására (beleértve a digitális tömörítést) és tárolására szolgáló elektronikus berendezés, amelyek továbbítása, átadása és átvétele vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történik;

10.   „kizárólagos jog”: tagállami illetékes hatóság által a Szerződésekkel összhangban lévő törvényi, rendeleti vagy kihirdetett közigazgatási rendelkezés útján megadott jog, melynek hatása egy tevékenység gyakorlásának egy vagy több gazdasági szereplő számára való fenntartása, és amely jelentősen befolyásolja más gazdasági szereplők lehetőségét e tevékenység végzésére.

11.   „különleges jog”: tagállami illetékes hatóság által a Szerződésekkel összhangban lévő törvényi, rendeleti vagy kihirdetett közigazgatási rendelkezés útján megadott jog, melynek hatása egy tevékenység gyakorlásának kettő vagy több gazdasági szereplő számára való fenntartása, és amely jelentősen befolyásolja más gazdasági szereplők lehetőségét e tevékenység végzésére.

12.   „koncessziós dokumentum”: minden olyan dokumentum, amelyet az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő a koncesszió vagy az eljárás elemeinek leírása vagy meghatározása érdekében hoz létre, illetve amelyre ennek érdekében hivatkozik, ideértve a koncessziós hirdetményt, a műszaki és funkcionális követelményeket, a javasolt koncessziós feltételeket, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők által benyújtandó dokumentumok formátumait, az általánosan alkalmazandó kötelezettségekre vonatkozó információkat és minden egyéb dokumentumot.

13.   „innováció”: új vagy jelentős fejlesztésen átesett – ideértve többek között a gyártási és az építési folyamatokat is – termék, szolgáltatás vagy folyamat, új marketingmódszer, vagy új szervezési mód bevezetése az üzletvitel, a munkaszervezés vagy a külkapcsolatok terén, többek között a társadalmi kihívások leküzdésének elősegítése, illetve az intelligens, fenntartható és befogadó növekedést célzó Európa 2020 stratégia támogatása céljából.

6. cikk

Ajánlatkérő szervek

(1)   Ennek az irányelvnek az alkalmazásában „ajánlatkérő szerv”: állami, területi vagy települési hatóság, közjogi szerv, továbbá az egy vagy több ilyen hatóság, illetve közjogi szerv által létrehozott társulás, amely nem a II. mellékletben említett tevékenységek valamelyikét folytató és az azokra vonatkozó koncessziót odaítélő hatóság, közjogi szerv, vagy társulás.

(2)   „Területi hatóság”: az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (20) nem teljes körűen felsorolt NUTS 1 és NUTS 2 szintű közigazgatási egységek minden hatósága.

(3)   „Települési hatóság”: az 1059/2003/EK rendeletben meghatározott NUTS 3 szintű és annál kisebb közigazgatási egységek minden hatósága.

(4)   „Közjogi szerv”: olyan szerv, amelyre a következők mindegyike jellemző:

| a) | kifejezetten olyan általános érdekű célra jött létre, amely nem ipari vagy kereskedelmi jellegű; |
| --- | --- |

a)

kifejezetten olyan általános érdekű célra jött létre, amely nem ipari vagy kereskedelmi jellegű;

| b) | jogi személyiséggel rendelkezik; és |
| --- | --- |

b)

jogi személyiséggel rendelkezik; és

| c) | többségi részben állami, területi vagy települési hatóság, vagy egyéb közjogi szerv finanszírozza; vagy irányítása ezen szervek felügyelete alatt áll; vagy olyan ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete van, amely tagjainak többségét állami, területi vagy települési hatóság, vagy egyéb közjogi szerv nevezi ki. |
| --- | --- |

c)

többségi részben állami, területi vagy települési hatóság, vagy egyéb közjogi szerv finanszírozza; vagy irányítása ezen szervek felügyelete alatt áll; vagy olyan ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete van, amely tagjainak többségét állami, területi vagy települési hatóság, vagy egyéb közjogi szerv nevezi ki.

7. cikk

Közszolgáltató ajánlatkérők

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában a „közszolgáltató ajánlatkérő” olyan szerv vagy szervezet, amely a II. mellékletben említett tevékenységek valamelyikét folytatja és ezen tevékenységek folytatására vonatkozóan koncesszió ítél oda, és amely a következők egyike:

| a) | állami, területi vagy települési hatóság, közjogi szerv, valamint egy vagy több ilyen hatóság, illetve közjogi szerv által létrehozott társulás; |
| --- | --- |

a)

állami, területi vagy települési hatóság, közjogi szerv, valamint egy vagy több ilyen hatóság, illetve közjogi szerv által létrehozott társulás;

| b) | az e cikk (4) bekezdésében meghatározottak szerinti közvállalkozás; |
| --- | --- |

b)

az e cikk (4) bekezdésében meghatározottak szerinti közvállalkozás;

| c) | az e bekezdés a) és a b) pontjában említettektől eltérő azon szervek, illetve szervezetek, amelyek a II. mellékletben említett tevékenységek egyikének folytatására vonatkozóan megadott kizárólagos vagy különleges jogok alapján működnek |
| --- | --- |

c)

az e bekezdés a) és a b) pontjában említettektől eltérő azon szervek, illetve szervezetek, amelyek a II. mellékletben említett tevékenységek egyikének folytatására vonatkozóan megadott kizárólagos vagy különleges jogok alapján működnek

(2)   Nem minősülnek az (1) bekezdés c) pontja szerinti „közszolgáltató ajánlatkérőnek” azok a szervek, illetve szervezetek, amelyek olyan eljárás keretében kaptak kizárólagos vagy különleges jogokat, amely kellő nyilvánosság mellett folyt le, a jogok megadása pedig objektív szempontokon alapult. Az említett eljárások közé tartoznak a következők:

| a) | felhívással induló közbeszerzési eljárások a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (21) és a 2014/25/EU, a 2009/81/EK irányelvnek, illetve ennek az irányelvnek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

felhívással induló közbeszerzési eljárások a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (21) és a 2014/25/EU, a 2009/81/EK irányelvnek, illetve ennek az irányelvnek megfelelően;

| b) | a III. mellékletben felsorolt egyéb uniós jogi aktusok szerint lefolytatott, objektív szempontok alapján engedélyek megadását szolgáló és megfelelő előzetes átláthatóságot biztosító eljárások. |
| --- | --- |

b)

a III. mellékletben felsorolt egyéb uniós jogi aktusok szerint lefolytatott, objektív szempontok alapján engedélyek megadását szolgáló és megfelelő előzetes átláthatóságot biztosító eljárások.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az uniós jogalkotási aktusok III. mellékletben foglalt jegyzékének módosítására vonatkozóan, amennyiben ez az adott jogszabályok hatályon kívül helyezése vagy módosítása, vagy új jogszabályok elfogadása miatt szükséges.

(4)   „Közvállalkozás”: minden olyan vállalkozás, amely felett az ajánlatkérő szervek közvetlenül vagy közvetett módon meghatározó befolyást gyakorolhatnak tulajdonjoguknál, pénzügyi részesedésüknél vagy a vállalkozásra irányadó szabályozásnál fogva.

Az ajánlatkérő szervek általi meghatározó befolyás feltételezendő akkor, ha az ajánlatkérő szerv közvetlenül vagy közvetve

| a) | birtokolja a vállalkozás jegyzett tőkéjének többségét; vagy |
| --- | --- |

a)

birtokolja a vállalkozás jegyzett tőkéjének többségét; vagy

| b) | birtokolja a vállalkozás által kibocsátott részvényekhez kötődő szavazati jogok többségét; vagy |
| --- | --- |

b)

birtokolja a vállalkozás által kibocsátott részvényekhez kötődő szavazati jogok többségét; vagy

| c) | kijelölheti a vállalkozás ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete tagjainak több mint felét. |
| --- | --- |

c)

kijelölheti a vállalkozás ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete tagjainak több mint felét.

8. cikk

A koncessziók becsült értékének kiszámítására szolgáló módszerek és értékhatár

(1)   Ezt az irányelvet olyan koncessziókra kell alkalmazni, amelyek értéke eléri vagy meghaladja az 5 186 000 EUR-t.

(2)   A koncesszió értéke a koncessziós jogosult teljes, héa nélküli, az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által becsült árbevétele a szerződés időtartama alatt a koncesszió tárgyát képező építési munkák és szolgáltatások, valamint az ezen építési munkákhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó árubeszerzések tekintetében.

A becsült értéket arra az időpontra vonatkoztatva kell meghatározni, amelyben a koncessziós hirdetményt közzétették, illetve – amennyiben ilyen hirdetményről nem rendelkeztek – arra az időpontra vonatkoztatva, amikor az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő megindítja a koncesszió odaítélésére irányuló eljárást, például adott esetben a gazdasági szereplőknek a koncesszióval kapcsolatos megkeresésével.

Az (1) bekezdés alkalmazásában, ha a koncesszió értéke az odaítéléskor 20 %-kal magasabb a becsült értékénél, a koncessziónak az odaítéléskori értékét kell becsült értéknek tekinteni.

(3)   A koncesszió becsült értékét a koncessziós dokumentációban rögzített objektív módszerrel kell kiszámítani. A koncesszió becsült értékének kiszámításakor az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek – adott esetben – figyelembe kell venniük különösen a következőket:

| a) | a koncesszióhoz kapcsolódó bármilyen opció értéke és a koncesszió időtartamának esetleges meghosszabbítása; |
| --- | --- |

a)

a koncesszióhoz kapcsolódó bármilyen opció értéke és a koncesszió időtartamának esetleges meghosszabbítása;

| b) | az építmények használói vagy a szolgáltatások igénybe vevői által fizetett – az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő nevében beszedetteken kívüli – díjakból és bírságokból származó bevétel; |
| --- | --- |

b)

az építmények használói vagy a szolgáltatások igénybe vevői által fizetett – az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő nevében beszedetteken kívüli – díjakból és bírságokból származó bevétel;

| c) | az ajánlatkérő szerv, közszolgáltató ajánlatkérő vagy más hatóság által a koncessziós jogosult részére teljesített kifizetések vagy bármilyen formában biztosított pénzügyi előnyök, ideértve a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért fizetett díjazást és a közberuházási támogatásokat is; |
| --- | --- |

c)

az ajánlatkérő szerv, közszolgáltató ajánlatkérő vagy más hatóság által a koncessziós jogosult részére teljesített kifizetések vagy bármilyen formában biztosított pénzügyi előnyök, ideértve a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért fizetett díjazást és a közberuházási támogatásokat is;

| d) | harmadik felek által a koncesszió teljesítésével összefüggésben nyújtott támogatások vagy bármilyen formában biztosított pénzügyi előnyök; |
| --- | --- |

d)

harmadik felek által a koncesszió teljesítésével összefüggésben nyújtott támogatások vagy bármilyen formában biztosított pénzügyi előnyök;

| e) | a koncesszió részét képező bármilyen eszköz értékesítéséből származó jövedelem; |
| --- | --- |

e)

a koncesszió részét képező bármilyen eszköz értékesítéséből származó jövedelem;

| f) | mindazon áruk és szolgáltatások értéke, amelyeket az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a koncessziós jogosult rendelkezésére bocsát, feltéve, hogy azok az építési beruházások kivitelezéséhez vagy a szolgáltatások nyújtásához szükségesek; |
| --- | --- |

f)

mindazon áruk és szolgáltatások értéke, amelyeket az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a koncessziós jogosult rendelkezésére bocsát, feltéve, hogy azok az építési beruházások kivitelezéséhez vagy a szolgáltatások nyújtásához szükségesek;

| g) | a részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevőknek biztosított jutalmak vagy kifizetések; |
| --- | --- |

g)

a részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevőknek biztosított jutalmak vagy kifizetések;

(4)   A koncesszió becsült értékének kiszámításához használt módszer megválasztása nem irányulhat az adott koncesszió ezen irányelv hatálya alól történő kizárására. Egy koncesszió nem osztható részekre úgy, hogy ezáltal kikerüljön ezen irányelv hatálya alól, kivéve, ha ezt objektív okok indokolják.

(5)   Amennyiben egy tervezett építési beruházás vagy szolgáltatás esetében a koncesszió odaítélésére több külön részletben kerülhet sor, az összes rész becsült összértékét kell figyelembe venni.

(6)   Ha a részek összesített értéke eléri vagy meghaladja az ebben a cikkben megállapított értékhatárt, ezt az irányelvet a koncesszió odaítélésére mindegyik rész vonatkozásában alkalmazni kell.

9. cikk

Az értékhatár felülvizsgálata

(1)   A Bizottság 2013. június 30-tól kezdődően kétévente megvizsgálja, hogy a 8. cikk (1) bekezdésében megállapított értékhatár megfelel-e a Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésről szóló megállapodásában (a továbbiakban: a közbeszerzésről szóló megállapodás) előírt értékhatárnak, és szükség esetén e cikkel összhangban módosítja az értékhatárt.

A közbeszerzésről szóló megállapodásban megállapított számítási módszernek megfelelően a Bizottság az említett értékhatárt az eurónak a január 1-jétől hatályos felülvizsgálatot megelőző augusztus 31-én véget érő 24 hónapos időszakban vizsgált, külön lehívási jogban (SDR) kifejezett átlagos napi értéke alapján számítja ki. Az ilyen módon felülvizsgált értékhatárt szükség esetén lefelé kell kerekíteni a legközelebbi ezer euróra, a megállapodásban előírt, hatályos, SDR-ben kifejezett értékhatár tiszteletben tartása érdekében.

(2)   A Bizottság 2014. január 1-jétől kezdődően kétévente megállapítja az értékhatároknak a 8. cikk (1) bekezdésében említett, e cikk (1) bekezdése alapján módosított, azon tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett összegét, amelyek pénzneme nem az euro.

A közbeszerzésről szóló megállapodásban megállapított számítási módszernek megfelelően ezen értékek meghatározása – az alkalmazandó értékhatárral összhangban – e pénznemeknek a január 1-jétől hatályos felülvizsgálatot megelőző augusztus 31-én véget érő 24 hónapos időszakban vizsgált, euróban kifejezett átlagos napi értékén alapul.

(3)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett felülvizsgált értékhatárt, annak a (2) bekezdés első albekezdésében említett nemzeti pénznemekben kifejezett értékét és a (2) bekezdés második albekezdésének megfelelően meghatározott értéket a felülvizsgálatot követő november hónap elején közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon abból a célból, hogy az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében meghatározott módszertant hozzáigazítsa minden olyan módszertani változáshoz, amely a közbeszerzésről szóló megállapodásban az értékhatároknak a 8. cikk (1) bekezdésében említett felülvizsgálata, és az e cikk (2) bekezdésében említett, azon tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett meghatározása tekintetében meghatározott módszertanban bekövetkezik, amelyek pénzneme nem az euro.

A Bizottság arra is felhatalmazást kap, hogy a 48. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 8. cikk (1) bekezdésében említett értékhatároknak az e cikk (1) bekezdése szerinti módosítása érdekében.

(5)   Amennyiben az említett értékhatár felülvizsgálata szükséges, de idő hiányában a 48. cikk szerinti eljárás alkalmazására nincs mód, és így a sürgős szükség indokolja, az e cikk (4) bekezdésének második albekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 49. cikk szerinti eljárást kell alkalmazni.

II.   szakasz

Kizárások

10. cikk

Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziókra alkalmazandó kizárások

(1)   Az irányelv nem alkalmazandó azon szolgáltatásokra vonatkozó koncessziók valamely ajánlatkérő szerv, a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő vagy ezek társulása részére történő, kizárólagos jogon alapuló odaítélésére.

Az irányelv nem alkalmazandó azon szolgáltatásokra vonatkozó koncessziók valamely gazdasági szereplő részére történő, kizárólagos jogon alapuló odaítélésére, amelyeket az EUMSZ-nek és a piacra jutásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, a II. mellékletben említett tevékenységekre alkalmazandó uniós jogi aktusoknak megfelelően kapott.

(2)   E cikk (1) bekezdésének második albekezdésétől eltérve, ha az említett albekezdésben említett uniós ágazati jogszabályok nem rendelkeznek ágazatspecifikus átláthatósági kötelezettségekről, a 32. cikket kell alkalmazni.

Amennyiben egy tagállam egy gazdasági szereplőnek kizárólagos jogot juttat a II. mellékletben említett tevékenységek valamelyikének folytatására, erről a kizárólagos jog odaítélésétől számított egy hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot.

(3)   Ezen irányelv nem alkalmazandó azokra a légiközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó szolgáltatási koncessziókra, amelyeket a 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) szerint kiadott működési engedély megadásán alapulnak, valamint a 1370/2007/EK rendelet szerinti személyszállítási közszolgáltatásokra vonatkozó szolgáltatási koncessziók esetében.

(4)   Ez az irányelv nem alkalmazandó az olyan koncessziókra, amelyeket az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő az ezen irányelvben szereplőktől eltérő, az alábbiak valamelyike által meghatározott eljárás keretében köteles odaítélni vagy megszervezni:

| a) | valamely nemzetközi jogi kötelezettséget keletkeztető jogi eszköz, például nemzetközi megállapodás, melyet egy tagállam és egy vagy több harmadik ország vagy ezek valamely alegysége által az EUMSZ-nek megfelelően köt egy projektnek az aláíró államok általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

valamely nemzetközi jogi kötelezettséget keletkeztető jogi eszköz, például nemzetközi megállapodás, melyet egy tagállam és egy vagy több harmadik ország vagy ezek valamely alegysége által az EUMSZ-nek megfelelően köt egy projektnek az aláíró államok általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásra vonatkozóan;

| b) | nemzetközi szervezet. |
| --- | --- |

b)

nemzetközi szervezet.

Ez az irányelv nem vonatkozik az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő által valamely nemzetközi szervezet vagy nemzetközi pénzügyi intézmény közbeszerzési szabályai alapján odaítélt koncessziókra, amennyiben a koncessziót teljes egészében ezen szervezet vagy intézmény finanszírozza. A legnagyobbrészt nemzetközi szervezet vagy nemzetközi pénzügyi intézmény által társfinanszírozott koncessziók esetében a feleknek meg kell állapodniuk az alkalmazandó közbeszerzési eljárásokról.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e cikk első albekezdésének a) pontjában említett minden jogi eszközről, amely konzultálhat az 50. cikkben említett közbeszerzési tanácsadó bizottsággal.

Ez a bekezdés nem alkalmazandó a 2009/81/EK irányelvben említett, védelmi és biztonsági vonatkozású koncessziókra.

(5)   Ezen irányelv nem alkalmazandó a 2009/81/EK irányelvben említett, védelmi és biztonsági vonatkozású koncessziókra, amelyekre a következők az irányadók:

| a) | egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország által kötött nemzetközi megállapodás vagy megegyezés szerinti egyedi eljárási szabályok; |
| --- | --- |

a)

egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország által kötött nemzetközi megállapodás vagy megegyezés szerinti egyedi eljárási szabályok;

| b) | csapatok állomásoztatására vonatkozó és valamely tagállam vagy harmadik ország vállalkozásait érintően kötött nemzetközi megállapodás vagy megegyezés szerinti egyedi eljárási szabályok; |
| --- | --- |

b)

csapatok állomásoztatására vonatkozó és valamely tagállam vagy harmadik ország vállalkozásait érintően kötött nemzetközi megállapodás vagy megegyezés szerinti egyedi eljárási szabályok;

| c) | valamely nemzetközi szervezetnek a saját céljai érdekében történő beszerzésére vonatkozó eljárási szabályai, valamint azon koncessziók, amelyeket valamely tagállamnak az említett szabályokkal összhangban kell odaítélnie. |
| --- | --- |

c)

valamely nemzetközi szervezetnek a saját céljai érdekében történő beszerzésére vonatkozó eljárási szabályai, valamint azon koncessziók, amelyeket valamely tagállamnak az említett szabályokkal összhangban kell odaítélnie.

(6)   Ez az irányelv alkalmazandó a 2009/81/EK irányelv szerinti védelmi vagy biztonsági területen folytatott koncessziós eljárásokra, a következők kivételével:

| a) | olyan koncessziók, amelyek esetében az irányelv alkalmazása egy tagállamot olyan információszolgáltatásra kötelezne, amely a megítélése szerint alapvető biztonsági érdekeivel ellentétes; vagy olyan koncessziók, amelyek esetében a beszerzést és a teljesítést titkosnak nyilvánították, vagy ezeket valamely tagállam hatályos törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései szerint különleges biztonsági intézkedéseknek kell kísérniük –, feltéve, hogy az adott tagállam úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó alapvető érdekeinek védelmét nem lehetséges kisebb beavatkozással járó – például a (7) bekezdésben említett – intézkedésekkel garantálni; |
| --- | --- |

a)

olyan koncessziók, amelyek esetében az irányelv alkalmazása egy tagállamot olyan információszolgáltatásra kötelezne, amely a megítélése szerint alapvető biztonsági érdekeivel ellentétes; vagy olyan koncessziók, amelyek esetében a beszerzést és a teljesítést titkosnak nyilvánították, vagy ezeket valamely tagállam hatályos törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései szerint különleges biztonsági intézkedéseknek kell kísérniük –, feltéve, hogy az adott tagállam úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó alapvető érdekeinek védelmét nem lehetséges kisebb beavatkozással járó – például a (7) bekezdésben említett – intézkedésekkel garantálni;

| b) | a 2009/81/EK irányelv 13. cikkének c) pontjában említett együttműködési program keretében odaítélt koncessziók; |
| --- | --- |

b)

a 2009/81/EK irányelv 13. cikkének c) pontjában említett együttműködési program keretében odaítélt koncessziók;

| c) | egy kormány által valamely másik kormánynak katonai felszerelésekhez vagy érzékeny felszerelésekhez közvetlenül kapcsolódó építési beruházások és szolgáltatások, illetve kifejezetten katonai célú építési beruházások és szolgáltatások, illetve érzékeny építési beruházások és szolgáltatások tekintetében odaítélt koncessziók; |
| --- | --- |

c)

egy kormány által valamely másik kormánynak katonai felszerelésekhez vagy érzékeny felszerelésekhez közvetlenül kapcsolódó építési beruházások és szolgáltatások, illetve kifejezetten katonai célú építési beruházások és szolgáltatások, illetve érzékeny építési beruházások és szolgáltatások tekintetében odaítélt koncessziók;

| d) | harmadik országokban odaítélt koncessziók, amelyekre a haderőknek az Unió területén kívülre történő telepítése keretében kerül sor, ahol a műveleti igények miatt e koncessziókat a műveletterületen működő gazdasági szereplőkkel szükséges megkötni; és |
| --- | --- |

d)

harmadik országokban odaítélt koncessziók, amelyekre a haderőknek az Unió területén kívülre történő telepítése keretében kerül sor, ahol a műveleti igények miatt e koncessziókat a műveletterületen működő gazdasági szereplőkkel szükséges megkötni; és

| e) | az ezen irányelv alapján egyéb módon mentességet élvező koncessziók. |
| --- | --- |

e)

az ezen irányelv alapján egyéb módon mentességet élvező koncessziók.

(7)   Ez az irányelv olyan mértékig nem alkalmazandó a (6) bekezdés alapján a hatály alól egyébként nem mentesülő koncessziókra sem” amennyiben a tagállam alapvető biztonsági érdekeinek védelme nem garantálható kisebb beavatkozással járó intézkedésekkel, például olyan követelmények megszabásával, amelyek az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők által koncesszió odaítélésére irányuló, az ezen irányelvben meghatározott eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének védelmét célozzák.

(8)   Ez az irányelv nem alkalmazandó az alábbiakra irányuló szolgáltatási koncessziókra:

| a) | a föld, meglévő épületek vagy egyéb ingatlan, illetve az arra vonatkozó jogok bármely pénzügyi eljárással történő megvásárlása vagy bérlése; |
| --- | --- |

a)

a föld, meglévő épületek vagy egyéb ingatlan, illetve az arra vonatkozó jogok bármely pénzügyi eljárással történő megvásárlása vagy bérlése;

| b) | audiovizuális médiaszolgáltatások vagy rádiós médiaszolgáltatások céljára szánt programanyagok beszerzése, kifejlesztése, gyártása vagy közös gyártása, melyek esetében a koncessziót valamely audiovizuális vagy rádiós médiaszolgáltató ítéli oda; illetve az audiovizuális vagy rádiós médiaszolgáltatóknak odaítélt, a közvetítési időre vagy a programszolgáltatásra vonatkozó koncessziók; E cikk alkalmazásában az „audiovizuális médiaszolgáltatások” és a „médiaszolgáltatók” jelentése azonos a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (23) 1. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontjában foglaltakkal. A „műsorszám” jelentése azonos a 2010/13/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltakkal, de kiterjed a rádiós programokra és a rádiós programanyagokra is. Továbbá e rendelkezés alkalmazásában a „programanyag” jelentése azonos a „műsorszám” jelentésével. |
| --- | --- |

b)

audiovizuális médiaszolgáltatások vagy rádiós médiaszolgáltatások céljára szánt programanyagok beszerzése, kifejlesztése, gyártása vagy közös gyártása, melyek esetében a koncessziót valamely audiovizuális vagy rádiós médiaszolgáltató ítéli oda; illetve az audiovizuális vagy rádiós médiaszolgáltatóknak odaítélt, a közvetítési időre vagy a programszolgáltatásra vonatkozó koncessziók; E cikk alkalmazásában az „audiovizuális médiaszolgáltatások” és a „médiaszolgáltatók” jelentése azonos a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (23) 1. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontjában foglaltakkal. A „műsorszám” jelentése azonos a 2010/13/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltakkal, de kiterjed a rádiós programokra és a rádiós programanyagokra is. Továbbá e rendelkezés alkalmazásában a „programanyag” jelentése azonos a „műsorszám” jelentésével.

| c) | választott bírósági és békéltetési szolgáltatások; |
| --- | --- |

c)

választott bírósági és békéltetési szolgáltatások;

| d) | a következő jogi szolgáltatások bármelyike:






  i. | egy ügyfél jogi képviselete a 77/249/EGK tanácsi irányelv (24) 1. cikke szerinti ügyvéd által az alábbi ügyekben:






  — | valamely tagállamban, harmadik országban vagy nemzetközi választott bírósági vagy békéltetési fórum előtt lefolytatott választott bírósági vagy békéltetési eljárás során, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

d)

a következő jogi szolgáltatások bármelyike:

i.

egy ügyfél jogi képviselete a 77/249/EGK tanácsi irányelv (24) 1. cikke szerinti ügyvéd által az alábbi ügyekben:

—

valamely tagállamban, harmadik országban vagy nemzetközi választott bírósági vagy békéltetési fórum előtt lefolytatott választott bírósági vagy békéltetési eljárás során, vagy

| — | valamely tagállam vagy harmadik ország nemzeti bíróságai, törvényszékei vagy hatóságai előtt vagy nemzetközi bíróságok, törvényszékek és intézmények előtt lefolytatott igazságügyi eljárás során; |
| --- | --- |

—

valamely tagállam vagy harmadik ország nemzeti bíróságai, törvényszékei vagy hatóságai előtt vagy nemzetközi bíróságok, törvényszékek és intézmények előtt lefolytatott igazságügyi eljárás során;

| ii. | jogi tanácsadás, ha arra az e pont i. alpontjában említett eljárások bármelyikére való felkészítésként kerül sor, vagy amennyiben kézzelfogható jelek utalnak arra és nagy a valószínűsége, hogy az az ügy, melyben a jogi tanácsadásra sor kerül, ilyen eljárások tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy a tanácsadást a 77/249/EGK irányelv 1. cikke szerinti ügyvéd nyújtja; |
| --- | --- |

ii.

jogi tanácsadás, ha arra az e pont i. alpontjában említett eljárások bármelyikére való felkészítésként kerül sor, vagy amennyiben kézzelfogható jelek utalnak arra és nagy a valószínűsége, hogy az az ügy, melyben a jogi tanácsadásra sor kerül, ilyen eljárások tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy a tanácsadást a 77/249/EGK irányelv 1. cikke szerinti ügyvéd nyújtja;

| iii. | közjegyző által nyújtandó irathitelesítési és irat-felülhitelesítési szolgáltatások; |
| --- | --- |

iii.

közjegyző által nyújtandó irathitelesítési és irat-felülhitelesítési szolgáltatások;

| iv. | vagyonkezelők vagy kinevezett gondnokok által nyújtott jogi szolgáltatások, vagy egyéb olyan jogi szolgáltatások, amelyeket az érintett tagállam bírósága vagy törvényszéke által kijelölt vagy jogszabályi rendelkezés alapján egyes meghatározott feladatok ezen bíróságok vagy törvényszékek felügyelete alatti elvégzésére kijelölt szolgáltató nyújt; |
| --- | --- |

iv.

vagyonkezelők vagy kinevezett gondnokok által nyújtott jogi szolgáltatások, vagy egyéb olyan jogi szolgáltatások, amelyeket az érintett tagállam bírósága vagy törvényszéke által kijelölt vagy jogszabályi rendelkezés alapján egyes meghatározott feladatok ezen bíróságok vagy törvényszékek felügyelete alatti elvégzésére kijelölt szolgáltató nyújt;

| v. | olyan egyéb jogi szolgáltatások, amelyek az érintett tagállamban – még ha eseti jelleggel is – közhatalom gyakorlásához kapcsolódnak; |
| --- | --- |

v.

olyan egyéb jogi szolgáltatások, amelyek az érintett tagállamban – még ha eseti jelleggel is – közhatalom gyakorlásához kapcsolódnak;

| e) | az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, értékesítésével, vételével vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatás a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) értelmében, jegybanki szolgáltatások, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az Európai Stabilitási Mechanizmus segítségével végrehajtott műveletek; |
| --- | --- |

e)

az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, értékesítésével, vételével vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatás a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) értelmében, jegybanki szolgáltatások, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az Európai Stabilitási Mechanizmus segítségével végrehajtott műveletek;

| f) | kölcsönök, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatosak-e vagy sem; |
| --- | --- |

f)

kölcsönök, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatosak-e vagy sem;

| g) | az állampolgárok védelme, polgári védelem, valamint a nonprofit szervezetek vagy szövetségek által nyújtott veszélyhelyzet-megelőzési szolgáltatások, amelyek a 75250000-3, a 75251000-0, a 75251100-1, a 75251110-4, a 75251120-7, a 75252000-7, a 75222000-8, a 98113100-9 és a 85143000-3 CPV-kód alá tartoznak, kivéve a betegszállító mentőszolgáltatásokat; |
| --- | --- |

g)

az állampolgárok védelme, polgári védelem, valamint a nonprofit szervezetek vagy szövetségek által nyújtott veszélyhelyzet-megelőzési szolgáltatások, amelyek a 75250000-3, a 75251000-0, a 75251100-1, a 75251110-4, a 75251120-7, a 75252000-7, a 75222000-8, a 98113100-9 és a 85143000-3 CPV-kód alá tartoznak, kivéve a betegszállító mentőszolgáltatásokat;

| h) | a 79341400-0, a 92111230-3 és a 92111240-6 CPV-kód alá tartozó, politikai kampányokkal kapcsolatos szolgáltatások valamely politikai párt általi, választási kampánnyal összefüggésben történő odaítélése; |
| --- | --- |

h)

a 79341400-0, a 92111230-3 és a 92111240-6 CPV-kód alá tartozó, politikai kampányokkal kapcsolatos szolgáltatások valamely politikai párt általi, választási kampánnyal összefüggésben történő odaítélése;

(9)   Ezen irányelv nem vonatkozik a 92351100-7 CPV-kód alá tartozó lottózók szolgáltatásaira irányuló koncessziókra, amelyeket valamely tagállam kizárólagos jog alapján ítél oda valamely gazdasági szereplőnek. E bekezdés alkalmazásában a kizárólagos jog nem terjed ki az ezen irányelv 7. cikkének (2) bekezdésében említett jogokra.

A kizárólagos jog megadását az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

(10)   Ez az irányelv nem alkalmazandó azokban az esetekben, amikor a közszolgáltató ajánlatkérő egy harmadik országban, Unión belüli hálózatok vagy földrajzi terület igénybe vétele nélkül folytatandó tevékenységre irányuló koncessziót ítél oda.

11. cikk

Különleges kizárások az elektronikus hírközlés terén

Ez az irányelv nem alkalmazandó olyan koncessziókra, amelyek elsődleges célja, hogy az ajánlatkérő szerv számára lehetővé tegyék nyilvános hírközlő hálózatok rendelkezésre bocsátását vagy igénybevételét, vagy a nyilvánosság részére egy vagy több elektronikus hírközlő szolgáltatás nyújtását.

E cikk alkalmazásában „nyilvános hírközlő hálózatok és „elektronikus hírközlő szolgáltatás” a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (26) szereplővel megegyezően kell értelmezni.

12. cikk

Különleges kizárások a vízügy területén

(1)   Ez az irányelv nem alkalmazandó az alábbiakra vonatkozóan odaítélt koncessziókra:

| a) | ivóvíz termelésével, szállításával vagy elosztásával kapcsolatos közszolgáltatások nyújtása céljából működtetett helyhez kötött hálózatok rendelkezésre bocsátása vagy üzemeltetése; |
| --- | --- |

a)

ivóvíz termelésével, szállításával vagy elosztásával kapcsolatos közszolgáltatások nyújtása céljából működtetett helyhez kötött hálózatok rendelkezésre bocsátása vagy üzemeltetése;

| b) | ilyen hálózatok ellátása ivóvízzel. |
| --- | --- |

b)

ilyen hálózatok ellátása ivóvízzel.

(2)   Ezen irányelv nem alkalmazandó továbbá valamely, vagy mindkét alábbi tárgyra irányuló koncessziókra, amennyiben azok az (1) bekezdésben említett tevékenységek valamelyikéhez kapcsolódnak:

| a) | vízépítési projektek, öntözés vagy termőföld-lecsapolás, feltéve, hogy az ivóvízellátásra szánt víz mennyisége az ilyen projektek vagy az öntöző, illetve lecsapoló létesítmények által biztosított víz teljes mennyiségének több mint 20 %-a; vagy |
| --- | --- |

a)

vízépítési projektek, öntözés vagy termőföld-lecsapolás, feltéve, hogy az ivóvízellátásra szánt víz mennyisége az ilyen projektek vagy az öntöző, illetve lecsapoló létesítmények által biztosított víz teljes mennyiségének több mint 20 %-a; vagy

| b) | szennyvízelvezetés vagy -kezelés. |
| --- | --- |

b)

szennyvízelvezetés vagy -kezelés.

13. cikk

Kapcsolt vállalkozásnak odaítélt koncessziók

(1)   E cikk alkalmazásában „kapcsolt vállalkozás” az a vállalkozás, amelynek éves beszámolóját a 2013/34/EU irányelv követelményei szerint összevonják az ajánlatkérő beszámolójával.

(2)   Azon szervezetek esetében, amelyek a 2013/34/EU irányelv szerint nem tartoznak annak hatálya alá, a „kapcsolt vállalkozás”:

| a) | olyan vállalkozás, amely felett az ajánlatkérő közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorolhat; |
| --- | --- |

a)

olyan vállalkozás, amely felett az ajánlatkérő közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorolhat;

| b) | amely meghatározó befolyást gyakorolhat a közszolgáltató ajánlatkérő felett; vagy |
| --- | --- |

b)

amely meghatározó befolyást gyakorolhat a közszolgáltató ajánlatkérő felett; vagy

| c) | amely a közszolgáltató ajánlatkérővel közösen egy másik vállalkozás meghatározó befolyása alatt áll, ez utóbbi tulajdonjogánál, pénzügyi részvételénél vagy a rá irányadó szabályoknál fogva. |
| --- | --- |

c)

amely a közszolgáltató ajánlatkérővel közösen egy másik vállalkozás meghatározó befolyása alatt áll, ez utóbbi tulajdonjogánál, pénzügyi részvételénél vagy a rá irányadó szabályoknál fogva.

E bekezdés alkalmazásában a „meghatározó befolyás” jelentése megegyezik a 7. cikk (4) bekezdésének második albekezdésében foglaltakkal.

(3)   A 17. cikk rendelkezései ellenére és feltéve, hogy teljesülnek az e cikk (4) bekezdésében foglalt feltételek, ez az irányelv nem alkalmazandó az alábbi koncessziókra:

| a) | valamely közszolgáltató ajánlatkérő által egy kapcsolt vállalkozása részére történő odaítélés; vagy |
| --- | --- |

a)

valamely közszolgáltató ajánlatkérő által egy kapcsolt vállalkozása részére történő odaítélés; vagy

| b) | valamely, kizárólag közszolgáltató ajánlatkérőkből álló, a II. mellékletben említett tevékenység végzése céljából létrehozott közös vállalkozás által egy olyan vállalkozás részére történő odaítélés, amely ezen közszolgáltató ajánlatkérők valamelyikéhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

b)

valamely, kizárólag közszolgáltató ajánlatkérőkből álló, a II. mellékletben említett tevékenység végzése céljából létrehozott közös vállalkozás által egy olyan vállalkozás részére történő odaítélés, amely ezen közszolgáltató ajánlatkérők valamelyikéhez kapcsolódik.

(4)   A (3) bekezdést:

| a) | szolgáltatási koncessziókra akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által nyújtott összes szolgáltatást figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a e szolgáltatásoknak azon közszolgáltató ajánlatkérő vagy más vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik; |
| --- | --- |

a)

szolgáltatási koncessziókra akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által nyújtott összes szolgáltatást figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a e szolgáltatásoknak azon közszolgáltató ajánlatkérő vagy más vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik;

| b) | építési koncessziókra akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által teljesített összes építési munkát figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a ezen építési munkák azon közszolgáltató ajánlatkérő vagy más vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik. |
| --- | --- |

b)

építési koncessziókra akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által teljesített összes építési munkát figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a ezen építési munkák azon közszolgáltató ajánlatkérő vagy más vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik.

(5)   Amennyiben a kapcsolt vállalkozás létrehozásának vagy tevékenysége megkezdésének időpontja miatt nem áll rendelkezésre az előző három évre vonatkozó árbevételi adat, elegendő, ha a vállalkozás – főként üzleti előrejelzések segítségével – bizonyítja, hogy a (4) bekezdés a) vagy b) pontjában említett árbevételi adatok valószínűsíthetőek.

(6)   Amennyiben egynél több, a közszolgáltató ajánlatkérőhöz kapcsolt – azzal gazdasági csoportot alkotó – vállalkozás ugyanolyan vagy hasonló szolgáltatást nyújt, illetve építési beruházást kivitelez, a (4) bekezdésben említett százalékokat az e kapcsolt vállalkozások által teljesített szolgáltatásokból, illetve építési beruházásokból származó összbevétel figyelembevételével kell kiszámítani.

14. cikk

Közös vállalkozásnak vagy közös vállalkozásban tagsággal rendelkező közszolgáltató ajánlatkérőnek odaítélt koncessziók

A 17. cikk ellenére és feltéve, hogy a közös vállalkozást azért hozták létre, hogy az adott tevékenységet legalább három éven keresztül végezze, és feltéve, hogy a közös vállalkozást létrehozó alapító okirat kiköti, hogy a vállalkozást alkotó közszolgáltató ajánlatkérők legalább ugyanennyi időn keresztül a vállalkozás tagjai maradnak, az irányelv nem alkalmazandó az alábbiak valamelyike által odaítélt koncessziókra:

| a) | a II. mellékletben említett tevékenység végzése céljából létrehozott, kizárólag közszolgáltató ajánlatkérőkből álló, közös vállalkozás ezen közszolgáltató ajánlatkérők valamelyikének; vagy |
| --- | --- |

a)

a II. mellékletben említett tevékenység végzése céljából létrehozott, kizárólag közszolgáltató ajánlatkérőkből álló, közös vállalkozás ezen közszolgáltató ajánlatkérők valamelyikének; vagy

| b) | valamely közszolgáltató ajánlatkérő egy olyan közös vállalkozásnak, amelynek maga is tagja. |
| --- | --- |

b)

valamely közszolgáltató ajánlatkérő egy olyan közös vállalkozásnak, amelynek maga is tagja.

15. cikk

Tájékoztató közzététele a közszolgáltató ajánlatkérő által

A közszolgáltató ajánlatkérők a 13. cikk (2) és (3) bekezdése, valamint a 14. cikk alkalmazásával kapcsolatban a Bizottságot annak kérésére tájékoztatják a következőkről:

| a) | az érintett vállalkozások vagy közös vállalkozások neve; |
| --- | --- |

a)

az érintett vállalkozások vagy közös vállalkozások neve;

| b) | az érintett koncessziók jellege és értéke; |
| --- | --- |

b)

az érintett koncessziók jellege és értéke;

| c) | olyan bizonyítékok, amelyeket a Bizottság szükségesnek ítél arra vonatkozóan, hogy az azon vállalkozás vagy közös vállalkozás, amelynek a koncessziót odaítélték, és a közszolgáltató ajánlatkérő közötti kapcsolat megfelel a 13. vagy a 14. cikk követelményeinek. |
| --- | --- |

c)

olyan bizonyítékok, amelyeket a Bizottság szükségesnek ítél arra vonatkozóan, hogy az azon vállalkozás vagy közös vállalkozás, amelynek a koncessziót odaítélték, és a közszolgáltató ajánlatkérő közötti kapcsolat megfelel a 13. vagy a 14. cikk követelményeinek.

16. cikk

Versenynek közvetlenül kitett tevékenységek kizárása

Ez az irányelv nem alkalmazandó a koncesszió közszolgáltató ajánlatkérők általi odaítélésére olyan esetekben, amikor a 2014/25/EU irányelv 35. cikkével összhangban megállapítást nyert, hogy abban a tagállamban, amelyben az említett koncessziós tevékenység teljesítésére sor kerül, a tevékenység a(z) említett irányelv 34. cikkével összhangban versenynek közvetlenül kitettnek minősül.

17. cikk

A közszférába tartozó jogi személyek közötti koncesszióba adás

(1)   A koncessziók ajánlatkérő szervek vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérők által egy másik, köz- vagy magánjogi jogi személynek való odaítélése nem tartozik ezen irányelv hatálya alá az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén:

| a) | az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő olyan kontrollt gyakorol az érintett jogi személy felett, amely hasonló a saját szervezeti egységei felett gyakorolt kontrollhoz; és |
| --- | --- |

a)

az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő olyan kontrollt gyakorol az érintett jogi személy felett, amely hasonló a saját szervezeti egységei felett gyakorolt kontrollhoz; és

| b) | az érintett jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő vagy az általa kontrollált más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki; és |
| --- | --- |

b)

az érintett jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő vagy az általa kontrollált más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki; és

| c) | a kontrollált jogi személyben nincsen közvetlen magántőke-részesedés, kivéve a Szerződésekkel összhangban, nemzeti jogszabályi rendelkezések által előírt, kontrollt nem biztosító, illetve nem blokkoló magántőke-részesedést, amely nem biztosít döntő befolyást a kontrollált jogi személy döntéseire. |
| --- | --- |

c)

a kontrollált jogi személyben nincsen közvetlen magántőke-részesedés, kivéve a Szerződésekkel összhangban, nemzeti jogszabályi rendelkezések által előírt, kontrollt nem biztosító, illetve nem blokkoló magántőke-részesedést, amely nem biztosít döntő befolyást a kontrollált jogi személy döntéseire.

Az ajánlatkérő szerv vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő akkor gyakorol az e bekezdés első albekezdésének a) pontja szerinti, a saját szervezeti egységei felett gyakorolthoz hasonló kontrollt egy jogi személy felett, ha döntő befolyással rendelkezik a kontrollált jogi személynek mind a stratégiai céljai, mind a jelentős döntései tekintetében. A kontrollt egy másik olyan jogi személy is gyakorolhatja, amelyet az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő ugyanolyan módon kontrollál.

(2)   Az (1) bekezdés akkor is alkalmazandó, ha egy olyan kontrollált jogi személy, amely maga is ajánlatkérő szerv vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő, ítél oda valamely tevékenységre irányuló koncessziót a kontrolláló ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek vagy az ugyanazon ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő által kontrollált valamely jogi személynek, feltéve, hogy abban a jogi személyben, amelynek a koncessziót odaítélték, nincs közvetlen magántőke-részesedés, kivéve a Szerződésekkel összhangban álló nemzeti jogszabályi rendelkezések által előírt, kontrollt nem biztosító, illetve nem blokkoló magántőke-részesedést, amely nem biztosít döntő befolyást a kontrollált jogi személy döntéseire.

(3)   Az a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő, amely nem gyakorol az e cikk (1) bekezdése értelmében vett kontrollt egy olyan magánjogi vagy közjogi jogi személy felett, ezen irányelv alkalmazásától eltekintve koncessziót ítélhet oda az említett jogi személynek, amennyiben az alábbi feltételek együttesen teljesülnek:

| a) | az ajánlatkérő szerv vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő az érintett jogi személy felett más ajánlatkérő szervekkel vagy közszolgáltató ajánlatkérőkkel együtt a saját szervezeti egységei felett gyakorolt kontrollhoz hasonló, közös kontrollt gyakorol; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatkérő szerv vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő az érintett jogi személy felett más ajánlatkérő szervekkel vagy közszolgáltató ajánlatkérőkkel együtt a saját szervezeti egységei felett gyakorolt kontrollhoz hasonló, közös kontrollt gyakorol;

| b) | az érintett jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők vagy az ezek által kontrollált más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki; és |
| --- | --- |

b)

az érintett jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők vagy az ezek által kontrollált más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki; és

| c) | a kontrollált jogi személyben nincsen közvetlen magántőke-részesedés, kivéve a Szerződésekkel összhangban, nemzeti jogszabályi rendelkezések által előírt, kontrollt nem biztosító, illetve nem blokkoló magántőke-részesedést, amely nem biztosít döntő befolyást a kontrollált jogi személy döntéseire. |
| --- | --- |

c)

a kontrollált jogi személyben nincsen közvetlen magántőke-részesedés, kivéve a Szerződésekkel összhangban, nemzeti jogszabályi rendelkezések által előírt, kontrollt nem biztosító, illetve nem blokkoló magántőke-részesedést, amely nem biztosít döntő befolyást a kontrollált jogi személy döntéseire.

E bekezdés első albekezdésének a) pontja alkalmazásában az ajánlatkérő szerv vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén egy adott jogi személy felett közös kontrollt gyakorlónak minősül:

| i. | a kontrollált jogi személy döntéshozó szervei a részt vevő összes ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő képviselőiből állnak. A képviseletet ellátó személyek képviselhetnek több vagy minden részt vevő ajánlatkérő szervet vagy közszolgáltató ajánlatkérőt; |
| --- | --- |

i.

a kontrollált jogi személy döntéshozó szervei a részt vevő összes ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő képviselőiből állnak. A képviseletet ellátó személyek képviselhetnek több vagy minden részt vevő ajánlatkérő szervet vagy közszolgáltató ajánlatkérőt;

| ii. | az említett ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők képesek közösen döntő befolyást gyakorolni a kontrollált jogi személy stratégiai céljaira és jelentős döntéseire; és |
| --- | --- |

ii.

az említett ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők képesek közösen döntő befolyást gyakorolni a kontrollált jogi személy stratégiai céljaira és jelentős döntéseire; és

| iii. | a kontrollált jogi személynek nincsenek olyan érdekeltségei, amelyek ellentétesek a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők érdekeivel. |
| --- | --- |

iii.

a kontrollált jogi személynek nincsenek olyan érdekeltségei, amelyek ellentétesek a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők érdekeivel.

(4)   A kizárólag két vagy több ajánlatkérő szerv vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő között létrejött megállapodások nem tartoznak jelen irányelv hatálya alá az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén:

| a) | a szerződés együttműködést hoz létre vagy valósít meg az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők között annak érdekében, hogy az általuk nyújtandó közszolgáltatások során megvalósítsák közös céljaikat; |
| --- | --- |

a)

a szerződés együttműködést hoz létre vagy valósít meg az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők között annak érdekében, hogy az általuk nyújtandó közszolgáltatások során megvalósítsák közös céljaikat;

| b) | az együttműködés megvalósítása során a feleket kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérlik; és |
| --- | --- |

b)

az együttműködés megvalósítása során a feleket kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérlik; és

| c) | a részt vevő ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők az együttműködés tárgyát képező tevékenységeknek kevesebb mint 20 %-át folytatják nyílt piacon; |
| --- | --- |

c)

a részt vevő ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők az együttműködés tárgyát képező tevékenységeknek kevesebb mint 20 %-át folytatják nyílt piacon;

(5)   Az (1) bekezdés első albekezdésének b) pontjában, a (3) bekezdés első albekezdésének b) pontjában és a (4) bekezdés c) pontjában említett tevékenységek százalékos arányának meghatározásához a koncesszió odaítélését megelőző három év átlagos összbevételét vagy megfelelő alternatív tevékenységalapú mutatót kell figyelembe venni, például az érintett jogi személynek, a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek a szolgáltatásokkal, árukkal vagy építési beruházásokkal kapcsolatos költségeit.

Amennyiben az érintett jogi személy, ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő létrehozásának vagy tevékenysége megkezdésének időpontja vagy tevékenységeinek átszervezése miatt nem áll rendelkezésre az előző három évre vonatkozó árbevételi adat vagy az alternatív tevékenységalapú mutató – például költségek – szerinti adat, illetve az már nem releváns, elegendő, ha a jogi személy – főként üzleti előrejelzések segítségével – bizonyítja, hogy a tevékenységre vonatkozóan mért adatok valószínűsíthetőek.

III.   szakasz

Általános rendelkezések

18. cikk

A koncesszió időtartama

(1)   A koncessziók időtartama korlátozott. Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő az igényelt építési beruházások vagy szolgáltatások függvényében felbecsüli az időtartamot.

(2)   Az 5 évnél hosszabb időtartamra szóló koncessziók esetében a koncesszió maximális időtartama nem haladhatja meg azt az időtartamot, amely alatt – ésszerű feltételezések alapján – a koncessziós jogosult számára megtérülnek az építési beruházás vagy a szolgáltatás megvalósítása érdekében eszközölt befektetései, és a befektetett tőke ésszerű hozamot tud termelni, figyelembe véve a konkrét szerződéses célkitűzések teljesítése érdekében eszközölt befektetéseket is.

A számításkor figyelembe veendő befektetésekbe a kezdeti befektetések és a koncesszió időtartama során tett további befektetések is beletartoznak.

19. cikk

Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások

A IV. mellékletben felsorolt, ezen irányelv hatálya alá tartozó szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra irányuló koncessziókra csak a 31. cikk (3) bekezdésében, a 32. cikkben, a 46. cikkben és a 47. cikkben előírt kötelezettségek vonatkoznak.

20. cikk

Vegyes szerződések

(1)   Azokra a koncessziókat, amelyeknek a tárgyába építési beruházások és szolgáltatások egyaránt beletartoznak, az azon koncessziótípusra vonatkozó rendelkezésekkel összhangban kell odaítélni, amely az adott szerződés fő tárgyára jellemző.

Azon vegyes koncessziók esetében, amelyek részben a IV. mellékletben felsorolt szociális vagy egyéb konkrét szolgáltatásokból, részben pedig egyéb szolgáltatásokból állnak, a koncesszió fő tárgyát annak alapján kell megállapítani, hogy az adott szolgáltatások közül melyiknek a magasabb a becsült értéke.

(2)   Amennyiben egy adott szerződés különböző részei objektív módon elkülöníthetők, a (3) és a (4) bekezdést kell alkalmazni. Amennyiben egy adott szerződés különböző részei objektív módon nem különíthetők el, az (5) bekezdést kell alkalmazni.

Amennyiben egy adott szerződés valamely részére az EUMSZ 346. cikke vagy a 2009/81/EK irányelv vonatkozik, ezen irányelv 21. cikkét kell alkalmazni.

Több tevékenységre kiterjedő szerződések esetében, amennyiben a tevékenységek egyikére ezen irányelv II. melléklete vagy a 2014/25/EU irányelv vonatkozik, a vonatkozó rendelkezéseket ezen irányelv 22. cikke, illetve a 2014/25/EU irányelv 6. cikke alapján kell meghatározni.

(3)   Olyan szerződések esetében, amelyeknek a tárgya ezen irányelv hatálya alá tartozó elemeket és ezen irányelv hatálya alá nem tartozó elemeket is tartalmaz, az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy a különálló részekre vonatkozóan külön-külön szerződéseket ítélnek oda. Ha az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a különálló részekre vonatkozóan külön szerződéseket ítélnek oda, az adott különálló rész jellemzői alapján kell eldönteni, hogy az adott szerződésre vonatkozóan milyen jogi szabályozást kell alkalmazni.

Ha az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők egyetlen szerződés odaítélése mellett döntenek, az így létrejövő vegyes szerződésre – amennyiben e cikk (4) bekezdése vagy a 21. cikk másként nem rendelkezik – ezen irányelvet kell alkalmazni, függetlenül azon részek értékétől, amelyek egyébként más jogi szabályozás alá tartoznának, valamint attól, hogy ezen részek egyébként milyen jogi szabályozás alá tartoznának.

(4)   A koncessziós elemeket is és a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési elemeket is tartalmazó vegyes szerződések esetén a vegyes szerződést a 2014/24/EU irányelvnek, illetve a 2014/25/EU irányelvnek megfelelően kell odaítélni.

(5)   Ha az adott szerződés különböző részei objektíve nem elkülöníthetők, az alkalmazandó jogi szabályozást a szerződés fő tárgya alapján kell megállapítani.

Szolgáltatási koncessziós elemeket és árubeszerzésre irányuló szerződési elemeket egyaránt tartalmazó szerződések esetében a szerződés fő tárgyát az alapján kell meghatározni, hogy a szolgáltatási és az árubeszerzési elemek közül melyiknek magasabb a becsült értéke.

21. cikk

Védelmi vagy biztonsági vonatkozású vegyes közbeszerzési szerződések

(1)   Olyan vegyes szerződések esetében, amelyek tárgyába ezen irányelv hatálya alá tartozó koncessziós elemek és az EUMSZ 346. cikke vagy a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési vagy egyéb elemek is tartoznak, ezen cikket kell alkalmazni.

Több tevékenységre kiterjedő szerződések esetében, amennyiben a tevékenységek egyikére ezen irányelv II. melléklete vagy a 2014/25/EU irányelv vonatkozik, egy másik tevékenységre pedig az EUMSZ 346. cikke vagy a 2009/81/EK irányelv, a vonatkozó rendelkezéseket ezen irányelv 23. cikke, illetve a 2014/25/EU irányelv 26. cikke alapján kell meghatározni.

(2)   Ha egy adott szerződés különböző részei objektív módon elkülöníthetőek, az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy is, hogy a különálló részekre vonatkozóan külön-külön szerződést ítélnek oda, vagy úgy is, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda.

Ha az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a különálló részekre vonatkozóan külön-külön szerződést ítélnek oda, az adott különálló rész jellemzői alapján kell eldönteni, hogy az egyes szerződésekre vonatkozóan milyen jogi szabályozást kell alkalmazni.

Ha az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők egyetlen szerződés odaítélése mellett döntenek, a vonatkozó jogi szabályozást az alábbi szempontok szerint kell meghatározni:

| a) | amennyiben a szerződés egyik részére az EUMSZ 346. cikke alkalmazandó, vagy az egyik részére az EUMSZ 346. cikke, valamely másik részére pedig a 2009/81/EK irányelv alkalmazandó, a szerződést ezen irányelv alkalmazása nélkül is oda lehet ítélni, feltéve, hogy az egyetlen szerződés odaítélése objektív okokkal indokolható; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a szerződés egyik részére az EUMSZ 346. cikke alkalmazandó, vagy az egyik részére az EUMSZ 346. cikke, valamely másik részére pedig a 2009/81/EK irányelv alkalmazandó, a szerződést ezen irányelv alkalmazása nélkül is oda lehet ítélni, feltéve, hogy az egyetlen szerződés odaítélése objektív okokkal indokolható;

| b) | amennyiben a szerződés egyik részére a 2009/81/EK irányelv alkalmazandó, a szerződés akár ezen irányelv, akár a 2009/81/EK irányelv alapján is odaítélhető, feltéve, hogy az egyetlen szerződés odaítélése objektíven indokolható. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a szerződés egyik részére a 2009/81/EK irányelv alkalmazandó, a szerződés akár ezen irányelv, akár a 2009/81/EK irányelv alapján is odaítélhető, feltéve, hogy az egyetlen szerződés odaítélése objektíven indokolható.

Az egyetlen szerződés odaítélésével kapcsolatos döntést ugyanakkor nem szabad azzal a céllal meghozni, hogy bizonyos szerződéseket kizárjanak ezen irányelv, illetve a 2009/81/EK irányelv hatálya alól.

(3)   Amennyiben valamely szerződés különböző részei objektíve nem elkülöníthetők, a szerződés ezen irányelv alkalmazása nélkül is odaítélhető, ha van olyan eleme, amelyre az EUMSZ 346. cikke alkalmazandó. Amennyiben nincsen, akkor az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő úgy is dönthet, hogy a szerződés ezen irányelvnek megfelelően vagy a 2009/81/EK irányelvnek megfelelően ítéli oda.

22. cikk

A II. mellékletben felsorolt tevékenységekre és egyéb tevékenységekre egyaránt kiterjedő szerződések

(1)   A 20. cikktől eltérve, a több tevékenységre kiterjedő szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek akár úgy, hogy minden egyes különálló tevékenységre vonatkozóan külön szerződést ítélnek oda, akár úgy, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda. Ha a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy külön szerződéseket ítélnek oda, az adott különálló rész jellemzői alapján kell eldönteni, hogy az adott szerződésre vonatkozóan milyen szabályokat kell alkalmazni.

A 20. cikk ellenére, amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda, e cikk (2) és a (3) bekezdését kell alkalmazni,. Ha azonban az egyik tevékenység az EUMSZ 346. cikke vagy a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozik, a 23. cikket kell alkalmazni.

Az egyetlen szerződés odaítélése és a több különálló szerződés odaítélése közötti választásnak nem lehet az a célja, hogy a szerződést vagy a szerződéseket kizárja ezen irányelv vagy adott esetben a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/25/EU irányelv hatálya alól.

(2)   A több tevékenységre irányuló szerződésre azokat a szabályokat kell alkalmazni, amelyek az elsődleges tevékenységre alkalmazandók.

(3)   Amennyiben objektív módon nem határozható meg, hogy mely tevékenység képezi a szerződés elsődleges célját, az alkalmazandó szabályokat az alábbiaknak megfelelően kell meghatározni:

| a) | a koncessziós szerződést ezen irányelv rendelkezéseinek a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziós szerződésekre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően kell odaítélni, ha a szerződés célját képező tevékenységek egyikére ezen irányelv rendelkezéseinek az ajánlatkérő szervek által odaítélt koncessziós szerződésekre vonatkozó rendelkezései, a másik tevékenységre pedig ezen irányelv rendelkezéseinek a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziós szerződésekre vonatkozó rendelkezései alkalmazandók; |
| --- | --- |

a)

a koncessziós szerződést ezen irányelv rendelkezéseinek a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziós szerződésekre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően kell odaítélni, ha a szerződés célját képező tevékenységek egyikére ezen irányelv rendelkezéseinek az ajánlatkérő szervek által odaítélt koncessziós szerződésekre vonatkozó rendelkezései, a másik tevékenységre pedig ezen irányelv rendelkezéseinek a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziós szerződésekre vonatkozó rendelkezései alkalmazandók;

| b) | a szerződést a 2014/24/EU irányelvnek megfelelően kell odaítélni, ha a szerződés célját képező egyik tevékenység ezen irányelv, a másik pedig a 2014/24/EU irányelv hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

b)

a szerződést a 2014/24/EU irányelvnek megfelelően kell odaítélni, ha a szerződés célját képező egyik tevékenység ezen irányelv, a másik pedig a 2014/24/EU irányelv hatálya alá tartozik;

| c) | a szerződést ezen irányelvnek megfelelően kell odaítélni, ha a szerződés célját képező tevékenységek egyike ezen irányelv hatálya alá, a másik pedig sem ezen, sem a 2014/24/EU, sem pedig a 2014/25/EU irányelv hatálya alá nem tartozik. |
| --- | --- |

c)

a szerződést ezen irányelvnek megfelelően kell odaítélni, ha a szerződés célját képező tevékenységek egyike ezen irányelv hatálya alá, a másik pedig sem ezen, sem a 2014/24/EU, sem pedig a 2014/25/EU irányelv hatálya alá nem tartozik.

23. cikk

A II. mellékletben említett tevékenységeket és egyúttal védelmi vagy biztonsági vonatkozású tevékenységeket is magukban foglaló koncessziók

(1)   A több tevékenységre kiterjedő szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek akár úgy, hogy minden egyes különálló tevékenységre vonatkozóan külön szerződést ítélnek oda, akár úgy, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda. Ha a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a különálló részekre vonatkozóan külön szerződéseket ítélnek oda, az adott különálló tevékenység jellemzői alapján kell eldönteni, hogy az adott szerződésre vonatkozóan milyen jogi szabályozást kell alkalmazni.

A 21. cikk ellenére, amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda, e cikk (2) bekezdését kell alkalmazni.

Az egyetlen szerződés odaítélése vagy a több különálló szerződés odaítélése közötti választás nem irányulhat arra, hogy a szerződést vagy szerződéseket kizárja ezen irányelv vagy a 2009/81/EK irányelv hatálya alól.

(2)   Olyan szerződések esetében, amelyek célját egyrészt egy olyan tevékenység képezi, amely ezen irányelv hatálya alá tartozik, másrészt pedig egy olyan tevékenység, amely:

| a) | az EUMSZ 346. cikkének hatálya alá tartozik, vagy |
| --- | --- |

a)

az EUMSZ 346. cikkének hatálya alá tartozik, vagy

| b) | a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozik, |
| --- | --- |

b)

a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozik,

a közszolgáltató ajánlatkérő:

| i. | az a) pontban meghatározott esetekben ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban is odaítélheti a szerződést, |
| --- | --- |

i.

az a) pontban meghatározott esetekben ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban is odaítélheti a szerződést,

| ii. | a b) pontban meghatározott esetekben akár ezen irányelv, akár a 2009/81/EK irányelv alapján is odaítélheti a szerződést, E bekezdés első albekezdése nem érinti a 2009/81/EK irányelvben előírt értékhatárokat és kizárásokat. |
| --- | --- |

ii.

a b) pontban meghatározott esetekben akár ezen irányelv, akár a 2009/81/EK irányelv alapján is odaítélheti a szerződést, E bekezdés első albekezdése nem érinti a 2009/81/EK irányelvben előírt értékhatárokat és kizárásokat.

A b) pontban említett szerződések esetében, amennyiben azok közbeszerzési és egyéb, az EUMSZ 346. cikkének hatálya alá tartozó elemeket is tartalmaznak, a szerződés ezen irányelv alkalmazása nélkül is odaítélhető.

E bekezdés alkalmazásának azonban az a feltétele, hogy az egyetlen szerződés odaítélése objektív okokkal indokolható legyen, és az egyetlen szerződés odaítélésére vonatkozó döntés nem irányulhat arra, hogy a szerződést kizárja ezen irányelv alkalmazása alól.

4.   szakasz

Különleges helyzetek

24. cikk

Fenntartott koncessziók

A tagállamok fenntarthatják a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásokban való részvétel jogát védett műhelyek és olyan gazdasági szereplők számára, amelyeknek fő célja a fogyatékossággal élő és hátrányos helyzetű munkavállalók társadalmi és szakmai integrációja, vagy úgy rendelkezhetnek, hogy e koncessziókat a védett munkahely-teremtési programok keretében kell teljesíteni, feltéve, hogy az ilyen műhelyek, gazdasági szereplők vagy programok alkalmazottainak legalább 30 %-a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű munkavállaló. A koncessziós hirdetményben, illetve a 19. cikkben meghatározott szolgáltatási koncessziók esetében az előzetes tájékoztatóban hivatkozni kell erre a rendelkezésre.

25. cikk

Kutatási és fejlesztési szolgáltatások

Ezt az irányelvet alkalmazni kell a 73000000-2 és 73120000-9 közötti, valamint a 73300000-5, 73420000-2 és 73430000-5 CPV-kód alatt szereplő kutatási és fejlesztési szolgáltatásokra irányuló szolgáltatási koncessziókra, feltéve, hogy mindkét következő feltétel teljesül:

| a) | a haszon kizárólag az ajánlatkérő szervnél vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során; |
| --- | --- |

a)

a haszon kizárólag az ajánlatkérő szervnél vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során;

| b) | a szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő fizeti meg. |
| --- | --- |

b)

a szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő fizeti meg.

II.   FEJEZET

Általános elvek

26. cikk

Gazdasági szereplők

(1)   Azok a gazdasági szereplők, akik, illetve amelyek a székhelyük szerinti tagállam joga értelmében jogosultak az adott szolgáltatási tevékenység végzésére, nem utasíthatók el kizárólag azon az alapon, hogy a szerződés odaítélésének helye szerinti tagállam joga értelmében természetes vagy jogi személynek kellene lenniük.

A jogi személyektől megkövetelhető, hogy ajánlatukban vagy részvételi jelentkezésükben jelezzék a szóban forgó szerződés teljesítésében személyesen közreműködő alkalmazottak nevét és szakképesítését.

(2)   Gazdasági szereplők csoportjai – többek között ideiglenes társulások – is részt vehetnek koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban, és az ajánlatkérő szervek, illetve közszolgáltató ajánlatkérők az ajánlattétel, illetve a részvételre jelentkezés feltételeként nem írhatják elő számukra, hogy meghatározott társasági formával rendelkezzenek.

Amennyiben szükséges, az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők pontosan meghatározhatják a koncessziós dokumentációban, hogy a gazdasági szereplők csoportjainak hogyan kell teljesíteniük a gazdasági és pénzügyi helyzettel vagy a műszaki és szakmai alkalmassággal kapcsolatos, a 38. cikkben említett feltételeket, feltéve, hogy e feltételek objektív indokokon alapulnak és arányosak. A tagállamok részletes szabályokban rögzíthetik, hogy a gazdasági szereplők csoportjai hogyan felelhetnek meg az említett követelményeknek. A koncessziónak a gazdasági szereplők csoportjai általi teljesítésével kapcsolatos, az egyéni résztvevőkre vonatkozó feltételektől eltérő feltételeinek szintén objektív indokokon kell alapulniuk és arányosnak kell lenniük.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés sérelme nélkül elő lehet azonban írni a gazdasági szereplők csoportja számára, hogy meghatározott társasági formát hozzon létre, miután a szerződést neki ítélték oda, amennyiben az átalakulás a szerződés megfelelő teljesítéséhez szükséges.

27. cikk

Nómenklatúrák

(1)   A koncessziók odaítélésével összefüggésben a nómenklatúrákra tett hivatkozások esetében mindenkor a 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (27) elfogadott „Közös közbeszerzési szójegyzéket (CPV-t)” kell alkalmazni.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el minden olyan esetben, amikor a CPV-nómenklatúrában bekövetkezett, a jelen irányelv hatályának módosításával nem járó változásokat meg kell jeleníteni ebben az irányelvben.

28. cikk

Titoktartás

(1)   Hacsak ezen irányelv vagy az ajánlatkérő szervre vonatkozó nemzeti jog, különösen az információhoz való hozzáféréssel kapcsolatos jogszabályok másként nem rendelkeznek, és az odaítélt koncessziós szerződések közzétételére vonatkozó kötelezettségek, valamint a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők részére az ezen irányelv 32. és 40. cikke értelmében nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó kötelezettségek sérelme nélkül, az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő nem hozhat nyilvánosságra olyan, a részére gazdasági szereplők által megadott adatokat, amelyeket azok bizalmasnak minősítettek, ideértve – de nem kizárólagosan – a műszaki vagy üzleti titkokat és az ajánlatok bizalmas vonatkozásait is.

Ez a cikk nem akadályozza a megkötött szerződések bizalmasnak nem minősülő részeinek nyilvánosságra hozatalát, beleértve azok esetleges további módosításait is.

(2)   Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő előírhat a gazdasági szereplők számára olyan követelményeket, amelyek célja az általa a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének a védelme.

29. cikk

A kommunikációra vonatkozó szabályok

(1)   A tagállamok, az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők minden kommunikáció és információcsere esetében az alábbi kommunikációs eszközök közül választhatnak egyet vagy többet, kivéve, ha ezen irányelv 33. cikkének (2) bekezdése vagy 34. cikke alapján kötelező az elektronikus út alkalmazása:

| a) | elektronikus út; |
| --- | --- |

a)

elektronikus út;

| b) | posta vagy fax; |
| --- | --- |

b)

posta vagy fax;

| c) | szóbeli kommunikáció, például telefonon keresztül, a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás lényegi elemein kívüli egyéb elemek közlésére, feltéve, hogy a szóbeli kommunikáció tartalma tartós adathordozón kellő mértékben dokumentálásra kerül; |
| --- | --- |

c)

szóbeli kommunikáció, például telefonon keresztül, a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás lényegi elemein kívüli egyéb elemek közlésére, feltéve, hogy a szóbeli kommunikáció tartalma tartós adathordozón kellő mértékben dokumentálásra kerül;

| d) | személyes kézbesítés átvételi elismervény ellenében. |
| --- | --- |

d)

személyes kézbesítés átvételi elismervény ellenében.

A tagállamok – túlmenve az ezen irányelv 33. cikkének (2) bekezdésében, valamint 34. cikkében meghatározott követelményeken – a koncessziók esetében kötelezővé tehetik az elektronikus kommunikációs eszközök használatát.

(2)   A választott kommunikációs eszközöknek széles körben rendelkezésre kell állniuk, nem lehetnek diszkriminatívak és nem korlátozhatják a gazdasági szereplőknek a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban való részvételi lehetőségét. Az elektronikus úton történő kommunikációhoz használandó eszközöknek és azok műszaki jellemzőinek a széles körben használt információtechnológiai és kommunikációs technológiai termékekkel együttműködőképesnek kell lenniük.

Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők a kommunikáció, az információcsere és az adattárolás során kötelesek biztosítani az adatok sértetlenségét, valamint a részvételi jelentkezések és az ajánlatok bizalmasságának megőrzését. Csak azután vizsgálják meg a részvételi jelentkezések és az ajánlatok tartalmát, hogy az ezek benyújtására vonatkozó határidő lejárt.

II.   CÍM

A KONCESSZIÓ ODAÍTÉLÉSÉNEK SZABÁLYAI:

ÁLTALÁNOS ELVEK ÉS ELJÁRÁSI GARANCIÁK

I.   FEJEZET

Általános elvek

30. cikk

Általános elvek

(1)   Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő szabadon szervezi meg a koncessziós jogosult kiválasztásához vezető eljárást, amelynek azonban meg kell felelnie ezen irányelv rendelkezéseinek.

(2)   A koncesszió odaítélésére irányuló eljárás kialakításakor tiszteletben kell tartani a 3. cikkben meghatározott elveket. Így mindenekelőtt a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás során az ajánlatkérő szerv nem adhat megkülönböztető módon olyan tájékoztatást, amely egyes részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket másokkal szemben előnyhöz juttatna.

(3)   A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítása érdekében, hogy a koncessziós szerződések teljesítése során a gazdasági szereplők megfeleljenek a környezetvédelmi jog, a szociális jog és a munkajog terén fennálló, az uniós és a nemzeti jogból, a kollektív szerződésekből és a X. mellékletben felsorolt nemzetközi környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezésekből fakadó kötelezettségeknek.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy szükség esetén a 48. cikk alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosítsa a X. mellékletben szereplő jegyzéket annak érdekében, hogy az összes tagállam által megerősített új nemzetközi szerződéseket vegyen fel a jegyzékbe, vagy abban az esetben, ha a jegyzékben szereplő nemzetközi megállapodások már nem képezik részét az összes tagállam jogrendjének, illetve más szempontból, például hatályuk, tartalmuk vagy elnevezésük tekintetében módosultak.

31. cikk

A koncessziós eljárást megindító hirdetmény

(1)   Az az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő, amely koncessziót kíván odaítélni, ezt a szándékát koncessziós hirdetményben teszi közzé.

(2)   A koncessziós hirdetmény tartalmazza a V. melléklet részében említett adatokat, valamint adott esetben minden más, az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő által hasznosnak ítélt adatot, az egységes formátummal összhangban.

(3)   A IV. mellékletben felsorolt szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások tekintetében koncessziót odaítélni kívánó ajánlatkérő szervek és közszolgáltató ajánlatkérők koncesszió odaítélésére irányuló tervezett szándékukat előzetes tájékoztató közzététele révén ismertetik. Ezek az előzetes tájékoztatók a VI. mellékletben meghatározott információt tartalmazzák.

(4)   Az (1) bekezdéstől eltérve az ajánlatkérő szervek és közszolgáltató ajánlatkérők számára nem kötelező koncessziós hirdetmény közzététele, amennyiben az érintett építési beruházást vagy szolgáltatásokat csak egy bizonyos gazdasági szereplő képes elvégezni, illetve nyújtani a következő okok valamelyike miatt:

| a) | a koncesszió célja egy egyedülálló műalkotás vagy művészeti előadás létrehozása vagy megszerzése; |
| --- | --- |

a)

a koncesszió célja egy egyedülálló műalkotás vagy művészeti előadás létrehozása vagy megszerzése;

| b) | technikai okokból nincs verseny; |
| --- | --- |

b)

technikai okokból nincs verseny;

| c) | kizárólagos jog áll fenn; |
| --- | --- |

c)

kizárólagos jog áll fenn;

| d) | szellemitulajdon-jogok védelme és az 5. cikk (10) bekezdésében meghatározottaktól eltérő kizárólagos jogok. |
| --- | --- |

d)

szellemitulajdon-jogok védelme és az 5. cikk (10) bekezdésében meghatározottaktól eltérő kizárólagos jogok.

Az első albekezdés b), c) és d) pontjában meghatározott kivétel csak akkor alkalmazandó, ha nem létezik ésszerű alternatíva vagy helyettesítési lehetőség, és a verseny hiánya nem annak eredménye, hogy mesterségesen korlátozták a koncesszió odaítélésének paramétereit.

(5)   Az (1) bekezdéstől eltérve az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő nem köteles új koncessziós hirdetményt közzétenni abban az esetben, ha az előzetes tájékoztató alapján nem nyújtottak be részvételi jelentkezést, illetve ajánlatot, vagy megfelelő részvételi jelentkezést, illetve ajánlatot, feltéve, hogy a koncessziós szerződés eredeti feltételei nem változtak meg lényegesen, továbbá azzal a feltétellel, hogy a Bizottság részére, amennyiben kéri, jelentést küldenek.

Az első albekezdés alkalmazásában az ajánlat akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha nem releváns a koncesszió szempontjából, mivel jelentős változtatások nélkül nyilvánvalóan nem képes teljesíteni az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek a koncessziós dokumentációban meghatározott igényeit és előírásait.

Az első albekezdés alkalmazásában akkor nem tekinthető megfelelőnek egy részvételi jelentkezés, ha:

| a) | az érintett jelentkezőt a 38. cikk (5)–(9) bekezdése alapján ki kell vagy ki lehet zárni, vagy nem felel meg az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által a 38. cikk (1) bekezdése alapján meghatározott kiválasztási szempontoknak. |
| --- | --- |

a)

az érintett jelentkezőt a 38. cikk (5)–(9) bekezdése alapján ki kell vagy ki lehet zárni, vagy nem felel meg az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által a 38. cikk (1) bekezdése alapján meghatározott kiválasztási szempontoknak.

| b) | a részvételi jelentkezés olyan ajánlatot tartalmaz, amely a fenti második albekezdés alapján nem megfelelő. |
| --- | --- |

b)

a részvételi jelentkezés olyan ajánlatot tartalmaz, amely a fenti második albekezdés alapján nem megfelelő.

32. cikk

A koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztató

(1)   A nyertes ajánlat odaítélését követő 48 napon belül az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a 33. cikkben meghatározott eljárásoknak megfelelően a koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztatót küld a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás eredményéről. A IV. mellékletben felsorolt szolgáltatások esetében azonban e tájékoztatókat negyedévenként össze lehet vonni. Ebben az esetben az ajánlatkérőknek az egyes negyedévek végétől számított 48 napon belül kell megküldeniük az összevont tájékoztatókat.

(2)   A koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztató tartalmazza az VII. mellékletben meghatározott adatokat, illetve a IV. mellékletben felsorolt szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozó koncessziók esetében a VIII. mellékletben meghatározott adatokat, közzététele pedig a 33. cikk rendelkezéseivel összhangban történik.

33. cikk

A tájékoztatók és hirdetmények közzétételének formája és módja

(1)   A koncessziós hirdetmények és a koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztatók, valamint a 43. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett hirdetmények a szabvány-formanyomtatványok formájában (ideértve a helyesbítésekre vonatkozó szabvány-formanyomtatványokat is) tartalmazzák a V., VII. és VIII. mellékletben meghatározott adatokat.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokban határozza meg az említett formanyomtatványt. A végrehajtási aktusokat a 50. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett tájékoztatókat és hirdetményeket a IX. mellékletnek megfelelően kell összeállítani, elektronikus úton továbbítani az Európai Unió Kiadóhivatalának, valamint közzétenni. Az Európai Unió Kiadóhivatala visszaigazolja az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek a tájékoztató vagy hirdetmény átvételét, valamint az elküldött adatok közzétételét, jelezve e közzététel időpontját, amely a közzététel bizonyítékának tekintendő. A tájékoztatókat és hirdetményeket az elküldésüket követő öt napon belül közzé kell tenni. A tájékoztatóknak és hirdetményeknek az Európai Unió Kiadóhivatala általi közzététele költségeit az Európai Unió viseli.

(3)   A koncessziós hirdetmények teljes szövegét az Európai Unió egyik, az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által választott hivatalos nyelvén kell közzétenni. Ez(ek) a nyelvi változat(ok) tekintendő(k) egyedüli hiteles szövegnek. Az uniós intézmények többi hivatalos nyelvén közzé kell tenni az egyes tájékoztatók és hirdetmények fontos elemeinek összefoglalását.

(4)   A koncessziós hirdetmények és a koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztatók tagállami szintű közzétételére az Európai Unió Kiadóhivatala általi közzétételüket követően kerülhet sor, kivéve, ha az uniós szintű közzétételre nem kerül sor 48 órával azt követően, hogy az Európai Unió Kiadóhivatala a (2) bekezdésnek megfelelően visszaigazolta az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek a tájékoztató vagy hirdetmény átvételét. A tagállami szinten közzétett koncessziós hirdetmények és a koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztatók nem tartalmazhatnak az Európai Unió Kiadóhivatalának elküldött hirdetményekben foglalt adatoktól eltérő adatokat, és meg kell említeniük a hirdetménynek az Európai Unió Kiadóhivatala részére történő feladásának időpontját.

34. cikk

A koncessziós dokumentáció elektronikus elérhetősége

(1)   Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a koncessziós hirdetmény közzétételének vagy – amennyiben e hirdetmény nem tartalmaz ajánlattételi felhívást – az ajánlattételi felhívás elküldésének időpontjától elektronikus úton korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést kínál a koncessziós dokumentációhoz. A koncessziós hirdetmény, illetve az ilyen felhívás szövegében meg kell jelölni azt az internetcímet, amelyen ez a dokumentáció elérhető.

(2)   Ha megfelelően indokolt esetben – kivételes biztonsági feltételek esetén, technikai okokból vagy nagyon magas szintű védelmet igénylő, különösen érzékeny kereskedelmi információ esetén – egyes koncessziós dokumentumok esetében nem kínálható fel az elektronikus úton történő, ingyenes, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférés, akkor az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a tájékoztatóban vagy hirdetményben, illetve az ajánlattételi felhívásban jelezheti, hogy az érintett koncessziós dokumentumokat az elektronikus úttól eltérő más módon fogja továbbítani, és az ajánlatok beküldési határidejét meg kell hosszabbítani.

(3)   A koncessziós dokumentációra vonatkozó további információt, feltéve, hogy kellő időben kérték, az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő az ajánlatok beérkezésének határideje előtt legalább hat nappal a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban részt vevő összes jelentkezőnek vagy ajánlattevőnek a rendelkezésére bocsátja.

35. cikk

A korrupció elleni küzdelem és az összeférhetetlenség megelőzése

A tagállamok biztosítják, hogy az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők megtegyék a megfelelő intézkedéseket a csalás, a részrehajlás és a korrupció visszaszorítása, valamint a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás folyamán felmerülő esetleges összeférhetetlenség hatékony megelőzése, feltárása és orvoslása céljából, hogy ezáltal elkerülhető legyen a verseny torzulása, és minden részvételre jelentkező és ajánlattevő tekintetében biztosítható legyen az egyenlő bánásmód a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás folyamán.

Az összeférhetetlenség fogalmának ki kell terjednie legalább azokra az esetekre, amikor az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás lefolytatásában részt vevő vagy annak eredményét befolyásolni képes alkalmazottai közvetve vagy közvetlenül olyan pénzügyi, gazdasági vagy egyéb személyes érdekeltséggel rendelkeznek, amely úgy tekinthető, hogy a koncesszió odaítélésére irányuló eljárással összefüggésben befolyásolja a pártatlanságukat és a függetlenségüket.

Az összeférhetetlenség vonatkozásában elfogadott intézkedések nem léphetik túl az esetleges összeférhetetlenség megelőzéséhez vagy a megállapított összeférhetetlenség megszüntetéséhez feltétlenül szükséges mértéket.

II.   FEJEZET

Eljárási garanciák

36. cikk

Műszaki és funkcionális követelmények

(1)   A műszaki és funkcionális követelmények meghatározzák a koncesszió tárgyát képező építési beruházás vagy szolgáltatások kívánt jellemzőit. E követelményeket a koncessziós dokumentáció tartalmazza.

E jellemzők a kívánt építési beruházás vagy szolgáltatások megvalósításának, illetve nyújtásának konkrét eljárására is vonatkozhatnak, feltéve, hogy kapcsolódnak a koncesszió tárgyához és arányosak annak értékével és céljaival. E jellemzők közé tartozhatnak például a minőségi szintek, a környezeti teljesítmény és az éghajlatváltozásra gyakorolt hatás mértéke, az univerzális tervezés követelménye (ideértve a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentességet) és a megfelelőség-értékelés, a teljesítmény, a biztonság és a méretek, a terminológia, a jelek, a tesztelés és a tesztelési módszerek, a jelölés és címkézés vagy a használati utasítás.

(2)   A szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével a műszaki és funkcionális követelmények nem utalhatnak egy adott gyártmányra vagy forrásra, illetve olyan konkrét eljárásra, amely egy adott gazdasági szereplő termékeit vagy az általa nyújtott szolgáltatásokat jellemzi, vagy védjegyre, szabadalomra, típusra vagy adott gyártási folyamatra, ha ez egyes vállalkozások vagy termékek előnyben részesítéséhez vagy kiszorításához vezetne. Az ilyen hivatkozás olyan kivételes esetekben megengedhető, amikor nem lehetséges a szerződés tárgyának kellően pontos és érthető leírása. Az ilyen hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell kísérnie.

(3)   Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő nem utasíthat el ajánlatot azon az alapon, hogy az ajánlatban szereplő építési beruházások és szolgáltatások nem felelnek meg az általa megjelölt műszaki és funkcionális követelményeknek, amennyiben az ajánlattevő az ajánlatában bármely megfelelő eszközzel bizonyítja, hogy az általa javasolt megoldások egyenértékű módon megfelelnek a műszaki és funkcionális követelményeknek.

37. cikk

Eljárási garanciák

(1)   A koncessziók odaítélése az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által a 41. cikkel összhangban megállapított odaítélési szempontok alapján történik, feltéve, hogy az alábbi feltételek együttesen teljesülnek:

| a) | az ajánlat megfelel az adott esetben az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által előírt minimumkövetelményeknek; |
| --- | --- |

a)

az ajánlat megfelel az adott esetben az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által előírt minimumkövetelményeknek;

| b) | az ajánlattevő teljesíti a 38. cikk (1) bekezdésében említett részvételi feltételeket; és |
| --- | --- |

b)

az ajánlattevő teljesíti a 38. cikk (1) bekezdésében említett részvételi feltételeket; és

| c) | az ajánlattevő nincs kizárva az odaítélési eljárásban való részvételből a 38. cikk (4)–(7) bekezdésével összhangban, a 38. cikk (9) bekezdésére is figyelemmel. |
| --- | --- |

c)

az ajánlattevő nincs kizárva az odaítélési eljárásban való részvételből a 38. cikk (4)–(7) bekezdésével összhangban, a 38. cikk (9) bekezdésére is figyelemmel.

Az a) pontban említett minimumkövetelmények olyan (különösen technikai, fizikai, funkcionális és jogi) feltételeket és jellemzőket tartalmaznak, amelyeknek minden ajánlatnak meg kell felelnie, illetve amelyekkel minden ajánlatnak rendelkeznie kell.

(2)   Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő rendelkezésre bocsátja a következőket:

| a) | a koncessziós hirdetményben a koncesszió és a részvételi feltételek leírása; |
| --- | --- |

a)

a koncessziós hirdetményben a koncesszió és a részvételi feltételek leírása;

| b) | a koncessziós hirdetményben, az ajánlattételi felhívásban vagy a többi koncessziós dokumentációban az odaítélési szempontokat és adott esetben a teljesítendő minimumkövetelményeket. |
| --- | --- |

b)

a koncessziós hirdetményben, az ajánlattételi felhívásban vagy a többi koncessziós dokumentációban az odaítélési szempontokat és adott esetben a teljesítendő minimumkövetelményeket.

(3)   Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő – kizárólag átlátható módon és objektív szempontok alapján – megfelelő szintre korlátozhatja a részvételre jelentkezők vagy az ajánlattevők számát. A meghívott jelentkezők vagy ajánlattevők létszámának elegendőnek kell lennie a tényleges verseny biztosításához.

(4)   Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő minden részvételre jelentkezővel ismerteti az eljárás tervezett lebonyolítását és a befejezés indikatív időpontját. A módosításokat közölni kell az összes részvételre jelentkezővel, továbbá, amennyiben a koncessziós hirdetményben szereplő elemeket érintik, minden gazdasági szereplő számára közzé kell tenni.

(5)   Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő gondoskodik az eljárás szakaszainak – az általa alkalmasnak ítélt módon történő – megfelelő dokumentálásáról, a 28. cikk (1) bekezdésében foglaltak tiszteletben tartása mellett.

(6)   Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő megbeszéléseket folytathat a részvételre jelentkezőkkel és az ajánlattevőkkel. A koncesszió tárgya, az odaítélési szempontok és a minimumkövetelmények a tárgyalások során nem módosíthatók.

38. cikk

A részvételre jelentkezők kiválasztása és minőségi értékelése

(1)   Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők – nyilatkozatok, valamint a koncessziós hirdetményben meghatározott, megkülönböztetésmentes és a koncesszió tárgyával arányos követelményekkel összhangban bizonyítékként benyújtott referencia vagy referenciák alapján – ellenőrzik a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők szakmai és műszaki alkalmasságához, valamint pénzügyi és gazdasági helyzetéhez kapcsolódó részvételi feltételeket. A részvételi feltételeknek kapcsolódniuk kell ahhoz az elváráshoz és arányosnak kell lenniük vele, hogy a koncesszióra jogosult képes legyen teljesíteni a koncessziós tevékenységet, figyelembe véve a koncesszió tárgyát és a tényleges verseny biztosításának célját.

(2)   Az (1) bekezdésben megállapított részvételi feltételek teljesítése érdekében – adott esetben és egy konkrét koncesszióval kapcsolatban – a gazdasági szereplő más szervezetek kapacitására is támaszkodhat, a hozzájuk fűződő kapcsolat jogi jellegétől függetlenül. Amennyiben egy gazdasági szereplő más szervezetek kapacitásaira kíván támaszkodni, bizonyítania kell az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő számára, hogy a szükséges erőforrások a koncesszió teljes időtartama alatt a rendelkezésére fognak állni; a bizonyítás történhet például oly módon, hogy bemutatja az említett szervezetek erre vonatkozó kötelezettségvállalását. A pénzügyi helyzet vonatkozásában az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő megkövetelheti, hogy a gazdasági szereplő és ezek a szervezetek együttesen feleljenek a szerződés teljesítéséért.

(3)   Ugyanezen feltételek mellett a gazdasági szereplőknek a 26. cikkben említett csoportja is támaszkodhat a csoport tagjainak vagy más szervezeteknek a kapacitására.

(4)   Az ajánlatkérő szervnek vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett közszolgáltató ajánlatkérőnek ki kell zárnia a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban való részvételből azt a gazdasági szereplőt, amelyről megállapította, hogy a következő okok valamelyike miatt jogerősen elítélték:

| a) | a 2008/841/IB tanácsi kerethatározat (28) 2. cikkében meghatározott, bűnszervezetben való részvétel; |
| --- | --- |

a)

a 2008/841/IB tanácsi kerethatározat (28) 2. cikkében meghatározott, bűnszervezetben való részvétel;

| b) | az Európai Közösségek tisztviselőit és az Európai Unió tagállamainak tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemről szóló egyezmény (29) 3. cikkében és a 2003/568/IB tanácsi kerethatározat (30) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott korrupció, valamint az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő vagy a gazdasági szereplő nemzeti jogában meghatározott korrupció; |
| --- | --- |

b)

az Európai Közösségek tisztviselőit és az Európai Unió tagállamainak tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemről szóló egyezmény (29) 3. cikkében és a 2003/568/IB tanácsi kerethatározat (30) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott korrupció, valamint az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő vagy a gazdasági szereplő nemzeti jogában meghatározott korrupció;

| c) | az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény (31) 1. cikke értelmében vett csalás; |
| --- | --- |

c)

az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény (31) 1. cikke értelmében vett csalás;

| d) | a 2002/475/IB (32) tanácsi kerethatározat 1., illetve 3. cikkében meghatározott terrorista bűncselekmény vagy terrorista tevékenységekkel összefüggő bűncselekmény, vagy az említett kerethatározat 4. cikke szerinti, bűncselekményre való felbujtás, bűnsegély vagy kísérlet; |
| --- | --- |

d)

a 2002/475/IB (32) tanácsi kerethatározat 1., illetve 3. cikkében meghatározott terrorista bűncselekmény vagy terrorista tevékenységekkel összefüggő bűncselekmény, vagy az említett kerethatározat 4. cikke szerinti, bűncselekményre való felbujtás, bűnsegély vagy kísérlet;

| e) | a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (33) 1. cikkében meghatározott pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása. |
| --- | --- |

e)

a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (33) 1. cikkében meghatározott pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása.

| f) | gyermekmunka a 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (34) 2. cikke szerint az emberkereskedelem egyéb formái. |
| --- | --- |

f)

gyermekmunka a 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (34) 2. cikke szerint az emberkereskedelem egyéb formái.

A gazdasági szereplő kizárására vonatkozó kötelezettség akkor is fennáll, ha a jogerős ítéletet olyan személlyel szemben hozták, aki az említett gazdasági szereplő igazgató, vezető vagy felügyelő testületének tagja, illetve e testületek képviseletére, ellenőrzésére vagy az azokban való döntéshozatalra vonatkozó jogkörrel rendelkezik.

A közszolgáltató ajánlatkérők – a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett közszolgáltató ajánlatkérők kivételével – kizárhatják a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban való részvételből azt a gazdasági szereplőt, amelyre vonatkozóan tudomásuk van arról, hogy az e bekezdés első albekezdésében felsorolt bármely okból jogerősen elítélték.

(5)   Az ajánlatkérő szervek vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett közszolgáltató ajánlatkérők kötelesek kizárni a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásból azokat a gazdasági szereplőket, amelyek vonatkozásában tudomásuk van arról, hogy az adott gazdasági szereplő nem tett eleget az adók és a társadalombiztosítási járulékok megfizetésére vonatkozó kötelezettségeinek, és ezt a gazdasági szereplő székhelye szerinti országnak vagy az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő tagállamának jogszabályaival összhangban hozott, jogerős és kötelező erejű bírósági vagy közigazgatási határozat megállapította.

Továbbá az ajánlatkérő szervek és a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett közszolgáltató ajánlatkérők kizárhatják – vagy a tagállamok kötelezhetik őket arra, hogy kizárják – a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásból azokat a gazdasági szereplőket, amelyek esetében bármilyen megfelelő módon bizonyítani tudják, hogy az adott gazdasági szereplő nem tett eleget az adók és társadalombiztosítási járulékok megfizetésére vonatkozó kötelezettségeinek.

E bekezdést nem kell tovább alkalmazni abban az esetben, ha a gazdasági szereplő teljesítette ezen kötelezettségeit oly módon, hogy a szóban forgó adókat, társadalombiztosítási járulékokat és az esetleges kamatokat és bírságokat megfizette, vagy ezek megfizetésére kötelezettséget vállalt.

(6)   A tagállamok kivételes esetben, amikor ezt a közérdeken alapuló kényszerítő indok, például a közegészség vagy a környezetvédelem támasztja alá, a (4) és az (5) bekezdésben előírt kötelező kizárások alóli eltérést rendelhetnek el.

A tagállamok olyan esetekben is elrendelhetik az (5) bekezdésben előírt kötelező kizárás alóli eltérést, amikor a kizárás egyértelműen aránytalan lenne, különösen amikor csak csekély összegű adó vagy társadalombiztosítási járulék megfizetése maradt el, vagy amikor a gazdasági szereplő az adó vagy a társadalombiztosítási járulék megfizetésére vonatkozó kötelezettségének a megszegését követően csak akkor értesült a megfizetendő pontos összegről, amikor már a részvételi jelentkezés benyújtásának a határidejéig nem volt lehetősége az (5) bekezdés harmadik albekezdésében megállapított intézkedések meghozatalára.

(7)   Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő kizárhat valamely gazdasági szereplőt a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban való részvételből, illetve a tagállamok kötelezhetik a gazdasági szereplő kizárására, amennyiben az alábbi feltételek valamelyike teljesül:

| a) | bármilyen megfelelő módon bizonyítani tudja a 30. cikk (3) bekezdésében említett kötelezettségek megszegését; |
| --- | --- |

a)

bármilyen megfelelő módon bizonyítani tudja a 30. cikk (3) bekezdésében említett kötelezettségek megszegését;

| b) | a gazdasági szereplő csődeljárás, fizetésképtelenségi eljárás vagy felszámolási eljárás alatt áll, a vagyonát végelszámoló vagy bíróság kezeli, a hitelezőkkel csődegyezséget kötött, üzleti tevékenységét felfüggesztette, vagy a nemzeti törvények és rendeletek szerinti hasonló eljárás következtében bármely hasonló helyzetben van; az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő azonban dönthet úgy, hogy nem zárja ki azon gazdasági szereplőt, illetve a tagállam dönthet úgy, hogy nem kötelezi az ajánlatkérő szervet vagy közszolgáltató ajánlatkérőt annak a gazdasági szereplőnek a kizárására, amely a fenti helyzetek valamelyikében van, amennyiben az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő megállapította, hogy – az üzletmenet-folytonosság fenti helyzetekben való biztosításával kapcsolatos vonatkozó tagállami jogszabályokat és intézkedéseket figyelembe véve – a szóban forgó gazdasági szereplő képes lesz a koncessziós tevékenység teljesítésére; |
| --- | --- |

b)

a gazdasági szereplő csődeljárás, fizetésképtelenségi eljárás vagy felszámolási eljárás alatt áll, a vagyonát végelszámoló vagy bíróság kezeli, a hitelezőkkel csődegyezséget kötött, üzleti tevékenységét felfüggesztette, vagy a nemzeti törvények és rendeletek szerinti hasonló eljárás következtében bármely hasonló helyzetben van; az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő azonban dönthet úgy, hogy nem zárja ki azon gazdasági szereplőt, illetve a tagállam dönthet úgy, hogy nem kötelezi az ajánlatkérő szervet vagy közszolgáltató ajánlatkérőt annak a gazdasági szereplőnek a kizárására, amely a fenti helyzetek valamelyikében van, amennyiben az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő megállapította, hogy – az üzletmenet-folytonosság fenti helyzetekben való biztosításával kapcsolatos vonatkozó tagállami jogszabályokat és intézkedéseket figyelembe véve – a szóban forgó gazdasági szereplő képes lesz a koncessziós tevékenység teljesítésére;

| c) | az ajánlatkérő szerv megfelelő módon bizonyítani tudja, hogy a gazdasági szereplő súlyos szakmai kötelezettségszegést követett el, amely megkérdőjelezhetővé teszi a feddhetetlenségét; |
| --- | --- |

c)

az ajánlatkérő szerv megfelelő módon bizonyítani tudja, hogy a gazdasági szereplő súlyos szakmai kötelezettségszegést követett el, amely megkérdőjelezhetővé teszi a feddhetetlenségét;

| d) | a 35. cikk második albekezdése szerinti összeférhetetlenséget kisebb súlyú intézkedéssel nem lehet ténylegesen megszüntetni; |
| --- | --- |

d)

a 35. cikk második albekezdése szerinti összeférhetetlenséget kisebb súlyú intézkedéssel nem lehet ténylegesen megszüntetni;

| e) | az ajánlatkérő szerv kellően hihető jelek alapján megállapítja, hogy a gazdasági szereplő más gazdasági szereplőkkel a verseny torzítására irányuló megállapodást kötött; |
| --- | --- |

e)

az ajánlatkérő szerv kellően hihető jelek alapján megállapítja, hogy a gazdasági szereplő más gazdasági szereplőkkel a verseny torzítására irányuló megállapodást kötött;

| f) | a gazdasági szereplő részéről jelentős mértékű vagy tartós mulasztás volt tapasztalható valamely korábbi koncessziós szerződésből vagy az ajánlatkérő szervvel vagy az ezen irányelvben vagy a 2014/25/EU irányelvben meghatározottak szerinti közszolgáltató ajánlatkérővel kötött korábbi szerződésből eredő lényeges követelmény teljesítésében, és ez az említett korábbi szerződés lejárat előtti megszüntetéséhez, kártérítési követeléshez vagy egyéb hasonló szankciókhoz vezetett; |
| --- | --- |

f)

a gazdasági szereplő részéről jelentős mértékű vagy tartós mulasztás volt tapasztalható valamely korábbi koncessziós szerződésből vagy az ajánlatkérő szervvel vagy az ezen irányelvben vagy a 2014/25/EU irányelvben meghatározottak szerinti közszolgáltató ajánlatkérővel kötött korábbi szerződésből eredő lényeges követelmény teljesítésében, és ez az említett korábbi szerződés lejárat előtti megszüntetéséhez, kártérítési követeléshez vagy egyéb hasonló szankciókhoz vezetett;

| g) | ha a gazdasági szereplő a kizárási okok fenn nem állásának és a kiválasztási szempontok teljesülésének ellenőrzéséhez szükséges információk szolgáltatása során hamis nyilatkozatot tett, információkat tartott vissza vagy nem tudja bemutatni az információk bizonyításához előírt iratokat; |
| --- | --- |

g)

ha a gazdasági szereplő a kizárási okok fenn nem állásának és a kiválasztási szempontok teljesülésének ellenőrzéséhez szükséges információk szolgáltatása során hamis nyilatkozatot tett, információkat tartott vissza vagy nem tudja bemutatni az információk bizonyításához előírt iratokat;

| h) | ha a gazdasági szereplő megkísérelte jogtalanul befolyásolni az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő döntéshozatali folyamatát, olyan bizalmas információkat igyekezett megszerezni, amelyek jogosulatlan előnyöket biztosítanának számára a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban, illetve gondatlanságból olyan félrevezető információkat szolgáltatott, amelyek érdemben befolyásolhatják a kizárásra, a kiválasztásra vagy az odaítélésre vonatkozó döntéseket; |
| --- | --- |

h)

ha a gazdasági szereplő megkísérelte jogtalanul befolyásolni az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő döntéshozatali folyamatát, olyan bizalmas információkat igyekezett megszerezni, amelyek jogosulatlan előnyöket biztosítanának számára a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban, illetve gondatlanságból olyan félrevezető információkat szolgáltatott, amelyek érdemben befolyásolhatják a kizárásra, a kiválasztásra vagy az odaítélésre vonatkozó döntéseket;

| i) | ha a 2009/81/EK irányelv szerinti védelmi vagy biztonsági területen folytatott koncessziós eljárások esetében a gazdasági szereplővel kapcsolatban bármilyen bizonyíték alapján – beleértve a védett adatforrásokat is – megállapítást nyert, hogy nem kellően megbízható a tagállam biztonságával kapcsolatos kockázatok kizárásához. |
| --- | --- |

i)

ha a 2009/81/EK irányelv szerinti védelmi vagy biztonsági területen folytatott koncessziós eljárások esetében a gazdasági szereplővel kapcsolatban bármilyen bizonyíték alapján – beleértve a védett adatforrásokat is – megállapítást nyert, hogy nem kellően megbízható a tagállam biztonságával kapcsolatos kockázatok kizárásához.

(8)   Az ajánlatkérő szervek vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérők az eljárás során bármikor kizárhatnak az eljárásból valamely gazdasági szereplőt, ha fény derül arra, hogy a szóban forgó gazdasági szereplő az eljárás előtt vagy alatt elkövetett valamely cselekménye vagy mulasztása miatt az e cikk (4) bekezdésében és az e cikk (5) bekezdésének első albekezdésében említett helyzetek valamelyikében van.

Az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők az eljárás során bármikor kizárhatják azt a gazdasági szereplőt vagy a tagállamok kötelezhetik az ajánlatkérő szerveket vagy közszolgáltató ajánlatkérőket annak a gazdasági szereplőnek a kizárására, amelynek esetében fény derül arra, hogy az eljárás előtt vagy alatt elkövetett valamely cselekménye vagy mulasztása miatt az (5) bekezdés első albekezdésében és a (6) bekezdésben említett helyzetek valamelyikében van.

(9)   A (4) és a (7) bekezdésben említett helyzetek bármelyikében lévő gazdasági szereplő bizonyítékkal szolgálhat a tekintetben, hogy a releváns kizárási ok megléte ellenére az általa tett intézkedések kellőképpen igazolják a megbízhatóságát. Amennyiben ezt a bizonyítékot kielégítőnek tekintik, a gazdasági szereplőt nem lehet kizárni az eljárásból.

Ennek érdekében a gazdasági szereplőnek bizonyítania kell, hogy a bűncselekménnyel vagy kötelességszegéssel okozott kárt megtérítette vagy vállalta annak megtérítését, a nyomozó hatóságokkal aktívan együttműködve átfogóan tisztázta a tényeket és a körülményeket, és olyan konkrét technikai, szervezeti és személyi intézkedéseket hozott, amelyek alkalmasak a további bűncselekmények vagy kötelességszegések megelőzésére. A gazdasági szereplő által hozott intézkedéseket a bűncselekmény vagy kötelességszegés súlyosságának és sajátos körülményeinek figyelembevételével kell értékelni. Ha az intézkedéseket nem tartják megfelelőnek, a gazdasági szereplőnek indoklást kell adni a döntésről.

Az a gazdasági szereplő, amelyet jogerős határozattal zártak ki a közbeszerzési vagy koncesszió odaítélésére irányuló eljárásokban való részvételből, a kizárásnak az említett határozatból következő időtartama alatt nem jogosult igénybe venni az ebben a bekezdésben meghatározott lehetőséget azokban a tagállamokban, amelyekben a határozat érvényes.

(10)   A tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések révén, az uniós jogot is figyelembe véve, meghatározzák e cikk végrehajtási feltételeit. Többek között meghatározzák a kizárás maximális időtartamát arra az esetre, amikor a gazdasági szereplő nem teszi meg a megbízhatóságának igazolására szolgáló, a (9) bekezdésben meghatározott intézkedéseket. Ha a kizárás időtartamát nem jogerős határozat állapította meg, akkor az nem haladhatja meg a jogerős határozat meghozatalának időpontjától számított öt évet a (4) bekezdésben említett esetekben és az említett időponttól számított három évet a (7) bekezdésben említett esetekben.

39. cikk

A koncesszióra való részvételi jelentkezések és koncessziós ajánlatok beérkezésének határideje

(1)   A koncesszióra való részvételi jelentkezések beérkezésére és az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő meghatározásakor az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő figyelembe veszi különösen a koncesszió összetettségét és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időt, az e cikkben megállapított minimális határidők sérelme nélkül.

(2)   Amennyiben a részvételi jelentkezések vagy ajánlatok csak helyszíni látogatás vagy a koncessziós dokumentációhoz csatolt iratok helyszíni megtekintése után nyújthatók be, a koncesszióra vonatkozó részvételi jelentkezés beérkezésének, illetve az ajánlatok beérkezésének határidejét úgy kell megállapítani, hogy valamennyi érintett gazdasági szereplő értesülhessen a részvételi jelentkezés vagy ajánlat elkészítéséhez szükséges valamennyi információról, továbbá a határidőnek hosszabbnak kell lennie a (3) és a (4) bekezdésben meghatározott minimális időnél.

(3)   A részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje – függetlenül attól, hogy tartalmaznak-e koncessziós ajánlatot vagy sem – a koncessziós hirdetmény feladásától számított 30 nap.

(4)   Amennyiben az eljárás többszakaszos, az előzetes ajánlatok beérkezésére vonatkozó minimális határidő az ajánlattételi felhívás feladásától számított 22 nap.

(5)   Az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő öt nappal lerövidíthető, amennyiben az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő elfogadja az ajánlatok elektronikus úton, a 29. cikkel összhangban történő benyújtását.

40. cikk

A részvételre jelentkezőknek és az ajánlattevőknek nyújtott információ

(1)   Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő a lehető leghamarabb tájékoztat minden részvételre jelentkezőt és ajánlattevőt az ajánlatok odaítéléséről szóló döntésről, beleértve a nyertes ajánlattevő nevét, a címzett jelentkezése vagy ajánlata elutasításának indokait, valamint az eljárás megismétlésére vagy a közzétett koncessziós hirdetményben meghirdetett koncesszió odaítélésének elmaradására vonatkozó döntés indokolását.

Az érintett fél kérésére az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a lehető leghamarabb, de legkésőbb az írásos kérelem kézhezvételét követő 15 napon belül tájékoztatja a kiválasztott ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről azokat az ajánlattevőket, amelyek elfogadható ajánlatot nyújtottak be.

(2)   Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő dönthet úgy is, hogy egyes, az (1) bekezdésben említett, a szerződésre vonatkozó információk közlését mellőzi, amennyiben ezen információk közlése akadályozná a jogalkalmazást vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel, vagy sértené – magán vagy állami tulajdonú – gazdasági szereplők törvényes üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.

41. cikk

Odaítélési szempontok

(1)   A koncessziót olyan objektív szempontok alapján kell odaítélni, amelyek megfelelnek a 3. cikkben meghatározott elveknek, és garantálják, hogy az ajánlatok elbírálása valódi versenyfeltételek mellett történjen, lehetővé téve annak megállapítását, hogy az ajánlatok az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára összességében milyen gazdasági előnnyel járnának.

(2)   Az odaítélési szempontoknak kapcsolódniuk kell a koncesszió tárgyához, és nem biztosíthatnak korlátlan választási szabadságot az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára. Szerepelhetnek közöttük többek között környezetvédelmi, társadalmi vagy innovációval kapcsolatos szempontok is.

E szempontokhoz olyan követelményeknek kell kapcsolódniuk, amelyek lehetővé teszik az ajánlattevők által megadott információk hatékony ellenőrzését.

Az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek ellenőriznie kell, hogy az ajánlatok valóban megfelelnek-e az odaítélési szempontoknak.

(3)   Az ajánlatkérő szervnek, illetve közszolgáltató ajánlatkérőnek csökkenő fontossági sorrendben kell megadnia az értékelési szempontokat.

Az első albekezdés sérelme nélkül, amennyiben az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek olyan ajánlatot nyújtanak be, amely kivételesen magas funkcionális teljesítményt nyújtó, innovatív megoldást kínál, és e megoldást egy kellő gondossággal eljáró ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő nem láthatta előre, az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő kivételesen módosíthatja az odaítélési szempontok sorrendjét. Ebben az esetben az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő minden ajánlattevőt köteles tájékoztatni a fontossági sorrend módosulásáról, és új ajánlattételi felhívást ír ki, tiszteletben tartva a 39. cikk (4) bekezdésében említett minimális határidőket. Amennyiben az odaítélési szempontok a koncessziós hirdetmény közzétételekor kerültek közzétételre, az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő új koncessziós hirdetményt tesz közzé, tiszteletben tartva a 39. cikk (3) bekezdésében említett minimális határidőket.

A fontossági sorrend módosulása nem eredményezhet diszkriminációt.

III.   CÍM

A KONCESSZIÓ TELJESÍTÉSI SZABÁLYAI

42. cikk

Alvállalkozás

(1)   Az illetékes tagállami hatóságok saját felelősségi körükben eljárva, megfelelő intézkedések révén biztosítják a 30. cikk (3) bekezdésében említett kötelezettségek alvállalkozók általi teljesítését.

(2)   A koncessziós dokumentációban az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő kérheti az ajánlattevőtől vagy a részvételre jelentkezőtől, illetve valamely tagállam kötelezheti az ajánlatkérő szervet vagy közszolgáltató ajánlatkérőt arra, hogy kérje az ajánlattevőtől vagy a részvételre jelentkezőtől, hogy ajánlatában jelölje meg a koncessziónak azt a részét, amelyre nézve harmadik személlyel alvállalkozói szerződést kíván kötni, valamint az esetleges javasolt alvállalkozókat. E bekezdés nem érinti a fő koncessziós jogosult felelősségének a kérdését.

(3)   Építési beruházásra irányuló koncessziók esetében és az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő felügyelete alá tartozó létesítményekben nyújtandó szolgáltatások tekintetében a koncesszió odaítélését követően, de legkésőbb a koncessziós tevékenység teljesítésének kezdetekor az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő megköveteli a koncessziós jogosulttól, hogy tájékoztassa az ajánlatkérő szervet vagy közszolgáltató ajánlatkérőt az ezen építési beruházásban vagy szolgáltatásnyújtásban közreműködő alvállalkozók nevéről, elérhetőségéről és jogi képviselőinek kilétéről, amennyiben az információ ebben az időpontban rendelkezésre áll. Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő kötelezi a koncessziós jogosultat arra, hogy értesítse őt a fentebb említett információkban a koncesszió időtartama alatt bekövetkezett bárminemű változásról, valamint hogy az előírt adatokat azon alvállalkozók tekintetében is nyújtsa be, amelyeket később von be az adott építési beruházásba vagy szolgáltatásnyújtásba.

Az első bekezdésben foglaltak ellenére a tagállamok közvetlenül is előírhatják a koncessziós jogosult számára az előírt adatok szolgáltatását.

Az első és a második albekezdés nem alkalmazandó a beszállítókra.

Az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők kiterjeszthetik az első bekezdésben foglalt kötelezettségeket – vagy valamely tagállam előírhatja a számukra ezek kiterjesztését – például az alábbiakra:

| a) | azon szolgáltatások, melyek nyújtására nem az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő felügyelete alá tartozó létesítményekben kerül sor, vagy az építési vagy szolgáltatási koncesszió teljesítésében részt vevő beszállítók; |
| --- | --- |

a)

azon szolgáltatások, melyek nyújtására nem az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő felügyelete alá tartozó létesítményekben kerül sor, vagy az építési vagy szolgáltatási koncesszió teljesítésében részt vevő beszállítók;

| b) | a koncessziós jogosult alvállalkozóinak alvállalkozói, illetve az alvállalkozói lánc további tagjai. |
| --- | --- |

b)

a koncessziós jogosult alvállalkozóinak alvállalkozói, illetve az alvállalkozói lánc további tagjai.

(4)   A 30. cikk (3) bekezdésében említett kötelezettségek megszegésének elkerülése érdekében megfelelő intézkedések hozhatók, például:

| a) | Amennyiben valamely tagállam nemzeti joga a koncessziós jogosult és az alvállalkozók együttes felelősségéről rendelkezik, az érintett tagállamnak biztosítania kell, hogy a vonatkozó szabályok alkalmazása megfeleljen a 30. cikk (3) bekezdésében foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

a)

Amennyiben valamely tagállam nemzeti joga a koncessziós jogosult és az alvállalkozók együttes felelősségéről rendelkezik, az érintett tagállamnak biztosítania kell, hogy a vonatkozó szabályok alkalmazása megfeleljen a 30. cikk (3) bekezdésében foglalt feltételeknek.

| b) | Az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők ellenőrizhetik – vagy a tagállamok kötelezhetik őket annak ellenőrzésére –, hogy a 38. cikk (4)–(10) bekezdése alapján fennáll-e kizáró ok az alvállalkozók tekintetében. Ilyen esetekben az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő arra kötelezi a gazdasági szereplőt, hogy más alvállalkozót bízzon meg azon alvállalkozó helyett, amelynek tekintetében az ellenőrzés során kötelezően kizáró ok fennállására derült fény. Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő kötelezheti a gazdasági szereplőt – illetve valamely tagállam arra kötelezheti az ajánlatkérő szervet vagy közszolgáltató ajánlatkérőt, hogy kötelezze a gazdasági szereplőt –, hogy más alvállalkozót bízzon meg azon alvállalkozó helyett, amelynek tekintetében az ellenőrzés során nem kötelezően kizáró ok fennállására derült fény. |
| --- | --- |

b)

Az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők ellenőrizhetik – vagy a tagállamok kötelezhetik őket annak ellenőrzésére –, hogy a 38. cikk (4)–(10) bekezdése alapján fennáll-e kizáró ok az alvállalkozók tekintetében. Ilyen esetekben az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő arra kötelezi a gazdasági szereplőt, hogy más alvállalkozót bízzon meg azon alvállalkozó helyett, amelynek tekintetében az ellenőrzés során kötelezően kizáró ok fennállására derült fény. Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő kötelezheti a gazdasági szereplőt – illetve valamely tagállam arra kötelezheti az ajánlatkérő szervet vagy közszolgáltató ajánlatkérőt, hogy kötelezze a gazdasági szereplőt –, hogy más alvállalkozót bízzon meg azon alvállalkozó helyett, amelynek tekintetében az ellenőrzés során nem kötelezően kizáró ok fennállására derült fény.

(5)   A tagállamok nemzeti jogukban a felelősségre vonatkozóan szigorúbb szabályokat is megállapíthatnak.

(6)   Azon tagállamok, melyek az (1) és a (3) bekezdés szerinti intézkedések meghozatala mellett döntenek, törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésekben – az uniós jog tiszteletben tartása mellett – meghatározzák ezen intézkedések végrehajtási feltételeit. Ennek során a tagállamok korlátozhatják ezen intézkedések alkalmazhatóságát, például bizonyos szerződéstípusok vagy az ajánlatkérő szervek, közszolgáltató ajánlatkérők, gazdasági szereplők bizonyos kategóriái tekintetében, vagy bizonyos összeghatártól.

43. cikk

A szerződések módosítása azok időtartama alatt

(1)   A koncesszió ezen irányelvnek megfelelő koncesszió odaítélésére irányuló új eljárás kiírása nélkül módosítható, amennyiben az alábbi esetek valamelyike fennáll:

| a) | a módosításokra vonatkozóan – függetlenül azok pénzbeli értékétől – az eredeti koncessziós dokumentáció világos, pontos és egyértelmű felülvizsgálati rendelkezéseket tartalmaz, amelyek lehetnek érték-felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések is. A felülvizsgálati rendelkezésekben meg kell állapítani a lehetséges módosítások és opciós kikötések hatályát és jellegét, valamint azokat a feltételeket, amelyek esetén ezek alkalmazhatók. E rendelkezések nem rendelkezhetnek olyan módosításokról és opciós kikötésekről, amelyek megváltoztatnák a koncesszió általános jellegét; |
| --- | --- |

a)

a módosításokra vonatkozóan – függetlenül azok pénzbeli értékétől – az eredeti koncessziós dokumentáció világos, pontos és egyértelmű felülvizsgálati rendelkezéseket tartalmaz, amelyek lehetnek érték-felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések is. A felülvizsgálati rendelkezésekben meg kell állapítani a lehetséges módosítások és opciós kikötések hatályát és jellegét, valamint azokat a feltételeket, amelyek esetén ezek alkalmazhatók. E rendelkezések nem rendelkezhetnek olyan módosításokról és opciós kikötésekről, amelyek megváltoztatnák a koncesszió általános jellegét;

| b) | az eredeti koncessziós jogosult részéről további építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra van szükség, amelyek nem szerepeltek az eredeti koncesszióban, és amelyek esetében a koncessziós jogosult személye nem változhat meg






  i. | gazdasági vagy műszaki okokból, például az eredeti koncesszió teljesítése folyamán beszerzett berendezésekkel, szolgáltatásokkal vagy felszerelésekkel csereszabatosság vagy interoperabilitás követelménye miatt; és |
| --- | --- | --- |

b)

az eredeti koncessziós jogosult részéről további építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra van szükség, amelyek nem szerepeltek az eredeti koncesszióban, és amelyek esetében a koncessziós jogosult személye nem változhat meg

i.

gazdasági vagy műszaki okokból, például az eredeti koncesszió teljesítése folyamán beszerzett berendezésekkel, szolgáltatásokkal vagy felszerelésekkel csereszabatosság vagy interoperabilitás követelménye miatt; és

| ii. | mivel ez az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára jelentős nehézségekkel vagy párhuzamos költségekkel járna. |
| --- | --- |

ii.

mivel ez az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára jelentős nehézségekkel vagy párhuzamos költségekkel járna.

A II. mellékletben említetteken kívüli tevékenységek végzésére ajánlatkérő szervek által odaítélt koncessziók esetében az érték növekedése nem haladhatja meg az eredeti koncesszió értékének 50 %-át. Több egymást követő módosítás esetén ez a korlátozás minden egyes módosítás értékére vonatkozik. Az ilyen egymást követő módosítások célja nem lehet ezen irányelv megkerülése;

| c) | a következő feltételek együttesen teljesülnek:






  i. | olyan körülmények miatt merült fel a módosítás igénye, amelyeket egy kellő gondossággal eljáró ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő nem láthatott előre; |
| --- | --- | --- |

c)

a következő feltételek együttesen teljesülnek:

i.

olyan körülmények miatt merült fel a módosítás igénye, amelyeket egy kellő gondossággal eljáró ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő nem láthatott előre;

| ii. | a módosítás nem változtatja meg a koncesszió általános jellegét; |
| --- | --- |

ii.

a módosítás nem változtatja meg a koncesszió általános jellegét;

| iii. | a II. mellékletben említetteken kívüli tevékenységek végzésére ajánlatkérő szervek által odaítélt koncessziók esetében az érték növekedése nem haladhatja meg az eredeti koncesszió értékének 50 %-át. Több egymást követő módosítás esetén ez a korlátozás minden egyes módosítás értékére vonatkozik. Az ilyen egymást követő módosítások célja nem lehet ezen irányelv megkerülése; |
| --- | --- |

iii.

a II. mellékletben említetteken kívüli tevékenységek végzésére ajánlatkérő szervek által odaítélt koncessziók esetében az érték növekedése nem haladhatja meg az eredeti koncesszió értékének 50 %-át. Több egymást követő módosítás esetén ez a korlátozás minden egyes módosítás értékére vonatkozik. Az ilyen egymást követő módosítások célja nem lehet ezen irányelv megkerülése;

| d) | azon koncessziós jogosult helyébe, amelynek az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő eredetileg odaítélte a koncessziót, új jogosult lép az alábbiak valamelyikének következményeként:






  i. | az a) pontnak megfelelő, egyértelmű felülvizsgálati rendelkezés vagy opciós kikötés; |
| --- | --- | --- |

d)

azon koncessziós jogosult helyébe, amelynek az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő eredetileg odaítélte a koncessziót, új jogosult lép az alábbiak valamelyikének következményeként:

i.

az a) pontnak megfelelő, egyértelmű felülvizsgálati rendelkezés vagy opciós kikötés;

| ii. | az eredeti koncessziós jogosult helyébe egyetemes vagy részleges jogutódlás révén, vállalati átszervezést – többek között vállalatátvételt, egyesülést vagy felvásárlást – vagy fizetésképtelenséget követően egy másik gazdasági szereplő lép, amely megfelel az eredetileg megállapított minőségi kiválasztási szempontoknak, feltéve, hogy ezzel nem jár együtt a szerződés egyéb lényeges módosítása, és hogy mindez nem ezen irányelv alkalmazásának a megkerülését célozza; vagy |
| --- | --- |

ii.

az eredeti koncessziós jogosult helyébe egyetemes vagy részleges jogutódlás révén, vállalati átszervezést – többek között vállalatátvételt, egyesülést vagy felvásárlást – vagy fizetésképtelenséget követően egy másik gazdasági szereplő lép, amely megfelel az eredetileg megállapított minőségi kiválasztási szempontoknak, feltéve, hogy ezzel nem jár együtt a szerződés egyéb lényeges módosítása, és hogy mindez nem ezen irányelv alkalmazásának a megkerülését célozza; vagy

| iii. | az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő maga vállalja át a fő koncessziós jogosultnak az alvállalkozóival kapcsolatos kötelezettségeit, amennyiben a nemzeti jogszabályok ezt lehetővé teszik; |
| --- | --- |

iii.

az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő maga vállalja át a fő koncessziós jogosultnak az alvállalkozóival kapcsolatos kötelezettségeit, amennyiben a nemzeti jogszabályok ezt lehetővé teszik;

| e) | a módosítások – függetlenül azok értékétől – a (4) bekezdés értelmében nem jelentősek. |
| --- | --- |

e)

a módosítások – függetlenül azok értékétől – a (4) bekezdés értelmében nem jelentősek.

Az e bekezdés b) és c) pontjában meghatározott esetekben történő koncessziómódosításról az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő hirdetményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A hirdetménynek a XI. mellékletben meghatározott információt kell tartalmaznia, és azt a 33. cikk rendelkezéseinek megfelelően kell közzétenni.

(2)   A fentieken kívül – és a (4) bekezdés a)–d) pontjában foglalt feltételek teljesülésének ellenőrzése nélkül – ezen irányelvnek megfelelő koncesszió odaítélésére irányuló új eljárás kiírása nélkül lehet módosítani a koncessziót abban az esetben, ha a módosítás értéke nem éri el az alábbi értékek egyikét sem:

| i. | a 8. cikkben megállapított értékhatár, és |
| --- | --- |

i.

a 8. cikkben megállapított értékhatár, és

| ii. | az eredeti koncesszió értékének 10 %-a. |
| --- | --- |

ii.

az eredeti koncesszió értékének 10 %-a.

A módosítás azonban nem változtathatja meg a koncesszió általános jellegét. Több egymást követő módosítás esetén ezt az értéket az egymást követő módosítások nettó együttes értéke alapján kell megállapítani.

(3)   Az e cikk (2) bekezdésében és (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett érték kiszámításakor a referenciaértéket kell aktualizált értéknek tekinteni, amennyiben a koncessziós szerződés tartalmaz indexálási rendelkezést. Amennyiben a koncessziós szerződés nem tartalmaz indexálási rendelkezést, az aktualizált értéket az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő tagállamának átlagos inflációs szintje alapján kell kiszámítani.

(4)   A koncesszió módosítása annak időtartama alatt akkor tekintendő lényegesnek az (1) bekezdés e) pontjának értelmében, ha a koncesszió jellege az eredetileg megkötött koncesszió jellegéhez képest lényegesen megváltozik. Az (1) és a (2) bekezdés sérelme nélkül, a módosítás mindenképpen lényegesnek tekintendő, ha teljesül az alábbi feltételek valamelyike vagy közülük több:

| a) | a módosítás olyan feltételeket vezet be, amelyek alapján – ha azok a koncesszió odaítélésére irányuló eredeti eljárás részét képezték volna –, lehetőség lett volna az eredetileg kiválasztott részvételre jelentkezőktől eltérő jelentkezők részvételének az engedélyezésére, az eredetileg elfogadott ajánlattól eltérő ajánlat elfogadására, vagy amelyek további résztvevőket ösztönöztek volna a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban való részvételre; |
| --- | --- |

a)

a módosítás olyan feltételeket vezet be, amelyek alapján – ha azok a koncesszió odaítélésére irányuló eredeti eljárás részét képezték volna –, lehetőség lett volna az eredetileg kiválasztott részvételre jelentkezőktől eltérő jelentkezők részvételének az engedélyezésére, az eredetileg elfogadott ajánlattól eltérő ajánlat elfogadására, vagy amelyek további résztvevőket ösztönöztek volna a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban való részvételre;

| b) | a módosítás következtében a koncesszió gazdaságilag előnyösebbé válik a koncessziós jogosult számára, olyan módon, ahogyan azt az eredeti koncesszió nem tette lehetővé; |
| --- | --- |

b)

a módosítás következtében a koncesszió gazdaságilag előnyösebbé válik a koncessziós jogosult számára, olyan módon, ahogyan azt az eredeti koncesszió nem tette lehetővé;

| c) | a módosítás jelentősen megváltoztatja a koncesszió hatályát; |
| --- | --- |

c)

a módosítás jelentősen megváltoztatja a koncesszió hatályát;

| d) | azon koncessziós jogosult helyébe, amelynek az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő eredetileg odaítélte a koncessziót, új jogosult lép, és az (1) bekezdés d) pontjában említett feltételek nem állnak fenn. |
| --- | --- |

d)

azon koncessziós jogosult helyébe, amelynek az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő eredetileg odaítélte a koncessziót, új jogosult lép, és az (1) bekezdés d) pontjában említett feltételek nem állnak fenn.

(5)   Az (1) és (2) bekezdésben foglaltaktól eltérő esetekben a koncesszió rendelkezéseinek a koncesszió időtartama alatti módosításához ezen irányelvnek megfelelően új koncessziós eljárást kell kiírni.

44. cikk

A koncesszió felmondása

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ajánlatkérő szerveknek vagy közszolgáltató ajánlatkérőknek – az alkalmazandó nemzeti jog által meghatározott feltételek szerint – lehetőségük legyen a koncesszió felmondására annak időtartama alatt, ha a következő feltételek valamelyike vagy közülük több teljesül:

| a) | a koncesszió olyan módosítására került sor, amely a 43. cikk értelmében koncesszió odaítélésére irányuló új eljárás kiírását igényelte volna; |
| --- | --- |

a)

a koncesszió olyan módosítására került sor, amely a 43. cikk értelmében koncesszió odaítélésére irányuló új eljárás kiírását igényelte volna;

| b) | a koncesszió odaítélésekor a koncessziós jogosult tekintetében fennállt a 38. cikk (4) bekezdésében említett esetek valamelyike, és ezért ki kellett volna zárni a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásból; |
| --- | --- |

b)

a koncesszió odaítélésekor a koncessziós jogosult tekintetében fennállt a 38. cikk (4) bekezdésében említett esetek valamelyike, és ezért ki kellett volna zárni a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásból;

| c) | az Európai Unió Bírósága az EUMSZ 258. cikke szerinti eljárásban megállapítja, hogy valamely tagállam elmulasztotta a Szerződések szerinti kötelezettségei teljesítését, mivel az adott tagállamhoz tartozó valamely ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a szóban forgó koncesszió odaítélése során nem tartotta be a Szerződések és a jelen irányelv szerinti kötelezettségeit. |
| --- | --- |

c)

az Európai Unió Bírósága az EUMSZ 258. cikke szerinti eljárásban megállapítja, hogy valamely tagállam elmulasztotta a Szerződések szerinti kötelezettségei teljesítését, mivel az adott tagállamhoz tartozó valamely ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a szóban forgó koncesszió odaítélése során nem tartotta be a Szerződések és a jelen irányelv szerinti kötelezettségeit.

45. cikk

Monitoring és jelentéstétel

(1)   A pontos és hatékony végrehajtás érdekében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy egy vagy több hatóság vagy szervezet ellássa legalább az ebben a cikkben meghatározott feladatokat. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e feladatok tekintetében hatáskörrel rendelkező valamennyi hatóságról és szervezetről.

(2)   A tagállamok gondoskodnak a koncessziós odaítélésére vonatkozó szabályok alkalmazásának monitoringjáról. Amennyiben a monitoringgal megbízott hatóságok vagy szervezetek a szabályok megsértésére derítenek fényt – például csalásra, korrupcióra, összeférhetetlenségre vagy egyéb súlyos szabálytalanságokra – vagy visszatérő problémákat fedeznek fel, felhatalmazással kell rendelkezniük ahhoz, hogy e jogsértéseket vagy problémákat jelezzék a nemzeti audithatóságoknak, bíróságoknak vagy törvényszékeknek, illetve egyéb megfelelő hatóságoknak vagy szervezeteknek – például az ombudsmannak, a nemzeti parlamentnek vagy annak bizottságainak.

(3)   A (2) bekezdés szerinti monitoringtevékenységek eredményeit megfelelő tájékoztatási eszközök segítségével nyilvánosságra kell hozni.

A Bizottság legalább háromévente felkéri a tagállamokat, hogy e monitoringról nyújtsanak be a Bizottságnak jelentést, amely áttekintést ad a koncesszió odaítélésére vonatkozó szabályok helytelen alkalmazásának leggyakoribb okairól, beleértve a szabályok alkalmazása terén jelentkező strukturális vagy visszatérő problémákat, valamint az esetleges csalásokat és egyéb jogellenes cselekményeket.

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a koncesszió s odaítélésére vonatkozó uniós jog értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban térítésmentesen hozzáférhető információ és iránymutatás álljon rendelkezésre, amely segíti az ajánlatkérő szerveket, az ajánlatkérőket és a gazdasági szereplőket az uniós szabályok helyes alkalmazásában.

IV.   CÍM

A 89/665/EGK ÉS A 92/13/EGK IRÁNYELV MÓDOSÍTÁSAI

46. cikk

A 89/665/EGK irányelv módosításai

A 89/665/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikkben az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Ez az irányelv a 2014/24/EU (35) európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett szerződésekre alkalmazandó, az említett irányelv 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15., 16., 17. és 37. cikkével összhangban kizárt szerződések kivételével.
  Ez az irányelv a 2014/23/EU (36) európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett ajánlatkérő szervek által odaítélt koncessziókra is alkalmazandó, az említett irányelv 10., 11., 12., 17. és 25. cikkével összhangban kizárt koncessziók kivételével.
  Ezen irányelv értelmében szerződéseknek minősülnek a közbeszerzési szerződések, a keretmegállapodások, az építési koncessziók, a szolgáltatási koncessziók és a dinamikus beszerzési rendszerek.;
  „A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó szerződések tekintetében az ajánlatkérő szerv által hozott döntésekkel szemben az ezen irányelv 2–2f. cikkében meghatározott feltételeknek megfelelően hatékonyan és különösen a lehető leggyorsabban jogorvoslat legyen igénybe vehető azon az alapon, hogy ezek a döntések megsértették a közbeszerzésre vonatkozó közösségi jogot vagy az e jogot átültető nemzeti jogszabályokat.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikkben az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ez az irányelv a 2014/24/EU (35) európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett szerződésekre alkalmazandó, az említett irányelv 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15., 16., 17. és 37. cikkével összhangban kizárt szerződések kivételével.

Ez az irányelv a 2014/23/EU (36) európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett ajánlatkérő szervek által odaítélt koncessziókra is alkalmazandó, az említett irányelv 10., 11., 12., 17. és 25. cikkével összhangban kizárt koncessziók kivételével.

Ezen irányelv értelmében szerződéseknek minősülnek a közbeszerzési szerződések, a keretmegállapodások, az építési koncessziók, a szolgáltatási koncessziók és a dinamikus beszerzési rendszerek.;

„A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó szerződések tekintetében az ajánlatkérő szerv által hozott döntésekkel szemben az ezen irányelv 2–2f. cikkében meghatározott feltételeknek megfelelően hatékonyan és különösen a lehető leggyorsabban jogorvoslat legyen igénybe vehető azon az alapon, hogy ezek a döntések megsértették a közbeszerzésre vonatkozó közösségi jogot vagy az e jogot átültető nemzeti jogszabályokat.”

| 2. | A 2a. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó szerződésnek az eljárás eredménye megszületését követő odaítélésére nem kerülhet sor a szerződés odaítéléséről szóló döntésnek az érintett ajánlattevők és részvételre jelentkezők részére faxon vagy elektronikus úton való megküldését követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárta előtt, illetve egyéb kommunikációs eszköz felhasználása esetén a szerződés odaítéléséről szóló döntésnek az érintett ajánlattevők és részvételre jelentkezők részére való megküldését követő naptól számított legalább tizenöt naptári nap lejárta előtt, illetve a szerződés odaítéléséről szóló döntés kézhezvételét követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárta előtt.”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 2a. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó szerződésnek az eljárás eredménye megszületését követő odaítélésére nem kerülhet sor a szerződés odaítéléséről szóló döntésnek az érintett ajánlattevők és részvételre jelentkezők részére faxon vagy elektronikus úton való megküldését követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárta előtt, illetve egyéb kommunikációs eszköz felhasználása esetén a szerződés odaítéléséről szóló döntésnek az érintett ajánlattevők és részvételre jelentkezők részére való megküldését követő naptól számított legalább tizenöt naptári nap lejárta előtt, illetve a szerződés odaítéléséről szóló döntés kézhezvételét követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárta előtt.”;

| b) | a negyedik albekezdésben az első francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „– | a lényeges indokok összefoglalását a 2014/24/EU irányelv 55. cikkének (2) bekezdésében rögzítettek szerint és 55. cikk (3) bekezdésére figyelemmel, vagy a 2014/23/EU irányelv 40. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében rögzítettek szerint és 40. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseire figyelemmel, és”. |
| --- | --- | --- |

b)

a negyedik albekezdésben az első francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„–

a lényeges indokok összefoglalását a 2014/24/EU irányelv 55. cikkének (2) bekezdésében rögzítettek szerint és 55. cikk (3) bekezdésére figyelemmel, vagy a 2014/23/EU irányelv 40. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében rögzítettek szerint és 40. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseire figyelemmel, és”.

| 3. | A 2b. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az első bekezdésben:






  i. | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | ha a 2014/24/EU irányelv vagy – amennyiben alkalmazandó – a 2014/23/EU irányelv nem írja elő az eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét;” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

A 2b. cikk a következőképpen módosul:

a)

az első bekezdésben:

i.

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

ha a 2014/24/EU irányelv vagy – amennyiben alkalmazandó – a 2014/23/EU irányelv nem írja elő az eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét;”

| ii. | a c) pont helyére a következő szöveg lép:






  „c) | a 2014/24/EU irányelv 33. cikke szerinti keretmegállapodáson alapuló szerződések esetében, valamint az említett irányelv 34. cikke szerinti dinamikus beszerzési rendszeren alapuló különös szerződések esetében.” |
| --- | --- | --- |

ii.

a c) pont helyére a következő szöveg lép:

„c)

a 2014/24/EU irányelv 33. cikke szerinti keretmegállapodáson alapuló szerződések esetében, valamint az említett irányelv 34. cikke szerinti dinamikus beszerzési rendszeren alapuló különös szerződések esetében.”

| b) | a második bekezdésben az első és a második franciabekezdés helyére a következő szöveg lép:






  „— | megsértették a 2014/24/EU irányelv 33. cikke (4) bekezdésének c) pontját vagy a 34. cikkének (6) bekezdését, és |
| --- | --- | --- |

b)

a második bekezdésben az első és a második franciabekezdés helyére a következő szöveg lép:

„—

megsértették a 2014/24/EU irányelv 33. cikke (4) bekezdésének c) pontját vagy a 34. cikkének (6) bekezdését, és

| — | a szerződés becsült értéke eléri vagy meghaladja a 2014/24/EU irányelv 4. cikkében megállapított értékhatárokat.” |
| --- | --- |

—

a szerződés becsült értéke eléri vagy meghaladja a 2014/24/EU irányelv 4. cikkében megállapított értékhatárokat.”

| 4. | A 2c. cikkben az „a 2004/18/EK irányelv” kifejezés helyébe az „a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv” kifejezés lép. |
| --- | --- |

4.

A 2c. cikkben az „a 2004/18/EK irányelv” kifejezés helyébe az „a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv” kifejezés lép.

| 5. | A 2d. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdésben:






  i. | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | amennyiben az ajánlatkérő szerv az eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül ítélt oda szerződést úgy, hogy a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv alapján ez nem volt megengedhető;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

A 2d. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdésben:

i.

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

amennyiben az ajánlatkérő szerv az eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül ítélt oda szerződést úgy, hogy a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv alapján ez nem volt megengedhető;”;

| ii. | a b) pontban az „a 2004/18/EK irányelv” kifejezés helyébe az „a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv” kifejezés lép. |
| --- | --- |

ii.

a b) pontban az „a 2004/18/EK irányelv” kifejezés helyébe az „a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv” kifejezés lép.

| b) | a (4) bekezdés első francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „– | az ajánlatkérő szerv úgy ítéli meg, hogy a szerződésnek az eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül történő odaítélését a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv megengedhetővé teszi,”; |
| --- | --- | --- |

b)

a (4) bekezdés első francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„–

az ajánlatkérő szerv úgy ítéli meg, hogy a szerződésnek az eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül történő odaítélését a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv megengedhetővé teszi,”;

| c) | az (5) bekezdésben az első franciabekezdés helyébe következő szöveg lép:






  „– | az ajánlatkérő úgy véli, hogy a szerződés odaítélése összhangban áll a 2014/24/EU irányelv 33. cikke (4) bekezdésének b) pontjával vagy a 34. cikke (6) bekezdésével.” |
| --- | --- | --- |

c)

az (5) bekezdésben az első franciabekezdés helyébe következő szöveg lép:

„–

az ajánlatkérő úgy véli, hogy a szerződés odaítélése összhangban áll a 2014/24/EU irányelv 33. cikke (4) bekezdésének b) pontjával vagy a 34. cikke (6) bekezdésével.”

| 6. | A 2f. cikkben az (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | azt követő naptól számított legalább harminc naptári nap lejárta előtt, hogy:






  — | az ajánlatkérő szerv a 2014/24/EU irányelv 50. és 51. cikkének vagy a 2014/23/EU irányelv 31. és 32. cikkének megfelelően tájékoztatót tett közzé a szerződés odaítéléséről, feltéve, hogy ez a tájékoztató tartalmazza az ajánlatkérő indokolását arra a döntésére vonatkozóan, hogy miért folytatta le a közbeszerzést az eljárást megindító hirdetményt előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

6.

A 2f. cikkben az (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

azt követő naptól számított legalább harminc naptári nap lejárta előtt, hogy:

—

az ajánlatkérő szerv a 2014/24/EU irányelv 50. és 51. cikkének vagy a 2014/23/EU irányelv 31. és 32. cikkének megfelelően tájékoztatót tett közzé a szerződés odaítéléséről, feltéve, hogy ez a tájékoztató tartalmazza az ajánlatkérő indokolását arra a döntésére vonatkozóan, hogy miért folytatta le a közbeszerzést az eljárást megindító hirdetményt előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül, vagy

| — | az ajánlatkérő szerv tájékoztatta az érintett ajánlattevőket és részvételre jelentkezőket a szerződés megkötéséről, feltéve, hogy ez az információ tartalmazza a lényeges indokok összefoglalását a 2014/24/EU irányelv 55. cikkének (2) bekezdésében rögzítettek szerint és 55. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseire figyelemmel, illetve a 2014/23/EU irányelv 40. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében rögzítettek szerint és 40. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseire figyelemmel. Ez a lehetőség az ezen irányelv 2b. cikke első bekezdésének c) pontjában említett esetekre is vonatkozik;” |
| --- | --- |

—

az ajánlatkérő szerv tájékoztatta az érintett ajánlattevőket és részvételre jelentkezőket a szerződés megkötéséről, feltéve, hogy ez az információ tartalmazza a lényeges indokok összefoglalását a 2014/24/EU irányelv 55. cikkének (2) bekezdésében rögzítettek szerint és 55. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseire figyelemmel, illetve a 2014/23/EU irányelv 40. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében rögzítettek szerint és 40. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseire figyelemmel. Ez a lehetőség az ezen irányelv 2b. cikke első bekezdésének c) pontjában említett esetekre is vonatkozik;”

| 7. | A 3. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság alkalmazhatja a (2)–(5) bekezdésben meghatározott eljárást, ha a szerződés megkötését megelőzően úgy ítéli meg, hogy a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó, a szerződés odaítélésére irányuló eljárás során a közbeszerzésre vonatkozó uniós jogszabályokat súlyosan megsértették.”. |
| --- | --- |

7.

A 3. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság alkalmazhatja a (2)–(5) bekezdésben meghatározott eljárást, ha a szerződés megkötését megelőzően úgy ítéli meg, hogy a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó, a szerződés odaítélésére irányuló eljárás során a közbeszerzésre vonatkozó uniós jogszabályokat súlyosan megsértették.”.

47. cikk

A 92/13/EGK irányelv módosításai

A 92/13/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikkben az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Ez az irányelv a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2014/25/EU (37) európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett szerződésekre alkalmazandó, az említett irányelv 18–24. cikkével, 27–30. cikkével, 34. vagy 55. cikkével összhangban kizárt szerződések kivételével.
  Az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződések magukban foglalják az árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződéseket, keretmegállapodásokat és dinamikus beszerzési rendszereket.
  Ez az a közszolgáltató ajánlatkérők által a 2014/23/EU (38) európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett, odaítélt koncessziókra is alkalmazandó, kivéve, ha az ilyen szerződéseket az említett irányelv 10., 12., 13., 14., 16., 17. és 25. cikkével összhangban kizárja.;
  „A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó szerződések tekintetében a közszolgáltató ajánlatkérő által hozott döntésekkel szemben az ezen irányelv 2–2f. cikkében meghatározott feltételeknek megfelelően hatékonyan és különösen a lehető leggyorsabban jogorvoslat legyen igénybe vehető azon az alapon, hogy ezek a döntések megsértették a közbeszerzésre vonatkozó közösségi jogot vagy az e jogot átültető nemzeti jogszabályokat. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikkben az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ez az irányelv a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2014/25/EU (37) európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett szerződésekre alkalmazandó, az említett irányelv 18–24. cikkével, 27–30. cikkével, 34. vagy 55. cikkével összhangban kizárt szerződések kivételével.

Az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződések magukban foglalják az árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződéseket, keretmegállapodásokat és dinamikus beszerzési rendszereket.

Ez az a közszolgáltató ajánlatkérők által a 2014/23/EU (38) európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett, odaítélt koncessziókra is alkalmazandó, kivéve, ha az ilyen szerződéseket az említett irányelv 10., 12., 13., 14., 16., 17. és 25. cikkével összhangban kizárja.;

„A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó szerződések tekintetében a közszolgáltató ajánlatkérő által hozott döntésekkel szemben az ezen irányelv 2–2f. cikkében meghatározott feltételeknek megfelelően hatékonyan és különösen a lehető leggyorsabban jogorvoslat legyen igénybe vehető azon az alapon, hogy ezek a döntések megsértették a közbeszerzésre vonatkozó közösségi jogot vagy az e jogot átültető nemzeti jogszabályokat.

| 2. | A 2a. cikkben a (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  a) | az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó szerződésnek a szerződés odaítéléséről szóló döntést követő megkötésére nem kerülhet sor a szerződés odaítéléséről szólódöntésnek az érintett ajánlattevők és részvételre jelentkezők részére faxon vagy elektronikus úton való megküldését követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárta előtt, illetve egyéb kommunikációs eszköz felhasználása esetén a szerződés odaítéléséről szólódöntésnek az érintett ajánlattevők és részvételre jelentkezők részére való megküldését követő naptól számított legalább tizenöt naptári nap lejárta előtt, illetve a szerződés odaítéléséről szólódöntés kézhezvételét követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárta előtt.”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 2a. cikkben a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

a)

az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó szerződésnek a szerződés odaítéléséről szóló döntést követő megkötésére nem kerülhet sor a szerződés odaítéléséről szólódöntésnek az érintett ajánlattevők és részvételre jelentkezők részére faxon vagy elektronikus úton való megküldését követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárta előtt, illetve egyéb kommunikációs eszköz felhasználása esetén a szerződés odaítéléséről szólódöntésnek az érintett ajánlattevők és részvételre jelentkezők részére való megküldését követő naptól számított legalább tizenöt naptári nap lejárta előtt, illetve a szerződés odaítéléséről szólódöntés kézhezvételét követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárta előtt.”;

| b) | a negyedik albekezdésben az első francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „– | a lényeges indokok összefoglalását a 2014/25/EU irányelv 75. cikkének (2) bekezdésében rögzítettek szerint – az említett irányelv 75. cikke (3) bekezdésének rendelkezései szerint –, vagy a 2014/23/EU irányelv 40. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében rögzítettek szerint és az említett irányelv 40. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseire figyelemmel, és”. |
| --- | --- | --- |

b)

a negyedik albekezdésben az első francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„–

a lényeges indokok összefoglalását a 2014/25/EU irányelv 75. cikkének (2) bekezdésében rögzítettek szerint – az említett irányelv 75. cikke (3) bekezdésének rendelkezései szerint –, vagy a 2014/23/EU irányelv 40. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében rögzítettek szerint és az említett irányelv 40. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseire figyelemmel, és”.

| 3. | A 2b. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az első bekezdésben






  i. | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | ha a 2014/25/EU irányelv vagy – amennyiben alkalmazandó – a 2014/23/EU irányelv nem írja elő az eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

A 2b. cikk a következőképpen módosul:

a)

az első bekezdésben

i.

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

ha a 2014/25/EU irányelv vagy – amennyiben alkalmazandó – a 2014/23/EU irányelv nem írja elő az eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét;”;

| ii. | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a 2014/25/EU irányelv 52. cikke szerinti dinamikus beszerzési rendszereken alapuló különös szerződések esetében.” |
| --- | --- | --- |

ii.

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a 2014/25/EU irányelv 52. cikke szerinti dinamikus beszerzési rendszereken alapuló különös szerződések esetében.”

| b) | a második bekezdésben az első és a második franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „— | megsértették a 2014/25/EU irányelv 52. cikkének (6) bekezdését, és |
| --- | --- | --- |

b)

a második bekezdésben az első és a második franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„—

megsértették a 2014/25/EU irányelv 52. cikkének (6) bekezdését, és

| — | a szerződés becsült értéke eléri vagy meghaladja a 2014/25/EU irányelv 15. cikkében megállapított értékhatárokat.” |
| --- | --- |

—

a szerződés becsült értéke eléri vagy meghaladja a 2014/25/EU irányelv 15. cikkében megállapított értékhatárokat.”

| 4. | A 2c. cikkben az „a 2004/17/EK irányelv” kifejezés helyébe az „a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv” kifejezés lép. |
| --- | --- |

4.

A 2c. cikkben az „a 2004/17/EK irányelv” kifejezés helyébe az „a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv” kifejezés lép.

| 5. | A 2d. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdésben






  i. | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő a közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül ítélt oda szerződést úgy, hogy a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv alapján ez nem volt megengedhető;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

A 2d. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdésben

i.

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő a közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül ítélt oda szerződést úgy, hogy a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv alapján ez nem volt megengedhető;”;

| ii. | a b) pontban az „a 2004/17/EK irányelv” kifejezés helyébe az „a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv” kifejezés lép; |
| --- | --- |

ii.

a b) pontban az „a 2004/17/EK irányelv” kifejezés helyébe az „a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv” kifejezés lép;

| b) | a (4) bekezdés első francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „– | a közszolgáltató ajánlatkérő úgy ítéli meg, hogy a közbeszerzésnek a közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül történő odaítélését a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv megengedhetővé teszi,” |
| --- | --- | --- |

b)

a (4) bekezdés első francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„–

a közszolgáltató ajánlatkérő úgy ítéli meg, hogy a közbeszerzésnek a közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül történő odaítélését a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv megengedhetővé teszi,”

| c) | az (5) bekezdésben az első franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:.






  „– | az ajánlatkérő úgy véli, hogy a szerződés odaítélése összhangban áll a 2014/25/EU irányelv 52. cikke (6) bekezdésével,” |
| --- | --- | --- |

c)

az (5) bekezdésben az első franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:.

„–

az ajánlatkérő úgy véli, hogy a szerződés odaítélése összhangban áll a 2014/25/EU irányelv 52. cikke (6) bekezdésével,”

| 6. | A 2f. cikk (1) bekezdésében az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | azt követő naptól számított legalább harminc naptári nap lejárta előtt, hogy:






  — | a közszolgáltató ajánlatkérő a 2014/25/EU irányelv 70. és 71. cikkének vagy a 2014/23/EU irányelv 31. és 32. cikkének megfelelően tájékoztatót tett közzé az eljárás eredményéről, feltéve, hogy ez a tájékoztató tartalmazza az ajánlatkérő indokolását arra a döntésére vonatkozóan, hogy miért ítélte oda a szerződést a hirdetményt előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

6.

A 2f. cikk (1) bekezdésében az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

azt követő naptól számított legalább harminc naptári nap lejárta előtt, hogy:

—

a közszolgáltató ajánlatkérő a 2014/25/EU irányelv 70. és 71. cikkének vagy a 2014/23/EU irányelv 31. és 32. cikkének megfelelően tájékoztatót tett közzé az eljárás eredményéről, feltéve, hogy ez a tájékoztató tartalmazza az ajánlatkérő indokolását arra a döntésére vonatkozóan, hogy miért ítélte oda a szerződést a hirdetményt előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül, vagy

| — | a közszolgáltató ajánlatkérő tájékoztatta az érintett ajánlattevőket és részvételre jelentkezőket a szerződés megkötéséről, feltéve, hogy ez a tájékoztatás tartalmazza a 2014/25/EU irányelv 75. cikkének (2) bekezdésében – az említett irányelv 75. cikke (3) bekezdése szerint – vagy a 2014/23/EU irányelv 40. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett lényeges indokok összefoglalását, annak 40. cikke (2) bekezdésére is figyelemmel. Ez a lehetőség az ezen irányelv 2b. cikke első bekezdésének c) pontjában említett esetekre is vonatkozik;”. |
| --- | --- |

—

a közszolgáltató ajánlatkérő tájékoztatta az érintett ajánlattevőket és részvételre jelentkezőket a szerződés megkötéséről, feltéve, hogy ez a tájékoztatás tartalmazza a 2014/25/EU irányelv 75. cikkének (2) bekezdésében – az említett irányelv 75. cikke (3) bekezdése szerint – vagy a 2014/23/EU irányelv 40. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett lényeges indokok összefoglalását, annak 40. cikke (2) bekezdésére is figyelemmel. Ez a lehetőség az ezen irányelv 2b. cikke első bekezdésének c) pontjában említett esetekre is vonatkozik;”.

| 7. | A 8. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság alkalmazhatja a (2)–(5) bekezdésben meghatározott eljárást, ha a szerződés megkötését megelőzően úgy ítéli meg, hogy a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési, illetve koncessziós eljárás során, illetve a 2014/25/EU irányelv 26. cikke (1) bekezdésével kapcsolatban – olyan közszolgáltató ajánlatkérők esetén, amelyekre ez utóbbi rendelkezést alkalmazni kell – a beszerzésre vonatkozó közösségi jogot súlyosan megsértették.”. |
| --- | --- |

7.

A 8. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság alkalmazhatja a (2)–(5) bekezdésben meghatározott eljárást, ha a szerződés megkötését megelőzően úgy ítéli meg, hogy a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési, illetve koncessziós eljárás során, illetve a 2014/25/EU irányelv 26. cikke (1) bekezdésével kapcsolatban – olyan közszolgáltató ajánlatkérők esetén, amelyekre ez utóbbi rendelkezést alkalmazni kell – a beszerzésre vonatkozó közösségi jogot súlyosan megsértették.”.

V.   CÍM

FELHATALMAZÁS, VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

48. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételekkel felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A Bizottság a 7. cikk (3) bekezdésében, a 9. cikk (4) bekezdésében, a 27. cikk (2) bekezdésében és a 30. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást határozatlan időre kapja 2014. április 17-től.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. cikk (3) bekezdésében, a 9. cikk (4) bekezdésében, a 27. cikk (2) bekezdésében és a 30. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 7. cikk (3) bekezdése, a 9. cikk (4) bekezdése, a 27. cikk (2) bekezdése és a 30. cikk (4) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.

49. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)   Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és mindaddig alkalmazandók, amíg a (2) bekezdés szerint kifogást nem emelnek ellenük. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben közölni kell a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 48. cikk (5) bekezdésének megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. A Bizottság ebben az esetben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelő határozatáról szóló értesítés kézhezvételét követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a jogi aktust.

50. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját a 71/306/EGK tanácsi határozattal (39) létrehozott közbeszerzési tanácsadó bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet szerint bizottság.

(2)   Az e cikkre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

51. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. április 18-ig megfeleljenek. Ezen rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

52. cikk

Átmeneti rendelkezések

A 2004/17/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjára, valamint a 2004/18/EK irányelv 1. cikkének (3) és (4) bekezdésére, illetve III. címére történő hivatkozásokat az ezen irányelvre vonatkozó hivatkozásnak kell tekinteni.

53. cikk

Monitoring és jelentéstétel

A Bizottság 2019. április 18-ig megvizsgálja, hogy a 8. cikkben megállapított értékhatárok alkalmazása milyen gazdasági hatásokat gyakorol a belső piacra, különösen az olyan tényezők tekintetében, mint a határokon átnyúló szerződések odaítélése és a tranzakciós költségek, és erről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Meg kell vizsgálni az értékhatárok megfelelőségét a megállapodás alapján folyó tárgyalások kontextusában, figyelembe véve az infláció hatását és az ügyleti költségeket. Amennyiben lehetséges és helyénvaló, a Bizottságnak mérlegelnie kell azt, hogy javasolja a megállapodás szerinti értékhatárok növelését a tárgyalások következő fordulója során.

A megállapodás alapján alkalmazandó értékhatárokban bekövetkező bármilyen változás esetén a jelentést adott esetben jogalkotási javaslatnak kell követnie az ebben az irányelvben meghatározott értékhatárok módosítására.

A Bizottság azt is megvizsgálja, hogy a 12. cikkben meghatározott kizárások milyen gazdasági hatással vannak a belső piacra, figyelembe véve a vízügyi ágazat egyedi struktúráit, és erről 2019. április 18-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

A Bizottság 2021. április 18-ig, és azt követően ötévenként a tagállamok által a 45. cikk (3) bekezdésében biztosított információk alapján felülvizsgálja az irányelv működését, és jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

A Bizottság a nyilvánosság számára elérhetővé teszi a negyedik bekezdés alapján elvégzett felülvizsgálatok eredményeit.

54. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez az irányelv nem alkalmazandó a 2014. április 17. előtt kiírt vagy odaítélt koncessziók odaítélésére.

55. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2014. február 26-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

D. KOURKOULAS

---

(1)  HL C 191., 2012.6.29., 84. o.

1

(2)  HL C 391., 2012.12.18., 49. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. január 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. február 11-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/18/EK irányelve az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 114. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelve a belső piaci szolgáltatásokról (HL L 376., 2006.12.27., 36. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/73/EK irányelve a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 94. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelve a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1997. december 15-i 97/67/EK irányelve a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról (HL L 15., 1998.1.21., 14. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1994. május 30-i 94/22/EK irányelve a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről (HL L 164., 1994.6.30., 3. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 1370/2007/EK rendelete a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/81/EK irányelve a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról (HL L 216., 2009.8.20., 76. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/34/EU irányelve a meghatározott társasági formájú vállalkozások éves beszámolóiról, összevont éves beszámolóiról és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/25/EU irányelve a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (Lásd e Hivatalos Lap 243. oldalát).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/17/EK irányelve a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 1. o.)

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 1996. december 16-i 96/71/EK irányelve a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről (HL L 18., 1997.1.21., 1. o.).

15

(16)  A Tanács 1989. december 21-i 89/665/EGK irányelve az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 395., 1989.12.30., 33. o.).

16

(17)  A Tanács 1992. február 25-i 92/13/EGK irányelve a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 76., 1992.3.23., 14. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. május 26-i 1059/2003/EK rendelete a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról (HL L 154., 2003.6.21., 1. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről (Lásd e Hivatalos Lap 65. oldalát.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK rendelete a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelve a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (HL L 95., 2010.4.15., 1. o.).

23

(24)  A Tanács 1977. március 22-i 77/249/EGK irányelve az ügyvédi szolgáltatásnyújtás szabadsága tényleges gyakorlásának elősegítéséről (HL L 78., 1977.3.26., 17. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. november 5-i 2195/2002/EK rendelete a Közös Közbeszerzési Szószedetről (CPV) (HL L 340., 2002.12.16., 1. o.).

27

(28)  A Tanács 2008. október 24-i 2008/841/IB kerethatározata a szervezett bűnözés elleni küzdelemről (HL L 300., 2008.11.11., 42. o.).

28

(29)  HL C 195., 1997.6.25., 1. o.

29

(30)  A Tanács 2003. július 22-i 2003/568/IB kerethatározata a magánszektorban tapasztalható korrupció elleni küzdelemről (HL L 192., 2003.7.31., 54. o.).

30

(31)  HL C 316., 1995.11.27., 48. o.

31

(32)  A Tanács 2002. június 13-i 2002/475/IB kerethatározata a terrorizmus elleni küzdelemről (HL L 164., 2002.6.22., 3. o.).

32

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005. október 26-i 2005/60/EK irányelve a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről (HL L 309., 2005.11.25., 15. o.).

33

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. április 5-i 2011/36/EU irányelve az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 101., 2011.4.15., 1. o.).

34

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/24/EU irányelve a közbeszerzésről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

35

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/23/EU irányelve a koncessziós szerződések odaítéléséről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).”

36

(37)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/25/EU irányelve a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

37

(38)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/23/EU irányelve a koncessziós szerződések odaítéléséről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).”

38

(39)  A Tanács 1971. július 26-i 71/306/EGK határozata az építési beruházásra irányuló közbeszerzésekkel foglalkozó tanácsadó Bizottság létrehozásáról (HL L 185., 1971.8.16., 15. o.).

39

---

I. MELLÉKLET

AZ 5. CIKK 7. PONTJÁBAN EMLÍTETT TEVÉKENYSÉGEK JEGYZÉKE
   (1)

| NACE 1. javított kiadás (2) | CPV-kód |
| --- | --- |
| F ÁGAZAT | ÉPÍTŐIPAR |
| Osztály | Csoport | Al-csoport | Tárgy | Megjegyzések |
| 45 | | | Építőipar | Ez az osztály az alábbiakat foglalja magában:
  — új épületek és építmények építése, helyreállítás és általános javítási munkálatok | 45000000 |
| | 45,1 | | Építési terep-előkészítése | | 45100000 |
| | | 45,11 | Épületbontás, földmunka | Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:






  — | épületek és egyéb szerkezetek bontása, |

NACE 1. javított kiadás (2)

CPV-kód

F ÁGAZAT

ÉPÍTŐIPAR

Osztály

Csoport

Al-csoport

Tárgy

Megjegyzések

45

Építőipar

Ez az osztály az alábbiakat foglalja magában:

— új épületek és építmények építése, helyreállítás és általános javítási munkálatok

45000000

45,1

Építési terep-előkészítése

45100000

45,11

Épületbontás, földmunka

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

—

épületek és egyéb szerkezetek bontása,

| — | építési területek megtisztítása, |
| --- | --- |

—

építési területek megtisztítása,

| — | földkiemelés, területfeltöltés, építési területek kiegyenlítése és planírozása, árokásás, kövek eltávolítása, robbantás stb., |
| --- | --- |

—

földkiemelés, területfeltöltés, építési területek kiegyenlítése és planírozása, árokásás, kövek eltávolítása, robbantás stb.,

| — | bányászati terület előkészítése, |
| --- | --- |

—

bányászati terület előkészítése,

| — | takaróréteg eltávolítása, bányatulajdon és bányászati területek egyéb módon történő feltárása és előkészítése. |
| --- | --- |

—

takaróréteg eltávolítása, bányatulajdon és bányászati területek egyéb módon történő feltárása és előkészítése.

Ez az alcsoport az alábbiakat is tartalmazza:

| — | építési terület lecsapolása, |
| --- | --- |

—

építési terület lecsapolása,

| — | mezőgazdasági vagy erdőterület lecsapolása. |
| --- | --- |

—

mezőgazdasági vagy erdőterület lecsapolása.

45110000

45,12

Talajmintavétel, próbafúrás

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | építési, geofizikai, geológiai vagy hasonló célokból végzett próbafúrás és talajmintavétel. |
| --- | --- |

—

építési, geofizikai, geológiai vagy hasonló célokból végzett próbafúrás és talajmintavétel.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | olaj- vagy gázkutak létesítése céljából történő fúrás, lásd 11.20, |
| --- | --- |

—

olaj- vagy gázkutak létesítése céljából történő fúrás, lásd 11.20,

| — | vízkútfúrás, lásd 45.25, |
| --- | --- |

—

vízkútfúrás, lásd 45.25,

| — | aknamélyítés, lásd 45.25, |
| --- | --- |

—

aknamélyítés, lásd 45.25,

| — | olaj- és földgázmező feltárása, geofizikai, geológiai és szeizmikus felmérés, lásd 74.20. |
| --- | --- |

—

olaj- és földgázmező feltárása, geofizikai, geológiai és szeizmikus felmérés, lásd 74.20.

45120000

45,2

Szerkezetkész épület(rész), egyéb építmény építése

45200000

45,21

Általános építési és mélyépítési munkák

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | valamennyi építménytípus építése – mélyépítési munkák: |
| --- | --- |

—

valamennyi építménytípus építése – mélyépítési munkák:

| — | hidak – az autópályahidakat is beleértve – viaduktok, alagutak és aluljárók, |
| --- | --- |

—

hidak – az autópályahidakat is beleértve – viaduktok, alagutak és aluljárók,

| — | nagy távolságú csővezetékek, távközlési és villamosvezetékek, |
| --- | --- |

—

nagy távolságú csővezetékek, távközlési és villamosvezetékek,

| — | városi csővezetékek, városi távközlési és villamosvezetékek, |
| --- | --- |

—

városi csővezetékek, városi távközlési és villamosvezetékek,

| — | kiegészítő városi munkák, |
| --- | --- |

—

kiegészítő városi munkák,

| — | előre gyártott szerkezetek helyszíni összeszerelése és felállítása. |
| --- | --- |

—

előre gyártott szerkezetek helyszíni összeszerelése és felállítása.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | olaj- és gázkitermeléshez kapcsolódó járulékos szolgáltatói tevékenységek, lásd 11.20, |
| --- | --- |

—

olaj- és gázkitermeléshez kapcsolódó járulékos szolgáltatói tevékenységek, lásd 11.20,

| — | saját gyártású, nem betonból készült elemekből teljes, előre gyártott szerkezetek felállítása, lásd a 20-as, a 26-os és a 28-as osztályt, |
| --- | --- |

—

saját gyártású, nem betonból készült elemekből teljes, előre gyártott szerkezetek felállítása, lásd a 20-as, a 26-os és a 28-as osztályt,

| — | stadionokkal, uszodákkal, tornatermekkel, teniszpályákkal, golfpályákkal és egyéb sportlétesítményekkel összefüggésben végzett, nem épületek létrehozására irányuló építési munka, lásd 45.23, |
| --- | --- |

—

stadionokkal, uszodákkal, tornatermekkel, teniszpályákkal, golfpályákkal és egyéb sportlétesítményekkel összefüggésben végzett, nem épületek létrehozására irányuló építési munka, lásd 45.23,

| — | épületgépészeti szerelés, lásd 45.3, |
| --- | --- |

—

épületgépészeti szerelés, lásd 45.3,

| — | befejező építés, lásd 45.4, |
| --- | --- |

—

befejező építés, lásd 45.4,

| — | építészeti és mérnöki tevékenységek, lásd 74.20, |
| --- | --- |

—

építészeti és mérnöki tevékenységek, lásd 74.20,

| — | építési projektirányítás, lásd 74.20. |
| --- | --- |

—

építési projektirányítás, lásd 74.20.

45210000

kivéve:

– 45213316

45220000

45231000

45232000

45,22

Tetőszerkezet- és tetőépítés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | tetőszerkezet-építés, |
| --- | --- |

—

tetőszerkezet-építés,

| — | tetőfedés, |
| --- | --- |

—

tetőfedés,

| — | víz és nedvesség elleni szigetelés. |
| --- | --- |

—

víz és nedvesség elleni szigetelés.

45261000

45,23

Autópálya, út, repülőtér és sportlétesítmény építése

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | autópályák, utcák, utak és egyéb jármű- vagy gyalogosforgalom céljára szánt utak építése, |
| --- | --- |

—

autópályák, utcák, utak és egyéb jármű- vagy gyalogosforgalom céljára szánt utak építése,

| — | vasútépítés, |
| --- | --- |

—

vasútépítés,

| — | repülőtéri kifutópályák építése, |
| --- | --- |

—

repülőtéri kifutópályák építése,

| — | stadionokkal, uszodákkal, tornatermekkel, teniszpályákkal, golfpályákkal és egyéb sportlétesítményekkel összefüggésben végzett, nem épületek létrehozására irányuló építési munka, |
| --- | --- |

—

stadionokkal, uszodákkal, tornatermekkel, teniszpályákkal, golfpályákkal és egyéb sportlétesítményekkel összefüggésben végzett, nem épületek létrehozására irányuló építési munka,

| — | útburkolatok és parkolóhelyek jelzéseinek felfestése. |
| --- | --- |

—

útburkolatok és parkolóhelyek jelzéseinek felfestése.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | előzetes földmunkák, lásd 45.11. |
| --- | --- |

—

előzetes földmunkák, lásd 45.11.

45212212 és DA03

45230000

kivéve:

– 45231000

– 45232000

– 45234115

45,24

Vízi létesítmény építése

Ez az alcsoport az alábbiak építését foglalja magában:

| — | vízi utak, kikötői és folyami építmények, sportkikötők, hajózsilipek stb., |
| --- | --- |

—

vízi utak, kikötői és folyami építmények, sportkikötők, hajózsilipek stb.,

| — | védőgátak és töltések, |
| --- | --- |

—

védőgátak és töltések,

| — | kotrás, |
| --- | --- |

—

kotrás,

| — | felszín alatti munkálatok. |
| --- | --- |

—

felszín alatti munkálatok.

45240000

45,25

Egyéb építési szakmunkák

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | szaktudást vagy különleges berendezést igénylő, különféle szerkezetek egy közös aspektusát érintő, építési munkákkal kapcsolatos szaktevékenységek, |
| --- | --- |

—

szaktudást vagy különleges berendezést igénylő, különféle szerkezetek egy közös aspektusát érintő, építési munkákkal kapcsolatos szaktevékenységek,

| — | alapzat építése, a cölöpverést is beleértve, |
| --- | --- |

—

alapzat építése, a cölöpverést is beleértve,

| — | vízkútfúrás és -építés, aknamélyítés, |
| --- | --- |

—

vízkútfúrás és -építés, aknamélyítés,

| — | nem saját gyártású acélelemek felállítása, |
| --- | --- |

—

nem saját gyártású acélelemek felállítása,

| — | acélhajlítás, |
| --- | --- |

—

acélhajlítás,

| — | falazás és kőrakás, |
| --- | --- |

—

falazás és kőrakás,

| — | állványzat és munkapadozat felállítása és szétszerelése, az állványzat és munkapadozat bérlését is beleértve, |
| --- | --- |

—

állványzat és munkapadozat felállítása és szétszerelése, az állványzat és munkapadozat bérlését is beleértve,

| — | kémények és ipari kemencék építése. |
| --- | --- |

—

kémények és ipari kemencék építése.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | állványzat bérlése felállítás és szétszerelés nélkül, lásd 71.32. |
| --- | --- |

—

állványzat bérlése felállítás és szétszerelés nélkül, lásd 71.32.

45250000

45262000

45,3

Épületgépészeti szerelés

45300000

45,31

Villanyszerelés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

a következők beszerelése épületekbe vagy egyéb építményekbe:

| — | elektromos vezetékek és szerelvények, |
| --- | --- |

—

elektromos vezetékek és szerelvények,

| — | távközlési rendszerek, |
| --- | --- |

—

távközlési rendszerek,

| — | elektromos fűtési rendszerek, |
| --- | --- |

—

elektromos fűtési rendszerek,

| — | lakossági antennák, |
| --- | --- |

—

lakossági antennák,

| — | tűzriasztók, |
| --- | --- |

—

tűzriasztók,

| — | betörésvédelmi riasztók, |
| --- | --- |

—

betörésvédelmi riasztók,

| — | felvonók és mozgólépcsők, |
| --- | --- |

—

felvonók és mozgólépcsők,

| — | villámhárítók stb. |
| --- | --- |

—

villámhárítók stb.

45213316

45310000

kivéve:

– 45316000

45,32

Szigetelés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | hő-, hang-, illetve rezgésszigetelés épületekben vagy egyéb építményekben. |
| --- | --- |

—

hő-, hang-, illetve rezgésszigetelés épületekben vagy egyéb építményekben.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | víz és nedvesség elleni szigetelés, lásd 45.22. |
| --- | --- |

—

víz és nedvesség elleni szigetelés, lásd 45.22.

45320000

45,33

Víz-, gáz-, fűtésszerelés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | a következők beszerelése épületekbe vagy egyéb építményekbe: |
| --- | --- |

—

a következők beszerelése épületekbe vagy egyéb építményekbe:

| — | csővezetékek és szaniterberendezések, |
| --- | --- |

—

csővezetékek és szaniterberendezések,

| — | gázszerelvények, |
| --- | --- |

—

gázszerelvények,

| — | fűtő-, szellőző-, hűtő- és légkondicionáló berendezések és csatornák, |
| --- | --- |

—

fűtő-, szellőző-, hűtő- és légkondicionáló berendezések és csatornák,

| — | sprinklerrendszerek. |
| --- | --- |

—

sprinklerrendszerek.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | elektromos fűtési rendszerek beszerelése, lásd 45.31. |
| --- | --- |

—

elektromos fűtési rendszerek beszerelése, lásd 45.31.

45330000

45,34

Egyéb épületgépészeti szerelés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | utak, vasutak, repülőterek és kikötők világítási és jelzőrendszerének szerelése, |
| --- | --- |

—

utak, vasutak, repülőterek és kikötők világítási és jelzőrendszerének szerelése,

| — | máshová be nem sorolt szerelvények és berendezési tárgyak beszerelése épületekbe vagy egyéb építményekbe. |
| --- | --- |

—

máshová be nem sorolt szerelvények és berendezési tárgyak beszerelése épületekbe vagy egyéb építményekbe.

45234115

45316000

45340000

45,4

Befejező építés

45400000

45,41

Vakolás

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | külső és belső vakolat vagy stukkó felhordása, illetve felragasztása épületekben vagy egyéb építményekben, beleértve az ehhez szükséges vakolattartó anyagokat. |
| --- | --- |

—

külső és belső vakolat vagy stukkó felhordása, illetve felragasztása épületekben vagy egyéb építményekben, beleértve az ehhez szükséges vakolattartó anyagokat.

45410000

45,42

Épületasztalos-munka

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | fából vagy egyéb anyagból készült, nem saját gyártású ajtók, ablakok, ajtó- és ablakkeretek, beépített konyhák, lépcsők, üzletberendezések és hasonlók beszerelése, |
| --- | --- |

—

fából vagy egyéb anyagból készült, nem saját gyártású ajtók, ablakok, ajtó- és ablakkeretek, beépített konyhák, lépcsők, üzletberendezések és hasonlók beszerelése,

| — | belső befejező munkálatok, például mennyezetek, fából készült falburkolatok, mozgatható térelválasztók, stb. |
| --- | --- |

—

belső befejező munkálatok, például mennyezetek, fából készült falburkolatok, mozgatható térelválasztók, stb.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | parketta és egyéb, fából készült padlóburkoló anyagok lefektetése, lásd 45.43. |
| --- | --- |

—

parketta és egyéb, fából készült padlóburkoló anyagok lefektetése, lásd 45.43.

45420000

45,43

Padló- és falburkolás

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | a következők le- vagy felrakása, burkolóanyagként való alkalmazása, felfüggesztése vagy rögzítése épületekben vagy egyéb építményekben: |
| --- | --- |

—

a következők le- vagy felrakása, burkolóanyagként való alkalmazása, felfüggesztése vagy rögzítése épületekben vagy egyéb építményekben:

| — | kerámiából, betonból vagy csiszolt kőből készült fal-, illetve padlóburkoló lapok, |
| --- | --- |

—

kerámiából, betonból vagy csiszolt kőből készült fal-, illetve padlóburkoló lapok,

| — | parketta és egyéb, fából készült padlóburkolat, |
| --- | --- |

—

parketta és egyéb, fából készült padlóburkolat,

| — | szőnyegek és linóleumból készült padlóburkoló anyagok, a gumit és a műanyagot is beleértve, |
| --- | --- |

—

szőnyegek és linóleumból készült padlóburkoló anyagok, a gumit és a műanyagot is beleértve,

| — | mozaik, márvány, gránit vagy pala padló- vagy falburkolatok, |
| --- | --- |

—

mozaik, márvány, gránit vagy pala padló- vagy falburkolatok,

| — | tapéta. |
| --- | --- |

—

tapéta.

45430000

45,44

Festés és üvegezés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | az épületek belső és külső festése, |
| --- | --- |

—

az épületek belső és külső festése,

| — | mélyépítési szerkezetek festése, |
| --- | --- |

—

mélyépítési szerkezetek festése,

| — | üveg, tükör stb. szerelése. |
| --- | --- |

—

üveg, tükör stb. szerelése.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | ablakok beillesztése, lásd 45.42, |
| --- | --- |

—

ablakok beillesztése, lásd 45.42,

45440000

45,45

Egyéb befejező építés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | magán úszómedencék építése, |
| --- | --- |

—

magán úszómedencék építése,

| — | tisztítás gőzsugárral, homokfúvás és hasonló kültéri munkák, |
| --- | --- |

—

tisztítás gőzsugárral, homokfúvás és hasonló kültéri munkák,

| — | egyéb, máshová be nem sorolt befejező építési munkák. |
| --- | --- |

—

egyéb, máshová be nem sorolt befejező építési munkák.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | épületek és egyéb építmények belső tisztítása, lásd 74.70. |
| --- | --- |

—

épületek és egyéb építmények belső tisztítása, lásd 74.70.

45212212 és DA04

45450000

45,5

Építési eszköz bérlése, személyzettel

45500000

45,50

Építési eszköz bérlése, személyzettel

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | építési és bontási eszköz és gép bérlése személyzet nélkül, lásd 71.32. |
| --- | --- |

—

építési és bontási eszköz és gép bérlése személyzet nélkül, lásd 71.32.

45500000

---

(1)  Amennyiben a CPV és a NACE értelmezésében különbség áll fenn, a CPV-nómenklatúrát kell alkalmazni.

(2)  A Tanács 1990. október 9-i 3037/90/EGK rendelete az Európai Közösségben a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásáról (HL L 293., 1990.10.24., 1. o.).

---

II. MELLÉKLET

A 7. CIKKBEN EMLÍTETT KÖZSZOLGÁLTATÓ AJÁNLATKÉRŐK ÁLTAL VÉGZETT TEVÉKENYSÉGEK

Az irányelvnek a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziókra vonatkozó rendelkezései az alábbi tevékenységekre alkalmazandók:

| 1. | A gáz és a hőenergia tekintetében:






  a) | gáz vagy hőenergia termelése, szállítása vagy elosztása terén közszolgáltatás nyújtása céljából működtetett helyhez kötött hálózatok rendelkezésre bocsátása vagy üzemeltetése; |
| --- | --- | --- |

1.

A gáz és a hőenergia tekintetében:

a)

gáz vagy hőenergia termelése, szállítása vagy elosztása terén közszolgáltatás nyújtása céljából működtetett helyhez kötött hálózatok rendelkezésre bocsátása vagy üzemeltetése;

| b) | ilyen hálózatok ellátása gázzal vagy hőenergiával. |
| --- | --- |

b)

ilyen hálózatok ellátása gázzal vagy hőenergiával.

Nem tekinthető az (1) bekezdés alá tartozó tevékenységnek a közszolgáltatás nyújtása céljából működtetett helyhez kötött hálózatoknak a 7. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő általi ellátása gázzal vagy hőenergiával, ha valamennyi alábbi feltétel teljesül:

| i. | a gáznak vagy a hőenergiának a közszolgáltató ajánlatkérő általi előállítása elkerülhetetlen következménye egy, az e melléklet (2) és (3) bekezdésében említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzésének; |
| --- | --- |

i.

a gáznak vagy a hőenergiának a közszolgáltató ajánlatkérő általi előállítása elkerülhetetlen következménye egy, az e melléklet (2) és (3) bekezdésében említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzésének;

| ii. | a nyilvános hálózat ellátása kizárólag az ilyen termelés gazdasági hasznosítására irányul, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem haladja meg az ajánlatkérő árbevételének 20 %-át. |
| --- | --- |

ii.

a nyilvános hálózat ellátása kizárólag az ilyen termelés gazdasági hasznosítására irányul, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem haladja meg az ajánlatkérő árbevételének 20 %-át.

Ezen irányelv alkalmazásában az „ellátás” magában foglalja a gáz előállítását/termelését, valamint nagykereskedelmi és kiskereskedelmi értékesítését. A kitermelés formájában történő gáztermelés azonban e melléklet 4. bekezdésének hatálya alá tartozik.

| 2. | A villamos energia tekintetében:






  a) | villamos energia termelése, szállítása vagy elosztása terén közszolgáltatás nyújtása céljából működtetett helyhez kötött hálózatok rendelkezésre bocsátása vagy üzemeltetése; |
| --- | --- | --- |

2.

A villamos energia tekintetében:

a)

villamos energia termelése, szállítása vagy elosztása terén közszolgáltatás nyújtása céljából működtetett helyhez kötött hálózatok rendelkezésre bocsátása vagy üzemeltetése;

| b) | ilyen helyhez kötött hálózatok ellátása villamos energiával. |
| --- | --- |

b)

ilyen helyhez kötött hálózatok ellátása villamos energiával.

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a villamosenergia-ellátás magában foglalja a villamos energia termelését, nagykereskedelmét és kiskereskedelmét.

Nem tekinthető az (1) bekezdés alá tartozó tevékenységnek a közszolgáltatás nyújtására szolgáló hálózatoknak a 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő általi ellátása villamos energiával, ha valamennyi alábbi feltétel teljesül:

| a) | az érintett ajánlatkérő azért állít elő villamos energiát, mert annak fogyasztására egy, az ebben a bekezdésben, vagy e melléklet (1) és (3) bekezdésében említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséhez van szüksége; |
| --- | --- |

a)

az érintett ajánlatkérő azért állít elő villamos energiát, mert annak fogyasztására egy, az ebben a bekezdésben, vagy e melléklet (1) és (3) bekezdésében említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséhez van szüksége;

| b) | a nyilvános hálózat ellátása csak az ajánlatkérő saját fogyasztásától függ, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem lépte túl az ajánlatkérő össz-energiatermelésének 30 %-át. |
| --- | --- |

b)

a nyilvános hálózat ellátása csak az ajánlatkérő saját fogyasztásától függ, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem lépte túl az ajánlatkérő össz-energiatermelésének 30 %-át.

| 3. | Vasúton, automatizált rendszerekkel, villamossal, trolibusszal, autóbusszal vagy drótkötélpályán történő közlekedés terén közszolgáltatás nyújtása céljából működtetett hálózatok rendelkezésre bocsátásával vagy üzemeltetésével kapcsolatos tevékenységek.
  A közlekedési szolgáltatások esetében akkor lehet hálózat létezéséről beszélni, ha a szolgáltatást valamely tagállam illetékes hatósága által meghatározott üzemeltetési feltételek, például az útvonalakra, a rendelkezésre bocsátandó közlekedési kapacitásra vagy a szolgáltatás gyakoriságára vonatkozó feltételek alapján végzik. |
| --- | --- |

3.

Vasúton, automatizált rendszerekkel, villamossal, trolibusszal, autóbusszal vagy drótkötélpályán történő közlekedés terén közszolgáltatás nyújtása céljából működtetett hálózatok rendelkezésre bocsátásával vagy üzemeltetésével kapcsolatos tevékenységek.

A közlekedési szolgáltatások esetében akkor lehet hálózat létezéséről beszélni, ha a szolgáltatást valamely tagállam illetékes hatósága által meghatározott üzemeltetési feltételek, például az útvonalakra, a rendelkezésre bocsátandó közlekedési kapacitásra vagy a szolgáltatás gyakoriságára vonatkozó feltételek alapján végzik.

| 4. | Földrajzi terület hasznosításával kapcsolatos olyan tevékenységek, amelyek célja repülőtér és tengeri vagy belvízi kikötő vagy más terminállétesítmény rendelkezésre bocsátása légi, tengeri vagy belvízi fuvarozók részére. |
| --- | --- |

4.

Földrajzi terület hasznosításával kapcsolatos olyan tevékenységek, amelyek célja repülőtér és tengeri vagy belvízi kikötő vagy más terminállétesítmény rendelkezésre bocsátása légi, tengeri vagy belvízi fuvarozók részére.

| 5. | Az alábbi szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó tevékenységek:






  a) | postai szolgáltatások; |
| --- | --- | --- |

5.

Az alábbi szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó tevékenységek:

a)

postai szolgáltatások;

| b) | postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatások, feltéve, hogy e szolgáltatásokat olyan szervezet nyújtja, amely az e bekezdés második albekezdésének ii. pontja szerinti postai szolgáltatásokat is nyújt, és feltéve, hogy a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételek a második albekezdés ii. pontjában szereplő szolgáltatások tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

b)

postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatások, feltéve, hogy e szolgáltatásokat olyan szervezet nyújtja, amely az e bekezdés második albekezdésének ii. pontja szerinti postai szolgáltatásokat is nyújt, és feltéve, hogy a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételek a második albekezdés ii. pontjában szereplő szolgáltatások tekintetében nem teljesülnek.

Ezen irányelv alkalmazásában és a 97/67/EK irányelv sérelme nélkül:

| i. | „postai küldemény”: megcímzett küldemény, végleges, szállítandó formájában, tömegétől függetlenül. A levélküldeményeken kívül ilyen küldemények például a könyvek, katalógusok, hírlapok, folyóiratok és a kereskedelmi értékkel rendelkező vagy nem rendelkező árucikket tartalmazó postai csomagok, tömegüktől függetlenül; |
| --- | --- |

i.

„postai küldemény”: megcímzett küldemény, végleges, szállítandó formájában, tömegétől függetlenül. A levélküldeményeken kívül ilyen küldemények például a könyvek, katalógusok, hírlapok, folyóiratok és a kereskedelmi értékkel rendelkező vagy nem rendelkező árucikket tartalmazó postai csomagok, tömegüktől függetlenül;

| ii. | „postai szolgáltatások”: olyan szolgáltatások, amelyek postai küldemények gyűjtését, feldolgozását, szállítását és kézbesítését foglalják magukban. Ide tartoznak mind a 97/67/EK irányelvnek megfelelően létrehozott egyetemes szolgáltatás hatálya alá tartozó, mind az oda nem tartozó szolgáltatások; |
| --- | --- |

ii.

„postai szolgáltatások”: olyan szolgáltatások, amelyek postai küldemények gyűjtését, feldolgozását, szállítását és kézbesítését foglalják magukban. Ide tartoznak mind a 97/67/EK irányelvnek megfelelően létrehozott egyetemes szolgáltatás hatálya alá tartozó, mind az oda nem tartozó szolgáltatások;

| iii. | „a postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatások”: a következő területeken nyújtott szolgáltatások:






  — | postaszolgálat-irányítási szolgáltatások (a feladást megelőző és azt követő szolgáltatások, például a küldeményrendező szolgáltatások), |
| --- | --- | --- |

iii.

„a postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatások”: a következő területeken nyújtott szolgáltatások:

—

postaszolgálat-irányítási szolgáltatások (a feladást megelőző és azt követő szolgáltatások, például a küldeményrendező szolgáltatások),

| — | az a) pontban nem szereplő postai küldeményekhez, így például címzés nélküli közvetlen küldeményhez kapcsolódó szolgáltatások. |
| --- | --- |

—

az a) pontban nem szereplő postai küldeményekhez, így például címzés nélküli közvetlen küldeményhez kapcsolódó szolgáltatások.

| 6. | Földrajzi terület hasznosításával kapcsolatos tevékenységek, amelyek célja:






  a) | kőolaj vagy földgáz kitermelése; |
| --- | --- | --- |

6.

Földrajzi terület hasznosításával kapcsolatos tevékenységek, amelyek célja:

a)

kőolaj vagy földgáz kitermelése;

| b) | szén vagy más szilárd tüzelőanyag feltárása vagy kitermelése. |
| --- | --- |

b)

szén vagy más szilárd tüzelőanyag feltárása vagy kitermelése.

---

III. MELLÉKLET

A 7. CIKK (2) BEKEZDÉSÉNEK B) PONTJÁBAN EMLÍTETT UNIÓS JOGI AKTUSOK JEGYZÉKE

Azok a jogok, amelyeket olyan eljárás során adtak meg, amelyben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyben a jogok megadása objektív szempontok alapján történt, ezen irányelv értelmében nem tartoznak a „különleges, illetve kizárólagos jogok” körébe. A következő felsorolásban olyan, megfelelő előzetes átláthatóságot biztosító, az Unió más jogi aktusai alapján engedélyek megadását szolgáló eljárások szerepelnek, amelyek nem tartoznak a különleges, illetve kizárólagos jogok körébe.

| a) | Földgázberendezések üzemeltetésére vonatkozó engedély megadása a 2009/73/EK irányelv 4. cikke alapján; |
| --- | --- |

a)

Földgázberendezések üzemeltetésére vonatkozó engedély megadása a 2009/73/EK irányelv 4. cikke alapján;

| b) | Új villamosenergia-termelő létesítmények építésére vonatkozó engedély vagy ajánlati felhívás a 2009/72/EK irányelv rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

b)

Új villamosenergia-termelő létesítmények építésére vonatkozó engedély vagy ajánlati felhívás a 2009/72/EK irányelv rendelkezéseivel összhangban;

| c) | Nem fenntartott vagy nem fenntartandó postai szolgáltatással kapcsolatos engedélyek megadása a 97/67/EK irányelv 9. cikkében meghatározott eljárásokkal összhangban; |
| --- | --- |

c)

Nem fenntartott vagy nem fenntartandó postai szolgáltatással kapcsolatos engedélyek megadása a 97/67/EK irányelv 9. cikkében meghatározott eljárásokkal összhangban;

| d) | A szénhidrogének kitermelését magában foglaló tevékenység folytatására vonatkozó engedély megadása a 94/22/EK irányelvvel összhangban; |
| --- | --- |

d)

A szénhidrogének kitermelését magában foglaló tevékenység folytatására vonatkozó engedély megadása a 94/22/EK irányelvvel összhangban;

| e) | Az 1370/2007/EK rendelet szerinti olyan közszolgáltatási szerződések autóbusszal, villamossal, vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatások nyújtására, amelyek odaítélésére a rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban versenytárgyalási eljárás keretében kerül sor, amennyiben a szerződés időtartama megfelel a rendelet 4. cikke (3), illetve (4) bekezdésének. |
| --- | --- |

e)

Az 1370/2007/EK rendelet szerinti olyan közszolgáltatási szerződések autóbusszal, villamossal, vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatások nyújtására, amelyek odaítélésére a rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban versenytárgyalási eljárás keretében kerül sor, amennyiben a szerződés időtartama megfelel a rendelet 4. cikke (3), illetve (4) bekezdésének.

---

IV. MELLÉKLET

A 19. CIKKBEN EMLÍTETT SZOLGÁLTATÁSOK

| Leírás | CPV-kód |
| --- | --- |
| 79611000-0; 75200000-8; 75231200-6; 75231240-8; 79622000-0 [Háztartási kisegítő személyzettel való ellátási szolgáltatások] 79624000-4 [Ápolószemélyzettel való ellátási szolgáltatások] és 79625000-1 [Egészségügyi személyzettel való ellátási szolgáltatások] 85000000-9-től 85323000-9-ig; 85143000-3,
  98133100-5, 98133000-4 és 98200000-5 és 98500000-8 [Magánháztartás alkalmazottakkal] és 98513000-2-től 98514000-9-ig [Háztartásoknak nyújtott munkaerő-szolgáltatások, Ügynökségi alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, Irodai alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, Ideiglenes alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, Bejárónői szolgáltatások és Háztartási szolgáltatások], | Egészségügyi, szociális és kapcsolódó szolgáltatások |
| 85321000-5 és 85322000-2, 75000000-6 [Közigazgatási, honvédelmi és társadalombiztosítási szolgáltatások], 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1; 79995000-5-től 79995200-7-ig; 80000000-4-től (Oktatási és képzési szolgáltatások) 80660000-8-ig; 92000000-1-től 92342200-2-ig; 92360000-2-től 92700000-8-ig;
  79950000-8 [Kiállítás, vásár és kongresszusszervezési szolgáltatások], 79951000-5 [Szemináriumszervezési szolgáltatások], 79952000-2 [Rendezvényszervezési szolgáltatások], 79952100-3 [Kulturálisesemény-szervezési szolgáltatások], 79953000-9 [Fesztiválszervezési szolgáltatások], 79954000-6 [Partiszervezési szolgáltatások], 79955000-3 [Divatbemutató-rendezési szolgáltatások], 79956000-0 [Vásár- és kiállításszervezési szolgáltatások] | Közigazgatási, szociális, oktatási, egészségügyi és kultúrával kapcsolatos szolgáltatások |
| 75300000-9 | Kötelező társadalombiztosításhoz kötődő szolgáltatások (1) |
| 75310000-2, 75311000-9, 75312000-6,
  75313000-3, 75313100-4, 75314000-0,
  75320000-5, 75330000-8, 75340000-1, | Segélyekkel, támogatásokkal és juttatásokkal kapcsolatos szolgáltatások |
| 98000000-3; 98120000-0; 98132000-7; 98133110-8 és 98130000-3 | Egyéb közösségi, szociális és személyi szolgáltatások, ideértve a szakszervezetek által nyújtott szolgáltatásokat, a politikai szervezetek által nyújtott szolgáltatásokat, az ifjúsági szövetségek által nyújtott szolgáltatásokat és a tagsággal rendelkező különféle szervezettel kapcsolatos szolgáltatásokat |
| 98131000-0 | Vallási szolgáltatások |
| 55100000-1-tól 55410000-7-ig; 55521000-8-tól 55521200-0-ig
  [55521000-8 Élelmiszer-ellátási szolgáltatások magánháztartások számára, 55521100-9
  Ebédszállítási szolgáltatások, 55521200-0 Házhozszállítási szolgáltatások].
  55520000-1 Élelmezési szolgáltatások, 55522000-5 Élelmezési szolgáltatások szállítási vállalatok számára, 55523000-2 Élelmezési szolgáltatások egyéb vállalatok és intézmények számára, 55524000-9 Iskolai élelmezési szolgáltatások
  55510000-8 Étkezdei szolgáltatások, 55511000-5 Étkezdei és egyéb korlátozott vevőkörű büfészolgáltatás, 55512000-2 Büféüzemeltetési szolgáltatások, 55523100-3 Iskolai ebédszolgáltatás | Szállodai és éttermi szolgáltatások |
| 79100000-5-től 79140000-7-ig (kivéve 75231100-5); | Jogi szolgáltatások, amennyiben nem zárandók ki a 10. cikk(8) bekezdésének d) pontja szerint |
| 75100000-7-től 75120000-3-ig (kivéve 75123000-4); 75125000-8-től 75131000-3-ig | Egyéb közigazgatási és kormányzati szolgáltatások |
| 75200000-8-tól 75231000-4-ig; | Közösségi szolgáltatások nyújtása |
| 75231210-9-től 75231230-5-ig; 75240000-0-tól 75252000-7-ig; 794300000-7; 98113100-9 | Börtönökkel kapcsolatos szolgáltatások, közbiztonsági és mentési szolgáltatások, amennyiben a 10. cikk (5) bekezdésének g) pontja alapján nincsenek kizárva |
| 79700000-1-től 79721000-4-ig [Nyomozóirodák és biztonsági szolgálatok szolgáltatásai, Biztonsági szolgáltatások, Riasztásfigyelési szolgáltatások, Őrzési szolgáltatások, Felügyeleti szolgáltatások, Követőrendszerrel kapcsolatos szolgáltatások, Szökevénykeresési szolgáltatások, Járőrözési szolgáltatások, Azonosítóigazolvány-kibocsátási szolgáltatások, Nyomozási szolgáltatások és Nyomozóirodai szolgáltatások]
  79722000-1[Grafológiai szolgáltatások], 79723000-8 [Hulladékvizsgálati szolgáltatások] | Nyomozóirodák és biztonsági szolgálatok szolgáltatásai |
| 64000000-6 [Postai és távközlési szolgáltatások], 64100000-7 [Postai és futárszolgáltatás], 64110000-0 [Postai szolgáltatások], 64111000-7 [Újságokkal és időszaki kiadványokkal kapcsolatos postai szolgáltatások], 64112000-4 [Levelekkel kapcsolatos postai szolgáltatások], 64113000-1 [Csomagokkal kapcsolatos postai szolgáltatások], 64114000-8 [Postahivatali szolgáltatások], 64115000-5 [Postafiók-kölcsönzés], 64116000-2 [Postai küldeménymegőrzési (poste restante) szolgáltatások], 64122000-7 [Belső irodai kézbesítési szolgáltatások] | Postai szolgáltatások |
| 50116510-9 [Gumiabroncs vulkanizálása], 71550000-8 [Kovácsműhely-szolgáltatások] | Különféle szolgáltatások |
| 98900000-2 [Területen kívüli szervezetek és testületek által nyújtott szolgáltatások] és 98910000-5 [Nemzetközi szervezetek és testületek által nyújtott szakszolgáltatás] | Nemzetközi szolgáltatások |

Leírás

CPV-kód

79611000-0; 75200000-8; 75231200-6; 75231240-8; 79622000-0 [Háztartási kisegítő személyzettel való ellátási szolgáltatások] 79624000-4 [Ápolószemélyzettel való ellátási szolgáltatások] és 79625000-1 [Egészségügyi személyzettel való ellátási szolgáltatások] 85000000-9-től 85323000-9-ig; 85143000-3,

98133100-5, 98133000-4 és 98200000-5 és 98500000-8 [Magánháztartás alkalmazottakkal] és 98513000-2-től 98514000-9-ig [Háztartásoknak nyújtott munkaerő-szolgáltatások, Ügynökségi alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, Irodai alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, Ideiglenes alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, Bejárónői szolgáltatások és Háztartási szolgáltatások],

Egészségügyi, szociális és kapcsolódó szolgáltatások

85321000-5 és 85322000-2, 75000000-6 [Közigazgatási, honvédelmi és társadalombiztosítási szolgáltatások], 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1; 79995000-5-től 79995200-7-ig; 80000000-4-től (Oktatási és képzési szolgáltatások) 80660000-8-ig; 92000000-1-től 92342200-2-ig; 92360000-2-től 92700000-8-ig;

79950000-8 [Kiállítás, vásár és kongresszusszervezési szolgáltatások], 79951000-5 [Szemináriumszervezési szolgáltatások], 79952000-2 [Rendezvényszervezési szolgáltatások], 79952100-3 [Kulturálisesemény-szervezési szolgáltatások], 79953000-9 [Fesztiválszervezési szolgáltatások], 79954000-6 [Partiszervezési szolgáltatások], 79955000-3 [Divatbemutató-rendezési szolgáltatások], 79956000-0 [Vásár- és kiállításszervezési szolgáltatások]

Közigazgatási, szociális, oktatási, egészségügyi és kultúrával kapcsolatos szolgáltatások

75300000-9

Kötelező társadalombiztosításhoz kötődő szolgáltatások (1)

75310000-2, 75311000-9, 75312000-6,

75313000-3, 75313100-4, 75314000-0,

75320000-5, 75330000-8, 75340000-1,

Segélyekkel, támogatásokkal és juttatásokkal kapcsolatos szolgáltatások

98000000-3; 98120000-0; 98132000-7; 98133110-8 és 98130000-3

Egyéb közösségi, szociális és személyi szolgáltatások, ideértve a szakszervezetek által nyújtott szolgáltatásokat, a politikai szervezetek által nyújtott szolgáltatásokat, az ifjúsági szövetségek által nyújtott szolgáltatásokat és a tagsággal rendelkező különféle szervezettel kapcsolatos szolgáltatásokat

98131000-0

Vallási szolgáltatások

55100000-1-tól 55410000-7-ig; 55521000-8-tól 55521200-0-ig

[55521000-8 Élelmiszer-ellátási szolgáltatások magánháztartások számára, 55521100-9

Ebédszállítási szolgáltatások, 55521200-0 Házhozszállítási szolgáltatások].

55520000-1 Élelmezési szolgáltatások, 55522000-5 Élelmezési szolgáltatások szállítási vállalatok számára, 55523000-2 Élelmezési szolgáltatások egyéb vállalatok és intézmények számára, 55524000-9 Iskolai élelmezési szolgáltatások

55510000-8 Étkezdei szolgáltatások, 55511000-5 Étkezdei és egyéb korlátozott vevőkörű büfészolgáltatás, 55512000-2 Büféüzemeltetési szolgáltatások, 55523100-3 Iskolai ebédszolgáltatás

Szállodai és éttermi szolgáltatások

79100000-5-től 79140000-7-ig (kivéve 75231100-5);

Jogi szolgáltatások, amennyiben nem zárandók ki a 10. cikk(8) bekezdésének d) pontja szerint

75100000-7-től 75120000-3-ig (kivéve 75123000-4); 75125000-8-től 75131000-3-ig

Egyéb közigazgatási és kormányzati szolgáltatások

75200000-8-tól 75231000-4-ig;

Közösségi szolgáltatások nyújtása

75231210-9-től 75231230-5-ig; 75240000-0-tól 75252000-7-ig; 794300000-7; 98113100-9

Börtönökkel kapcsolatos szolgáltatások, közbiztonsági és mentési szolgáltatások, amennyiben a 10. cikk (5) bekezdésének g) pontja alapján nincsenek kizárva

79700000-1-től 79721000-4-ig [Nyomozóirodák és biztonsági szolgálatok szolgáltatásai, Biztonsági szolgáltatások, Riasztásfigyelési szolgáltatások, Őrzési szolgáltatások, Felügyeleti szolgáltatások, Követőrendszerrel kapcsolatos szolgáltatások, Szökevénykeresési szolgáltatások, Járőrözési szolgáltatások, Azonosítóigazolvány-kibocsátási szolgáltatások, Nyomozási szolgáltatások és Nyomozóirodai szolgáltatások]

79722000-1[Grafológiai szolgáltatások], 79723000-8 [Hulladékvizsgálati szolgáltatások]

Nyomozóirodák és biztonsági szolgálatok szolgáltatásai

64000000-6 [Postai és távközlési szolgáltatások], 64100000-7 [Postai és futárszolgáltatás], 64110000-0 [Postai szolgáltatások], 64111000-7 [Újságokkal és időszaki kiadványokkal kapcsolatos postai szolgáltatások], 64112000-4 [Levelekkel kapcsolatos postai szolgáltatások], 64113000-1 [Csomagokkal kapcsolatos postai szolgáltatások], 64114000-8 [Postahivatali szolgáltatások], 64115000-5 [Postafiók-kölcsönzés], 64116000-2 [Postai küldeménymegőrzési (poste restante) szolgáltatások], 64122000-7 [Belső irodai kézbesítési szolgáltatások]

Postai szolgáltatások

50116510-9 [Gumiabroncs vulkanizálása], 71550000-8 [Kovácsműhely-szolgáltatások]

Különféle szolgáltatások

98900000-2 [Területen kívüli szervezetek és testületek által nyújtott szolgáltatások] és 98910000-5 [Nemzetközi szervezetek és testületek által nyújtott szakszolgáltatás]

Nemzetközi szolgáltatások

---

(1)  Ezen irányelv hatálya nem terjed ki e szolgáltatásokra, amennyiben azokat nem gazdasági jellegű általános szolgáltatásként szervezik. A tagállamok saját belátásuk szerint dönthetnek arról, hogy a kötelező társadalombiztosításhoz kötődő szolgáltatásokat vagy más szolgáltatásokat általános érdekű szolgáltatásként vagy nem gazdasági jellegű általános szolgáltatásként szervezik-e meg.

---

V. MELLÉKLET

A 31. CIKKBEN EMLÍTETT KONCESSZIÓS HIRDETMÉNYBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

| 1. | Az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek, illetve, ha azzal nem azonos, annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog rendelkezik róla), címe a NUTS-kóddal együtt, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információkat lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek, illetve, ha azzal nem azonos, annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog rendelkezik róla), címe a NUTS-kóddal együtt, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információkat lehet kérni.

| 2. | Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő típusa és a fő tevékenység. |
| --- | --- |

2.

Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő típusa és a fő tevékenység.

| 3. | Ha a részvételi jelentkezések ajánlatot tartalmaznak, az az e-mail cím vagy internetcím, amelyen a koncessziós dokumentáció korlátlanul és teljes körűen, közvetlenül és díjmentesen hozzáférhető. Amennyiben a korlátlan és teljes körű, közvetlen és díjmentes hozzáférés a 34. cikk (2) bekezdésében említett esetekben nem biztosított, annak megjelölése, hogy hogyan lehet megtekinteni a közbeszerzési dokumentációt. |
| --- | --- |

3.

Ha a részvételi jelentkezések ajánlatot tartalmaznak, az az e-mail cím vagy internetcím, amelyen a koncessziós dokumentáció korlátlanul és teljes körűen, közvetlenül és díjmentesen hozzáférhető. Amennyiben a korlátlan és teljes körű, közvetlen és díjmentes hozzáférés a 34. cikk (2) bekezdésében említett esetekben nem biztosított, annak megjelölése, hogy hogyan lehet megtekinteni a közbeszerzési dokumentációt.

| 4. | A koncesszió leírása: az építési beruházás, illetve a szolgáltatások jellege és terjedelme, nagyságrendje vagy indikatív értéke, és, ha lehetséges, a szerződés időtartama. Amennyiben a koncesszió több részből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. Adott esetben az opciók leírása. |
| --- | --- |

4.

A koncesszió leírása: az építési beruházás, illetve a szolgáltatások jellege és terjedelme, nagyságrendje vagy indikatív értéke, és, ha lehetséges, a szerződés időtartama. Amennyiben a koncesszió több részből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. Adott esetben az opciók leírása.

| 5. | A CPV-nómenklatúra szerinti hivatkozási szám(ok). Amennyiben a koncesszió több részből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. |
| --- | --- |

5.

A CPV-nómenklatúra szerinti hivatkozási szám(ok). Amennyiben a koncesszió több részből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni.

| 6. | Építési koncesszió esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, vagy szolgáltatási koncesszió esetén a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja, amennyiben a koncesszió részekből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. |
| --- | --- |

6.

Építési koncesszió esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, vagy szolgáltatási koncesszió esetén a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja, amennyiben a koncesszió részekből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni.

| 7. | Részvételi feltételek, köztük:






  a) | adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett munkahelyek számára tartják fenn vagy az csak védett munkahely-teremtési programok keretében teljesíthető; |
| --- | --- | --- |

7.

Részvételi feltételek, köztük:

a)

adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett munkahelyek számára tartják fenn vagy az csak védett munkahely-teremtési programok keretében teljesíthető;

| b) | adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn; a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésre való hivatkozás; |
| --- | --- |

b)

adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn; a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésre való hivatkozás;

| c) | adott esetben a kiválasztási szempontok jegyzéke és rövid leírása; az adott esetben megkövetelt alkalmasság minimumkövetelményei; a megkövetelt igazolási mód (nyilatkozat, dokumentáció). |
| --- | --- |

c)

adott esetben a kiválasztási szempontok jegyzéke és rövid leírása; az adott esetben megkövetelt alkalmasság minimumkövetelményei; a megkövetelt igazolási mód (nyilatkozat, dokumentáció).

| 8. | A részvételi jelentkezések benyújtásának vagy az ajánlatok beérkezésének határideje. |
| --- | --- |

8.

A részvételi jelentkezések benyújtásának vagy az ajánlatok beérkezésének határideje.

| 9. | A koncesszió odaítélésére alkalmazandó értékelési szempontjai, amennyiben nem szerepelnek más koncessziós dokumentumban. |
| --- | --- |

9.

A koncesszió odaítélésére alkalmazandó értékelési szempontjai, amennyiben nem szerepelnek más koncessziós dokumentumban.

| 10. | A hirdetmény feladásának időpontja. |
| --- | --- |

10.

A hirdetmény feladásának időpontja.

| 11. | A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati kérelem benyújtásának határidejére vonatkozó pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, telefaxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető. |
| --- | --- |

11.

A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati kérelem benyújtásának határidejére vonatkozó pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, telefaxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető.

| 12. | Adott esetben a koncesszió teljesítésének egyedi feltételei. |
| --- | --- |

12.

Adott esetben a koncesszió teljesítésének egyedi feltételei.

| 13. | Cím, amelyre a részvételi jelentkezéseket vagy az ajánlatokat továbbítani kell. |
| --- | --- |

13.

Cím, amelyre a részvételi jelentkezéseket vagy az ajánlatokat továbbítani kell.

| 14. | Adott esetben az elektronikus kommunikációs eszközök használatához kapcsolódó követelmények és feltételek megjelölése. |
| --- | --- |

14.

Adott esetben az elektronikus kommunikációs eszközök használatához kapcsolódó követelmények és feltételek megjelölése.

| 15. | Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a koncesszió uniós alapokból finanszírozott projekttel és/vagy programmal kapcsolatos-e. |
| --- | --- |

15.

Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a koncesszió uniós alapokból finanszírozott projekttel és/vagy programmal kapcsolatos-e.

| 16. | Építési koncesszió esetében arra vonatkozó utalás, hogy a koncesszió a koncessziókról szóló megállapodás hatálya alá tartozik-e. |
| --- | --- |

16.

Építési koncesszió esetében arra vonatkozó utalás, hogy a koncesszió a koncessziókról szóló megállapodás hatálya alá tartozik-e.

---

VI. MELLÉKLET

A 31. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT SZOCIÁLIS ÉS EGYÉB MEGHATÁROZOTT SZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ KONCESSZIÓK ESETÉBEN AZ ELŐZETES TÁJÉKOZTATÓBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

| 1. | Az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint, ha azzal nem azonos, annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe a NUTS-kóddal együtt, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint, ha azzal nem azonos, annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe a NUTS-kóddal együtt, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni.

| 2. | Adott esetben az az e-mail vagy internetcím, amelyen a kiírási feltételek és minden kiegészítő irat hozzáférhető. |
| --- | --- |

2.

Adott esetben az az e-mail vagy internetcím, amelyen a kiírási feltételek és minden kiegészítő irat hozzáférhető.

| 3. | Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő típusa és a fő tevékenység. |
| --- | --- |

3.

Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő típusa és a fő tevékenység.

| 4. | A CPV-kódok; amennyiben a szerződés több részre oszlik, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. |
| --- | --- |

4.

A CPV-kódok; amennyiben a szerződés több részre oszlik, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni.

| 5. | A szolgáltatási koncesszió fő teljesítési helyének NUTS-kódja. |
| --- | --- |

5.

A szolgáltatási koncesszió fő teljesítési helyének NUTS-kódja.

| 6. | A szolgáltatások leírása, nagyságrend vagy indikatív érték. |
| --- | --- |

6.

A szolgáltatások leírása, nagyságrend vagy indikatív érték.

| 7. | Részvételi feltételek. |
| --- | --- |

7.

Részvételi feltételek.

| 8. | Adott esetben az(ok) a határidő(k), ameddig az ajánlatkérő szervet vagy a közszolgáltató ajánlatkérőt értesíteni kell a részvételi szándékról. |
| --- | --- |

8.

Adott esetben az(ok) a határidő(k), ameddig az ajánlatkérő szervet vagy a közszolgáltató ajánlatkérőt értesíteni kell a részvételi szándékról.

| 9. | Adott esetben az alkalmazandó odaítélési eljárás főbb jellemzőinek rövid leírása. |
| --- | --- |

9.

Adott esetben az alkalmazandó odaítélési eljárás főbb jellemzőinek rövid leírása.

| 10. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

10.

Bármely más lényeges információ.

---

VII. MELLÉKLET

A 32. CIKKBEN EMLÍTETT, A KONCESSZIÓ ODAÍTÉLÉSÉRŐL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÓBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

| 1. | Az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek, illetve, ha azzal nem azonos, annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog rendelkezik róla), címe a NUTS-kóddal együtt, és adott esetben telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információkat lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek, illetve, ha azzal nem azonos, annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog rendelkezik róla), címe a NUTS-kóddal együtt, és adott esetben telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információkat lehet kérni.

| 2. | Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő típusa és a fő tevékenység. |
| --- | --- |

2.

Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő típusa és a fő tevékenység.

| 3. | A CPV-kódok. |
| --- | --- |

3.

A CPV-kódok.

| 4. | Építési koncesszió esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, vagy szolgáltatási koncesszió esetén a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja. |
| --- | --- |

4.

Építési koncesszió esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, vagy szolgáltatási koncesszió esetén a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja.

| 5. | A koncesszió leírása: az építési beruházás, illetve a szolgáltatások jellege és terjedelme, a szerződés időtartama. Amennyiben a koncesszió több részből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. Adott esetben az opciók leírása. |
| --- | --- |

5.

A koncesszió leírása: az építési beruházás, illetve a szolgáltatások jellege és terjedelme, a szerződés időtartama. Amennyiben a koncesszió több részből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. Adott esetben az opciók leírása.

| 6. | Az alkalmazott odaítélési eljárás leírása, hirdetmény közzététele nélküli odaítélés esetén indokolás. |
| --- | --- |

6.

Az alkalmazott odaítélési eljárás leírása, hirdetmény közzététele nélküli odaítélés esetén indokolás.

| 7. | A 41. cikkben említett, a koncesszió vagy koncessziók esetében alkalmazott odaítélési szempontok. |
| --- | --- |

7.

A 41. cikkben említett, a koncesszió vagy koncessziók esetében alkalmazott odaítélési szempontok.

| 8. | A koncesszió odaítéléséről szóló döntés vagy döntések időpontja. |
| --- | --- |

8.

A koncesszió odaítéléséről szóló döntés vagy döntések időpontja.

| 9. | A beérkezett ajánlatok száma minden koncessziós eljárás esetében, az alábbiak feltüntetésével:






  a) | azon gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatok száma, amelyek kis- és középvállalkozások; |
| --- | --- | --- |

9.

A beérkezett ajánlatok száma minden koncessziós eljárás esetében, az alábbiak feltüntetésével:

a)

azon gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatok száma, amelyek kis- és középvállalkozások;

| b) | a külföldről érkezett ajánlatok száma; |
| --- | --- |

b)

a külföldről érkezett ajánlatok száma;

| c) | az elektronikusan benyújtott ajánlatok száma. |
| --- | --- |

c)

az elektronikusan benyújtott ajánlatok száma.

| 10. | Minden egyes odaítélés esetében a nyertes ajánlattevő(k) neve, címe és NUTS-kódja, valamint adott esetben telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, feltüntetve, hogy:






  a) | a nyertes ajánlattevő kis- és középvállalkozás; |
| --- | --- | --- |

10.

Minden egyes odaítélés esetében a nyertes ajánlattevő(k) neve, címe és NUTS-kódja, valamint adott esetben telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, feltüntetve, hogy:

a)

a nyertes ajánlattevő kis- és középvállalkozás;

| b) | a koncessziót konzorciumnak ítélték-e oda. |
| --- | --- |

b)

a koncessziót konzorciumnak ítélték-e oda.

| 11. | Az odaítélt koncesszió értéke és fő pénzügyi feltételei, beleértve az alábbiakat:






  a) | díjak, árak és esetleges bírságok; |
| --- | --- | --- |

11.

Az odaítélt koncesszió értéke és fő pénzügyi feltételei, beleértve az alábbiakat:

a)

díjak, árak és esetleges bírságok;

| b) | esetleges jutalmak vagy kifizetések; |
| --- | --- |

b)

esetleges jutalmak vagy kifizetések;

| c) | a koncesszió értékével kapcsolatos minden egyéb információ, a 8. cikk (3) bekezdésében meghatározottakkal összhangban. |
| --- | --- |

c)

a koncesszió értékével kapcsolatos minden egyéb információ, a 8. cikk (3) bekezdésében meghatározottakkal összhangban.

| 12. | Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a koncesszió európai uniós alapokból finanszírozott projekttel és/vagy programmal kapcsolatos-e. |
| --- | --- |

12.

Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a koncesszió európai uniós alapokból finanszírozott projekttel és/vagy programmal kapcsolatos-e.

| 13. | A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidővel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető. |
| --- | --- |

13.

A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidővel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető.

| 14. | A hirdetményben meghirdetett koncesszió(k)ra vonatkozó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt korábbi közzététel időpontja(i) és hivatkozási száma(i). |
| --- | --- |

14.

A hirdetményben meghirdetett koncesszió(k)ra vonatkozó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt korábbi közzététel időpontja(i) és hivatkozási száma(i).

| 15. | A hirdetmény feladásának időpontja. |
| --- | --- |

15.

A hirdetmény feladásának időpontja.

| 16. | A koncesszió becsült értékének kiszámításához alkalmazott módszer, amennyiben a 8. cikkel összhangban más koncessziós dokumentum nem határozza meg. |
| --- | --- |

16.

A koncesszió becsült értékének kiszámításához alkalmazott módszer, amennyiben a 8. cikkel összhangban más koncessziós dokumentum nem határozza meg.

| 17. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

17.

Bármely más lényeges információ.

---

VIII. MELLÉKLET

A 32. CIKKBEN EMLÍTETT, SZOCIÁLIS ÉS EGYÉB MEGHATÁROZOTT SZOLGÁLTATÁSOKRA IRÁNYULÓ KONCESSZIÓKRA VONATKOZÓ, A KONCESSZIÓ ODAÍTÉLÉSÉRŐL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÓKBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

| 1. | Az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek, illetve, ha azzal nem azonos, annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog rendelkezik róla), címe a NUTS-kóddal együtt, adott esetben telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információkat lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek, illetve, ha azzal nem azonos, annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog rendelkezik róla), címe a NUTS-kóddal együtt, adott esetben telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információkat lehet kérni.

| 2. | Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő típusa és a fő tevékenység. |
| --- | --- |

2.

Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő típusa és a fő tevékenység.

| 3. | A CPV-kódok; amennyiben a szerződés több részre oszlik, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. |
| --- | --- |

3.

A CPV-kódok; amennyiben a szerződés több részre oszlik, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni.

| 4. | A koncesszió tárgyának összefoglaló megjelölése. |
| --- | --- |

4.

A koncesszió tárgyának összefoglaló megjelölése.

| 5. | A beérkezett ajánlatok száma. |
| --- | --- |

5.

A beérkezett ajánlatok száma.

| 6. | A nyertes ajánlat értéke, díjakkal és árakkal. |
| --- | --- |

6.

A nyertes ajánlat értéke, díjakkal és árakkal.

| 7. | A nyertes gazdasági szereplő(k) neve, címe a NUTS-kóddal együtt, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme. |
| --- | --- |

7.

A nyertes gazdasági szereplő(k) neve, címe a NUTS-kóddal együtt, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme.

| 8. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

8.

Bármely más lényeges információ.

---

IX. MELLÉKLET

A KÖZZÉTÉTEL JELLEMZŐI

1.   A hirdetmények közzététele

A 31. és 32. cikkben említett hirdetményeket az ajánlatkérő szerveknek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőknek meg kell küldeniük az Európai Unió Kiadóhivatalának, és azokat a következő szabályokkal összhangban kell közzétenni:

A 31. és 32. cikkben említett hirdetményeket az Európai Unió Kiadóhivatala teszi közzé.

Az Európai Unió Kiadóhivatala a 33. cikk (2) bekezdésében említett visszaigazolást küld az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek.

2.   A hirdetmények elektronikus feladásához létrehozott formátum és eljárás

A Bizottság által a hirdetmények elektronikus feladásához létrehozott formátum és eljárás a „http://simap.europa.eu” internetcímen érhető el.

---

X. MELLÉKLET

A 30. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT NEMZETKÖZI SZOCIÁLIS ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI EGYEZMÉNYEK JEGYZÉKE

| | 87. számú ILO-egyezmény az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről; |
| --- | --- |

87. számú ILO-egyezmény az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről;

| | 98. számú ILO-egyezmény a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról; |
| --- | --- |

98. számú ILO-egyezmény a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról;

| | 29. számú ILO-egyezmény a kényszer- vagy kötelező munkáról; |
| --- | --- |

29. számú ILO-egyezmény a kényszer- vagy kötelező munkáról;

| | 105. számú ILO-egyezmény a kényszermunka felszámolásáról; |
| --- | --- |

105. számú ILO-egyezmény a kényszermunka felszámolásáról;

| | 138. számú ILO-egyezmény a foglalkoztatás alsó korhatáráról; |
| --- | --- |

138. számú ILO-egyezmény a foglalkoztatás alsó korhatáráról;

| | 111. számú ILO-egyezmény a foglalkoztatásból és foglalkozásból eredő hátrányos megkülönböztetésről; |
| --- | --- |

111. számú ILO-egyezmény a foglalkoztatásból és foglalkozásból eredő hátrányos megkülönböztetésről;

| | 100. számú ILO-egyezmény a férfi és a női munkaerőnek egyenlő értékű munka esetén járó egyenlő díjazásáról; |
| --- | --- |

100. számú ILO-egyezmény a férfi és a női munkaerőnek egyenlő értékű munka esetén járó egyenlő díjazásáról;

| | 182. számú ILO-egyezmény a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és felszámolására irányuló azonnali lépésekről; |
| --- | --- |

182. számú ILO-egyezmény a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és felszámolására irányuló azonnali lépésekről;

| | bécsi egyezmény a sztratoszferikus ózonréteg védelméről és annak Montreali Jegyzőkönyve az ózonréteget lebontó anyagokról; |
| --- | --- |

bécsi egyezmény a sztratoszferikus ózonréteg védelméről és annak Montreali Jegyzőkönyve az ózonréteget lebontó anyagokról;

| | bázeli egyezmény a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról (Bázeli Egyezmény); |
| --- | --- |

bázeli egyezmény a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról (Bázeli Egyezmény);

| | Stockholmi Egyezmény a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról; |
| --- | --- |

Stockholmi Egyezmény a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról;

| | Egyezmény a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról. |
| --- | --- |

Egyezmény a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról.

---

XI. MELLÉKLET

A KONCESSZIÓNAK AZ IDŐTARTAMÁN BELÜL TÖRTÉNŐ, 43. CIKK SZERINTI MÓDOSÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HIRDETMÉNYBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

| 1. | Az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek, illetve, ha azzal nem azonos, annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog rendelkezik róla), címe a NUTS-kóddal együtt, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információkat lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek, illetve, ha azzal nem azonos, annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog rendelkezik róla), címe a NUTS-kóddal együtt, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információkat lehet kérni.

| 2. | A CPV-kódok. |
| --- | --- |

2.

A CPV-kódok.

| 3. | Építési koncesszió esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, szolgáltatási koncesszió esetén pedig a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja. |
| --- | --- |

3.

Építési koncesszió esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, szolgáltatási koncesszió esetén pedig a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja.

| 4. | A koncesszió módosítás előtti és módosítás utáni jellemzőinek leírása: az építési beruházás, illetve a szolgáltatások jellege és terjedelme. |
| --- | --- |

4.

A koncesszió módosítás előtti és módosítás utáni jellemzőinek leírása: az építési beruházás, illetve a szolgáltatások jellege és terjedelme.

| 5. | Adott esetben a koncesszió értékének módosítása, többek között az ár vagy díj emelkedése a módosítás következtében. |
| --- | --- |

5.

Adott esetben a koncesszió értékének módosítása, többek között az ár vagy díj emelkedése a módosítás következtében.

| 6. | Azon körülmények leírása, amelyek szükségessé tették a módosítást. |
| --- | --- |

6.

Azon körülmények leírása, amelyek szükségessé tették a módosítást.

| 7. | A koncesszió odaítéléséről szóló döntés meghozatalának időpontja. |
| --- | --- |

7.

A koncesszió odaítéléséről szóló döntés meghozatalának időpontja.

| 8. | Adott esetben az új gazdasági szereplő vagy szereplők neve, címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme. |
| --- | --- |

8.

Adott esetben az új gazdasági szereplő vagy szereplők neve, címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme.

| 9. | Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a koncesszió uniós alapokból finanszírozott projekttel és/vagy programmal kapcsolatos-e. |
| --- | --- |

9.

Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a koncesszió uniós alapokból finanszírozott projekttel és/vagy programmal kapcsolatos-e.

| 10. | A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidővel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető. |
| --- | --- |

10.

A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidővel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető.

| 11. | A hirdetmény tárgyát képező szerződésekre vonatkozóan az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételek időpontja(i) és hivatkozási száma(i). |
| --- | --- |

11.

A hirdetmény tárgyát képező szerződésekre vonatkozóan az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételek időpontja(i) és hivatkozási száma(i).

| 12. | A hirdetmény feladásának időpontja. |
| --- | --- |

12.

A hirdetmény feladásának időpontja.

| 13. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

13.

Bármely más lényeges információ.

---

| 28.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/65

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/24/EU IRÁNYELVE

(2014. február 26.)

a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére, valamint 62. és 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A közbeszerzési szerződések tagállami hatóságok által vagy nevében történő odaítélésének meg kell felelnie az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) alapelveinek, különösen az áruk szabad mozgásának, a letelepedés szabadságának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának, valamint az ezekből származó elveknek, mint például az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetés tilalma, a kölcsönös elismerés, az arányosság és az átláthatóság elvének. Ugyanakkor a bizonyos értéket meghaladó közbeszerzési szerződések tekintetében a nemzeti közbeszerzési eljárásokat koordináló rendelkezéseket kell megállapítani annak érdekében, hogy az említett elvek a gyakorlatban is érvényesüljenek, és a közbeszerzés területén biztosítva legyen a verseny. |
| --- | --- |

(1)

A közbeszerzési szerződések tagállami hatóságok által vagy nevében történő odaítélésének meg kell felelnie az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) alapelveinek, különösen az áruk szabad mozgásának, a letelepedés szabadságának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának, valamint az ezekből származó elveknek, mint például az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetés tilalma, a kölcsönös elismerés, az arányosság és az átláthatóság elvének. Ugyanakkor a bizonyos értéket meghaladó közbeszerzési szerződések tekintetében a nemzeti közbeszerzési eljárásokat koordináló rendelkezéseket kell megállapítani annak érdekében, hogy az említett elvek a gyakorlatban is érvényesüljenek, és a közbeszerzés területén biztosítva legyen a verseny.

| (2) | A közbeszerzés kulcsszerepet játszik az „Európa 2020, Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményben szereplő Európa 2020 stratégiában (a továbbiakban: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia) mint a közforrások leghatékonyabb felhasználásának biztosításához, egyúttal az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés eléréséhez alkalmazandó egyik piaci alapú eszköz. Ezért a közbeszerzési szabályokat, amelyeket a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4),valamint a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) alapján fogadtak el, felül kell vizsgálni és modernizálni kell a közkiadások hatékonyságának növelése érdekében, elősegítve különösen a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) a közbeszerzésben való részvételét, valamint annak érdekében, hogy a beszerzők jobban fel tudják használni a közbeszerzést a közös társadalmi célok támogatására. Szükség van ezenkívül az alapfogalmak tisztázására a jogbiztonság érdekében, valamint az Európai Unió Bírósága vonatkozó állandó ítélkezési gyakorlata egyes aspektusainak beépítésére. |
| --- | --- |

(2)

A közbeszerzés kulcsszerepet játszik az „Európa 2020, Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményben szereplő Európa 2020 stratégiában (a továbbiakban: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia) mint a közforrások leghatékonyabb felhasználásának biztosításához, egyúttal az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés eléréséhez alkalmazandó egyik piaci alapú eszköz. Ezért a közbeszerzési szabályokat, amelyeket a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4),valamint a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) alapján fogadtak el, felül kell vizsgálni és modernizálni kell a közkiadások hatékonyságának növelése érdekében, elősegítve különösen a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) a közbeszerzésben való részvételét, valamint annak érdekében, hogy a beszerzők jobban fel tudják használni a közbeszerzést a közös társadalmi célok támogatására. Szükség van ezenkívül az alapfogalmak tisztázására a jogbiztonság érdekében, valamint az Európai Unió Bírósága vonatkozó állandó ítélkezési gyakorlata egyes aspektusainak beépítésére.

| (3) | Ezen irányelv végrehajtása során figyelembe kell venni a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt (6), különösen a kommunikációs eszközök megválasztásával, a műszaki leírásokkal, az odaítélési szempontokkal és a szerződés teljesítésének feltételeivel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(3)

Ezen irányelv végrehajtása során figyelembe kell venni a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt (6), különösen a kommunikációs eszközök megválasztásával, a műszaki leírásokkal, az odaítélési szempontokkal és a szerződés teljesítésének feltételeivel kapcsolatban.

| (4) | A közszféra intézkedéseinek egyre sokrétűbb formái szükségessé tették magának a közbeszerzés fogalmának a pontosabb meghatározását. Ez a pontosítás azonban nem szélesítheti ki ennek az irányelvnek a hatályát a 2004/18/EK irányelv hatályához képest. Az uniós közbeszerzési szabályoknak nem céljuk, hogy a közpénzek kifizetésének minden formáját szabályozzák; kizárólag azokra vonatkoznak, amelyek közbeszerzési szerződés alapján nyújtott ellenérték fejében teljesített építési beruházások, árubeszerzések vagy szolgáltatásnyújtások megszerzésére irányulnak. Egyértelműen meg kell azonban határozni, hogy az ilyen építési beruházásoknak, árubeszerzéseknek és szolgáltatásnyújtásoknak ezen irányelv hatálya alá kell tartozniuk, akár vásárlás, akár lízing, akár egyéb szerződéses formában kerül sor végrehajtásukra.
  A beszerzés fogalma tágan értendő, a szóban forgó építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatásnyújtás előnyeinek megszerzése értelmében, amihez nem feltétlenül szükséges az ajánlatkérő részére történő tulajdonjog-átruházás. Továbbá egy tevékenységnek pusztán a finanszírozása, különösen támogatás formájában – amihez gyakran kapcsolódik a kapott összegek visszatérítésének kötelezettsége, ha azokat nem használták fel a tervezett célokra – általában nem tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá. Hasonlóképpen, az olyan helyzetek, amikor a bizonyos feltételeknek megfelelő összes gazdasági szereplő további kiválasztási követelmények nélkül jogosult egy adott feladat elvégzésére, mint például a fogyasztók általi kiválasztás vagy a szolgáltatásra jogosító utalványok rendszere, nem tekintendők közbeszerzésnek, hanem csak egyszerű engedélyezési rendszernek (például a gyógyszerek vagy orvosi szolgáltatások engedélyezése). |
| --- | --- |

(4)

A közszféra intézkedéseinek egyre sokrétűbb formái szükségessé tették magának a közbeszerzés fogalmának a pontosabb meghatározását. Ez a pontosítás azonban nem szélesítheti ki ennek az irányelvnek a hatályát a 2004/18/EK irányelv hatályához képest. Az uniós közbeszerzési szabályoknak nem céljuk, hogy a közpénzek kifizetésének minden formáját szabályozzák; kizárólag azokra vonatkoznak, amelyek közbeszerzési szerződés alapján nyújtott ellenérték fejében teljesített építési beruházások, árubeszerzések vagy szolgáltatásnyújtások megszerzésére irányulnak. Egyértelműen meg kell azonban határozni, hogy az ilyen építési beruházásoknak, árubeszerzéseknek és szolgáltatásnyújtásoknak ezen irányelv hatálya alá kell tartozniuk, akár vásárlás, akár lízing, akár egyéb szerződéses formában kerül sor végrehajtásukra.

A beszerzés fogalma tágan értendő, a szóban forgó építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatásnyújtás előnyeinek megszerzése értelmében, amihez nem feltétlenül szükséges az ajánlatkérő részére történő tulajdonjog-átruházás. Továbbá egy tevékenységnek pusztán a finanszírozása, különösen támogatás formájában – amihez gyakran kapcsolódik a kapott összegek visszatérítésének kötelezettsége, ha azokat nem használták fel a tervezett célokra – általában nem tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá. Hasonlóképpen, az olyan helyzetek, amikor a bizonyos feltételeknek megfelelő összes gazdasági szereplő további kiválasztási követelmények nélkül jogosult egy adott feladat elvégzésére, mint például a fogyasztók általi kiválasztás vagy a szolgáltatásra jogosító utalványok rendszere, nem tekintendők közbeszerzésnek, hanem csak egyszerű engedélyezési rendszernek (például a gyógyszerek vagy orvosi szolgáltatások engedélyezése).

| (5) | Emlékeztetni kell arra, hogy ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem kötelezi a tagállamokat arra, hogy alvállalkozásba adják vagy kiszervezzék azon szolgáltatások nyújtását, amelyeket maguk kívánnak nyújtani, illetve amelyeket az ezen irányelv szerinti közbeszerzési szerződésektől eltérő módon kívánnak megszervezni. A törvényi vagy rendeleti előírások, illetve munkaszerződések alapján történő szolgáltatásnyújtás nem tartozik ennek az irányelvnek a hatálya alá. Néhány tagállamban ilyen szolgáltatásnak minősülnek például egyes közigazgatási és kormányzati szolgáltatások, mint például a végrehajtói és törvényhozói szolgáltatások, illetve egyes közösségi szolgáltatások, mint például a külügyekkel kapcsolatos szolgáltatások, az igazságügyi szolgáltatások vagy a kötelező társadalombiztosításhoz kötődő szolgáltatások. |
| --- | --- |

(5)

Emlékeztetni kell arra, hogy ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem kötelezi a tagállamokat arra, hogy alvállalkozásba adják vagy kiszervezzék azon szolgáltatások nyújtását, amelyeket maguk kívánnak nyújtani, illetve amelyeket az ezen irányelv szerinti közbeszerzési szerződésektől eltérő módon kívánnak megszervezni. A törvényi vagy rendeleti előírások, illetve munkaszerződések alapján történő szolgáltatásnyújtás nem tartozik ennek az irányelvnek a hatálya alá. Néhány tagállamban ilyen szolgáltatásnak minősülnek például egyes közigazgatási és kormányzati szolgáltatások, mint például a végrehajtói és törvényhozói szolgáltatások, illetve egyes közösségi szolgáltatások, mint például a külügyekkel kapcsolatos szolgáltatások, az igazságügyi szolgáltatások vagy a kötelező társadalombiztosításhoz kötődő szolgáltatások.

| (6) | Helyénvaló továbbá emlékeztetni arra, hogy ez az irányelv nem érintheti a tagállamok szociális biztonsági jogszabályait. Nem foglalkozhat továbbá sem a közjogi vagy magánjogi jogalanyok számára fenntartott általános gazdasági érdekű szolgáltatások liberalizációjával, sem pedig a szolgáltatást nyújtó közjogi jogalanyok privatizációjával.
  Ugyanígy arra is emlékeztetni kell, hogy a tagállamok szabadon eldönthetik, hogy a kötelező szociális szolgáltatások és egyéb olyan szolgáltatások, mint például a postai szolgáltatások nyújtását általános gazdasági érdekű szolgáltatásokként, általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásokként vagy pedig ezek keverékeként szervezik meg. Célszerű egyértelműen meghatározni, hogy az általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásoknak nem szabad ezen irányelv hatálya alá tartozniuk. |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló továbbá emlékeztetni arra, hogy ez az irányelv nem érintheti a tagállamok szociális biztonsági jogszabályait. Nem foglalkozhat továbbá sem a közjogi vagy magánjogi jogalanyok számára fenntartott általános gazdasági érdekű szolgáltatások liberalizációjával, sem pedig a szolgáltatást nyújtó közjogi jogalanyok privatizációjával.

Ugyanígy arra is emlékeztetni kell, hogy a tagállamok szabadon eldönthetik, hogy a kötelező szociális szolgáltatások és egyéb olyan szolgáltatások, mint például a postai szolgáltatások nyújtását általános gazdasági érdekű szolgáltatásokként, általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásokként vagy pedig ezek keverékeként szervezik meg. Célszerű egyértelműen meghatározni, hogy az általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásoknak nem szabad ezen irányelv hatálya alá tartozniuk.

| (7) | Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy ez az irányelv nem sérti az állami, területi és települési hatóságok azon szabadságát, hogy – az uniós jognak megfelelően és közpolitikai céljaik teljesítése érdekében – meghatározzák az általános gazdasági érdekű szolgáltatások fogalmát, azok körét és a nyújtandó szolgáltatás jellemzőit, beleértve a szolgáltatás minőségével kapcsolatos feltételeket is. Ezen irányelv nem sérti továbbá az állami, területi és települési hatóságok arra vonatkozó hatáskörét, hogy az EUMSZ 14. cikkének és az EUMSZ-hez és az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvnek megfelelően általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtsanak, rendeljenek meg és finanszírozzanak. Ezenkívül az irányelv nem foglalkozik az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozásával, és nem vonatkozik a tagállamok által – különösen szociális területen – az Unió versenyjogi szabályaival összhangban működtetett támogatási rendszerekre. |
| --- | --- |

(7)

Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy ez az irányelv nem sérti az állami, területi és települési hatóságok azon szabadságát, hogy – az uniós jognak megfelelően és közpolitikai céljaik teljesítése érdekében – meghatározzák az általános gazdasági érdekű szolgáltatások fogalmát, azok körét és a nyújtandó szolgáltatás jellemzőit, beleértve a szolgáltatás minőségével kapcsolatos feltételeket is. Ezen irányelv nem sérti továbbá az állami, területi és települési hatóságok arra vonatkozó hatáskörét, hogy az EUMSZ 14. cikkének és az EUMSZ-hez és az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvnek megfelelően általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtsanak, rendeljenek meg és finanszírozzanak. Ezenkívül az irányelv nem foglalkozik az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozásával, és nem vonatkozik a tagállamok által – különösen szociális területen – az Unió versenyjogi szabályaival összhangban működtetett támogatási rendszerekre.

| (8) | Egy szerződés csak akkor minősül építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésnek, ha tárgya kifejezetten a II. mellékletben felsorolt tevékenységek elvégzése, még abban az esetben is, ha a szerződés az e tevékenységek elvégzéséhez szükséges egyéb szolgáltatások nyújtására is kiterjed. A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések – különösen az ingatlankezelési szolgáltatások területén – bizonyos körülmények között építési munkát is tartalmazhatnak. Azonban ha az építési beruházás a szerződés fő tárgyához képest mellékes és annak csupán lehetséges következménye vagy kiegészítése, az a tény, hogy a szerződés építési beruházást is tartalmaz, nem indokolja a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésként történő minősítését.
  Az építési beruházásra irányuló szerződések sokféleségét figyelembe véve azonban, az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy az építési beruházások tervezésére és kivitelezésére irányuló szerződéseket akár külön-külön, akár együttesen ítéljék oda. Ennek az irányelvnek nem célja, hogy előírja az ajánlatok külön-külön, illetve együttesen történő elbírálását. |
| --- | --- |

(8)

Egy szerződés csak akkor minősül építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésnek, ha tárgya kifejezetten a II. mellékletben felsorolt tevékenységek elvégzése, még abban az esetben is, ha a szerződés az e tevékenységek elvégzéséhez szükséges egyéb szolgáltatások nyújtására is kiterjed. A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések – különösen az ingatlankezelési szolgáltatások területén – bizonyos körülmények között építési munkát is tartalmazhatnak. Azonban ha az építési beruházás a szerződés fő tárgyához képest mellékes és annak csupán lehetséges következménye vagy kiegészítése, az a tény, hogy a szerződés építési beruházást is tartalmaz, nem indokolja a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésként történő minősítését.

Az építési beruházásra irányuló szerződések sokféleségét figyelembe véve azonban, az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy az építési beruházások tervezésére és kivitelezésére irányuló szerződéseket akár külön-külön, akár együttesen ítéljék oda. Ennek az irányelvnek nem célja, hogy előírja az ajánlatok külön-külön, illetve együttesen történő elbírálását.

| (9) | A valamely ajánlatkérő által megállapított követelményeknek megfelelő építési beruházás kivitelezéséhez szükséges, hogy az adott ajánlatkérő előzőleg intézkedéseket hozzon az építési beruházás típusának meghatározására, vagy legalább döntő befolyással rendelkezzen annak a tervezésére. Nem változtathat a szerződés építési beruházásra irányuló szerződésnek minősülésén az, hogy a szerződő fél az építési munkát egészben vagy részben saját eszközeivel, illetve más eszközökkel teljesíti-e, amennyiben a szerződő felet jogi úton érvényesíthető, közvetlen vagy közvetett kötelezettség terheli az építési munka teljesítését illetően. |
| --- | --- |

(9)

A valamely ajánlatkérő által megállapított követelményeknek megfelelő építési beruházás kivitelezéséhez szükséges, hogy az adott ajánlatkérő előzőleg intézkedéseket hozzon az építési beruházás típusának meghatározására, vagy legalább döntő befolyással rendelkezzen annak a tervezésére. Nem változtathat a szerződés építési beruházásra irányuló szerződésnek minősülésén az, hogy a szerződő fél az építési munkát egészben vagy részben saját eszközeivel, illetve más eszközökkel teljesíti-e, amennyiben a szerződő felet jogi úton érvényesíthető, közvetlen vagy közvetett kötelezettség terheli az építési munka teljesítését illetően.

| (10) | Az Európai Unió Bírósága az ítélkezési gyakorlatában több alkalommal megvizsgálta az „ajánlatkérők”, valamint különösen a „közjogi intézmények” fogalmát. Annak egyértelművé tétele érdekében, hogy ezen irányelv személyi hatályának változatlannak kell maradnia, célszerű megtartani a Bíróság által alapul vett fogalommeghatározást, valamint a fogalommeghatározások megértésének elősegítésére beépíteni az ítélkezési gyakorlatból vett néhány pontosítást, anélkül azonban, hogy ezáltal megváltozna a joghatóság által kidolgozott fogalom értelmezése. E célból egyértelművé kell tenni, hogy az olyan szerv, amely szokásos piaci feltételekkel működik, nyereségorientált, és a tevékenysége végzéséből eredő veszteségeket maga viseli, nem tekintendő „közjogi intézménynek”, mivel azok a közérdekű célok, amelyek teljesítésére létrehozták, vagy amelyek teljesítésével megbízták, gazdasági vagy üzleti jellegűnek minősülhetnek.
  A Bíróság hasonlóképpen megvizsgálta a kérdéses intézmény finanszírozási forrásaival kapcsolatos feltételt, és többek között kijelentette, hogy a „nagyobb részében” finanszírozott azt jelenti, hogy több mint felerészben finanszírozott, továbbá az ilyen finanszírozásnak részét képezhetik a felhasználók által fizetett, a közjogi szabályokkal összhangban kivetett, kiszámított és beszedett összegek. |
| --- | --- |

(10)

Az Európai Unió Bírósága az ítélkezési gyakorlatában több alkalommal megvizsgálta az „ajánlatkérők”, valamint különösen a „közjogi intézmények” fogalmát. Annak egyértelművé tétele érdekében, hogy ezen irányelv személyi hatályának változatlannak kell maradnia, célszerű megtartani a Bíróság által alapul vett fogalommeghatározást, valamint a fogalommeghatározások megértésének elősegítésére beépíteni az ítélkezési gyakorlatból vett néhány pontosítást, anélkül azonban, hogy ezáltal megváltozna a joghatóság által kidolgozott fogalom értelmezése. E célból egyértelművé kell tenni, hogy az olyan szerv, amely szokásos piaci feltételekkel működik, nyereségorientált, és a tevékenysége végzéséből eredő veszteségeket maga viseli, nem tekintendő „közjogi intézménynek”, mivel azok a közérdekű célok, amelyek teljesítésére létrehozták, vagy amelyek teljesítésével megbízták, gazdasági vagy üzleti jellegűnek minősülhetnek.

A Bíróság hasonlóképpen megvizsgálta a kérdéses intézmény finanszírozási forrásaival kapcsolatos feltételt, és többek között kijelentette, hogy a „nagyobb részében” finanszírozott azt jelenti, hogy több mint felerészben finanszírozott, továbbá az ilyen finanszírozásnak részét képezhetik a felhasználók által fizetett, a közjogi szabályokkal összhangban kivetett, kiszámított és beszedett összegek.

| (11) | Vegyes szerződések esetében az alkalmazandó szabályokat a szerződés fő tárgyának függvényében kell meghatározni, amennyiben a szerződést alkotó különböző részeket nem lehet objektív módon szétválasztani. Ezért tehát pontosítani kell, hogy az ajánlatkérőknek milyen módon kell eldönteniük azt, hogy a különböző részek szétválaszthatók-e. A pontosításnak az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatán kell alapulnia.
  A döntést eseti alapon kell meghozni, és e tekintetben nem lehet elegendő az ajánlatkérő azon kifejezett vagy feltételezett szándéka, hogy a vegyes szerződés különböző aspektusait oszthatatlannak tekintse, hanem ezt a tényt és az egyetlen szerződés megkötésének szükségszerűségét objektív bizonyítékokkal kell alátámasztani. Az egyetlen szerződés megkötése bizonyítottan szükséges lehet például olyan egyetlen épület építése esetében, amelynek egyik részét közvetlenül maga az érintett ajánlatkérő fogja használni, egy másik részét pedig koncessziós alapon fogja működtetni, például nyilvános parkolóként. Egyértelművé kell tenni, hogy az egyetlen szerződés megkötését szükségessé tehetik mind műszaki, mind gazdasági jellegű okok. |
| --- | --- |

(11)

Vegyes szerződések esetében az alkalmazandó szabályokat a szerződés fő tárgyának függvényében kell meghatározni, amennyiben a szerződést alkotó különböző részeket nem lehet objektív módon szétválasztani. Ezért tehát pontosítani kell, hogy az ajánlatkérőknek milyen módon kell eldönteniük azt, hogy a különböző részek szétválaszthatók-e. A pontosításnak az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatán kell alapulnia.

A döntést eseti alapon kell meghozni, és e tekintetben nem lehet elegendő az ajánlatkérő azon kifejezett vagy feltételezett szándéka, hogy a vegyes szerződés különböző aspektusait oszthatatlannak tekintse, hanem ezt a tényt és az egyetlen szerződés megkötésének szükségszerűségét objektív bizonyítékokkal kell alátámasztani. Az egyetlen szerződés megkötése bizonyítottan szükséges lehet például olyan egyetlen épület építése esetében, amelynek egyik részét közvetlenül maga az érintett ajánlatkérő fogja használni, egy másik részét pedig koncessziós alapon fogja működtetni, például nyilvános parkolóként. Egyértelművé kell tenni, hogy az egyetlen szerződés megkötését szükségessé tehetik mind műszaki, mind gazdasági jellegű okok.

| (12) | A szétválasztható vegyes szerződések esetében az ajánlatkérők számára mindig nyitva áll az a lehetőség, hogy a vegyes szerződés különálló részeire külön szerződéseket ítéljenek oda, amely esetben az egyes különálló részekre vonatkozó rendelkezéseket kizárólag az adott szerződés sajátosságai alapján kell meghatározni. Másrészt azonban, ha az ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a szerződést más elemekre is kiterjesztik – függetlenül azok értékétől, illetve attól, hogy az új elemek egyébként milyen jogi szabályozás hatálya alá esnének –, az alapelvnek annak kell lennie, hogy amennyiben egy szerződést egyetlen szerződésként ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban kellene odaítélni, akkor a vegyes szerződés egészére is ezt az irányelvet kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(12)

A szétválasztható vegyes szerződések esetében az ajánlatkérők számára mindig nyitva áll az a lehetőség, hogy a vegyes szerződés különálló részeire külön szerződéseket ítéljenek oda, amely esetben az egyes különálló részekre vonatkozó rendelkezéseket kizárólag az adott szerződés sajátosságai alapján kell meghatározni. Másrészt azonban, ha az ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a szerződést más elemekre is kiterjesztik – függetlenül azok értékétől, illetve attól, hogy az új elemek egyébként milyen jogi szabályozás hatálya alá esnének –, az alapelvnek annak kell lennie, hogy amennyiben egy szerződést egyetlen szerződésként ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban kellene odaítélni, akkor a vegyes szerződés egészére is ezt az irányelvet kell alkalmazni.

| (13) | Külön rendelkezni kell azonban az olyan vegyes szerződésekről, amelyek védelmi vagy biztonsági vonatkozásúak, illetve amelyek olyan részeket tartalmaznak, amelyek nem esnek az EUMSZ hatálya alá. Ilyen esetekben lehetővé kell tenni ezen irányelv alkalmazásának a mellőzését, feltéve, hogy az egyetlen szerződés odaítélése objektív szempontok alapján indokolt, továbbá hogy az egyetlen szerződés odaítélésével kapcsolatos döntést nem azzal a céllal hozták meg, hogy bizonyos szerződéseket kizárjanak ezen irányelv, illetve a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) hatálya alól. Egyértelművé kell tenni, hogy az ajánlatkérő szerveket semmi nem akadályozhatja abban, hogy egyes vegyes szerződések esetében a 2009/81/EK irányelv alkalmazása helyett ezen irányelv alkalmazása mellett döntsenek. |
| --- | --- |

(13)

Külön rendelkezni kell azonban az olyan vegyes szerződésekről, amelyek védelmi vagy biztonsági vonatkozásúak, illetve amelyek olyan részeket tartalmaznak, amelyek nem esnek az EUMSZ hatálya alá. Ilyen esetekben lehetővé kell tenni ezen irányelv alkalmazásának a mellőzését, feltéve, hogy az egyetlen szerződés odaítélése objektív szempontok alapján indokolt, továbbá hogy az egyetlen szerződés odaítélésével kapcsolatos döntést nem azzal a céllal hozták meg, hogy bizonyos szerződéseket kizárjanak ezen irányelv, illetve a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) hatálya alól. Egyértelművé kell tenni, hogy az ajánlatkérő szerveket semmi nem akadályozhatja abban, hogy egyes vegyes szerződések esetében a 2009/81/EK irányelv alkalmazása helyett ezen irányelv alkalmazása mellett döntsenek.

| (14) | Egyértelművé kell tenni, hogy a „gazdasági szereplők” fogalmát tágan kell értelmezni, hogy abba minden olyan személy és/vagy jogalany beletartozzon, aki, illetve amely a piacon építési beruházások és/vagy építmények kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja, függetlenül attól, hogy azok milyen társasági formában működnek. Így a vállalkozásoknak, fióktelepeknek, leányvállalatoknak, partnerségeknek, szövetkezeteknek, részvénytársaságoknak, magán- vagy állami egyetemeknek, illetve a természetes személytől eltérő valamennyi jogalanynak a gazdasági szereplő fogalmába kell tartoznia, függetlenül attól, hogy azok minden tekintetben „jogi személyeknek” minősülnek-e. |
| --- | --- |

(14)

Egyértelművé kell tenni, hogy a „gazdasági szereplők” fogalmát tágan kell értelmezni, hogy abba minden olyan személy és/vagy jogalany beletartozzon, aki, illetve amely a piacon építési beruházások és/vagy építmények kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja, függetlenül attól, hogy azok milyen társasági formában működnek. Így a vállalkozásoknak, fióktelepeknek, leányvállalatoknak, partnerségeknek, szövetkezeteknek, részvénytársaságoknak, magán- vagy állami egyetemeknek, illetve a természetes személytől eltérő valamennyi jogalanynak a gazdasági szereplő fogalmába kell tartoznia, függetlenül attól, hogy azok minden tekintetben „jogi személyeknek” minősülnek-e.

| (15) | Tisztázni kell, hogy gazdasági szereplők csoportjai – abban az esetben is, ha ideiglenes társulás formájában működnek együtt – anélkül vehetnek részt odaítélési eljárásokban, hogy meghatározott jogi formával kellene rendelkezniük. Amennyiben az szükséges, például együttes és többszörös felelősség előírása esetén, kötelezővé lehet tenni adott jogi forma felvételét azon csoportok számára, amelyeknek a szerződést odaítélték.
  Tisztázni kell azt is, hogy az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni annak kifejezett meghatározását, hogy a gazdasági szereplők csoportjainak miként kell teljesíteniük a gazdasági és pénzügyi helyzetükre vonatkozóan az ebben az irányelvben foglalt követelményeket vagy a technikai és szakmai alkalmasságukra vonatkozó feltételeket, amelyek a közbeszerzésben egyénileg részt vevő gazdasági szereplőkre vonatkoznak.
  A szerződések gazdasági szereplők csoportjai általi teljesítése szükségessé teheti olyan feltételek megszabását, amelyek egyéni ajánlattevőkre nem vonatkoznak. Ezen – objektív indokokon alapuló és arányos – feltételek közé tartozhat például közös képviselet vagy vezető partner kijelölésének a kötelezettsége a közbeszerzési eljárás céljára vagy a csoport összetételére vonatkozó tájékoztatási kötelezettség. |
| --- | --- |

(15)

Tisztázni kell, hogy gazdasági szereplők csoportjai – abban az esetben is, ha ideiglenes társulás formájában működnek együtt – anélkül vehetnek részt odaítélési eljárásokban, hogy meghatározott jogi formával kellene rendelkezniük. Amennyiben az szükséges, például együttes és többszörös felelősség előírása esetén, kötelezővé lehet tenni adott jogi forma felvételét azon csoportok számára, amelyeknek a szerződést odaítélték.

Tisztázni kell azt is, hogy az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni annak kifejezett meghatározását, hogy a gazdasági szereplők csoportjainak miként kell teljesíteniük a gazdasági és pénzügyi helyzetükre vonatkozóan az ebben az irányelvben foglalt követelményeket vagy a technikai és szakmai alkalmasságukra vonatkozó feltételeket, amelyek a közbeszerzésben egyénileg részt vevő gazdasági szereplőkre vonatkoznak.

A szerződések gazdasági szereplők csoportjai általi teljesítése szükségessé teheti olyan feltételek megszabását, amelyek egyéni ajánlattevőkre nem vonatkoznak. Ezen – objektív indokokon alapuló és arányos – feltételek közé tartozhat például közös képviselet vagy vezető partner kijelölésének a kötelezettsége a közbeszerzési eljárás céljára vagy a csoport összetételére vonatkozó tájékoztatási kötelezettség.

| (16) | Az ajánlatkérő szerveknek a nemzeti jog alapján rendelkezésükre álló minden lehetséges eszközt igénybe kell venniük annak érdekében, hogy megakadályozzák a közbeszerzési eljárások összeférhetetlenségből eredő torzulását. Alkalmazhatnak többek között az összeférhetetlenség azonosítását, megelőzését és orvoslását szolgáló eljárásokat. |
| --- | --- |

(16)

Az ajánlatkérő szerveknek a nemzeti jog alapján rendelkezésükre álló minden lehetséges eszközt igénybe kell venniük annak érdekében, hogy megakadályozzák a közbeszerzési eljárások összeférhetetlenségből eredő torzulását. Alkalmazhatnak többek között az összeférhetetlenség azonosítását, megelőzését és orvoslását szolgáló eljárásokat.

| (17) | Az 1994. december 22-i 94/800/EK tanácsi határozattal (8) a Tanács jóváhagyta különösen a Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésről szóló megállapodását (a továbbiakban: a közbeszerzésről szóló megállapodás). A közbeszerzésről szóló megállapodás célja a közbeszerzési szerződésekkel összefüggő, kiegyensúlyozott jogok és kötelezettségek multilaterális keretének a létrehozása a világkereskedelem liberalizálása és bővítése céljából. A közbeszerzésről szóló megállapodás 1., 2., 4. és 5. melléklete és az Európai Uniónak szóló általános megjegyzések I. függelékének, továbbá az Európai Uniót kötelező egyéb vonatkozó nemzetközi megállapodások hatálya alá tartozó szerződések esetében az ajánlatkérőknek úgy kell teljesíteniük az említett megállapodások alapján fennálló kötelezettségeiket, hogy ezt az irányelvet alkalmazzák azon harmadik országok gazdasági szereplőire, amelyek a megállapodások aláíró felei. |
| --- | --- |

(17)

Az 1994. december 22-i 94/800/EK tanácsi határozattal (8) a Tanács jóváhagyta különösen a Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésről szóló megállapodását (a továbbiakban: a közbeszerzésről szóló megállapodás). A közbeszerzésről szóló megállapodás célja a közbeszerzési szerződésekkel összefüggő, kiegyensúlyozott jogok és kötelezettségek multilaterális keretének a létrehozása a világkereskedelem liberalizálása és bővítése céljából. A közbeszerzésről szóló megállapodás 1., 2., 4. és 5. melléklete és az Európai Uniónak szóló általános megjegyzések I. függelékének, továbbá az Európai Uniót kötelező egyéb vonatkozó nemzetközi megállapodások hatálya alá tartozó szerződések esetében az ajánlatkérőknek úgy kell teljesíteniük az említett megállapodások alapján fennálló kötelezettségeiket, hogy ezt az irányelvet alkalmazzák azon harmadik országok gazdasági szereplőire, amelyek a megállapodások aláíró felei.

| (18) | A közbeszerzésről szóló megállapodás bizonyos, az abban meghatározott, különleges lehívási jogként megjelenő értékhatár feletti szerződésekre vonatkozik. Az ezen irányelvben megállapított értékhatárokat össze kell hangolni annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek a közbeszerzésről szóló megállapodásban szereplő értékhatárok euróban kifejezett értékeinek. Rendelkezni kell továbbá az euróban kifejezett értékhatárok rendszeres felülvizsgálatáról, hogy azokat tisztán matematikai műveletek útján az euro e különleges lehívási jogokhoz viszonyított árfolyamának lehetséges mozgásához lehessen igazítani. A közbeszerzésről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások következő fordulója során meg kell vizsgálni, hogy e rendszeres matematikai kiigazítások mellett szükséges-e a megállapodásban foglalt értékhatárok növelése is. |
| --- | --- |

(18)

A közbeszerzésről szóló megállapodás bizonyos, az abban meghatározott, különleges lehívási jogként megjelenő értékhatár feletti szerződésekre vonatkozik. Az ezen irányelvben megállapított értékhatárokat össze kell hangolni annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek a közbeszerzésről szóló megállapodásban szereplő értékhatárok euróban kifejezett értékeinek. Rendelkezni kell továbbá az euróban kifejezett értékhatárok rendszeres felülvizsgálatáról, hogy azokat tisztán matematikai műveletek útján az euro e különleges lehívási jogokhoz viszonyított árfolyamának lehetséges mozgásához lehessen igazítani. A közbeszerzésről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások következő fordulója során meg kell vizsgálni, hogy e rendszeres matematikai kiigazítások mellett szükséges-e a megállapodásban foglalt értékhatárok növelése is.

| (19) | Egyértelművé kell tenni, hogy egy szerződés értékének a megbecsléséhez minden bevételt figyelembe kell venni, függetlenül attól, hogy az az ajánlatkérőtől vagy harmadik felektől származik-e. Egyértelművé kell tenni azt is, hogy az értékhatárok tervezése céljából hasonló árubeszerzések alatt az azonos vagy hasonló felhasználásra szánt termékek értendők, például különböző élelmiszerek vagy különböző irodai bútorok beszerzése. Az érintett területen működő valamely gazdasági szereplő jellemzően valószínűleg a szokásos termékskálája részeként szállítja ezeket a termékeket. |
| --- | --- |

(19)

Egyértelművé kell tenni, hogy egy szerződés értékének a megbecsléséhez minden bevételt figyelembe kell venni, függetlenül attól, hogy az az ajánlatkérőtől vagy harmadik felektől származik-e. Egyértelművé kell tenni azt is, hogy az értékhatárok tervezése céljából hasonló árubeszerzések alatt az azonos vagy hasonló felhasználásra szánt termékek értendők, például különböző élelmiszerek vagy különböző irodai bútorok beszerzése. Az érintett területen működő valamely gazdasági szereplő jellemzően valószínűleg a szokásos termékskálája részeként szállítja ezeket a termékeket.

| (20) | Egy adott közbeszerzési eljárás értékének becslése céljából egyértelművé kell tenni, hogy csak abban az esetben lehetséges az érték becslését a közbeszerzési eljárás valamely részére alapozni, ha annak objektív indokai vannak. Indokolt lehet például a szerződés értékét az ajánlatkérő szerv egy különálló működési egységének – például iskolának vagy óvodának – a szintjén megbecsülni, amennyiben a szóban forgó egység önálló felelősséget visel saját közbeszerzési eljárásáért. Ez abban az esetben vélelmezhető, ha a különálló működési egység önállóan folytatja le a közbeszerzési eljárást és dönt a beszerzésekről, külön költségvetési sor felett rendelkezik az érintett közbeszerzés céljára, önállóan köti meg a szerződést és finanszírozza azt a rendelkezésére álló költségvetésből. A részekre osztáson alapuló értékbecslés nem indokolt, ha az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési eljárást csupán decentralizált módon folytatja le. |
| --- | --- |

(20)

Egy adott közbeszerzési eljárás értékének becslése céljából egyértelművé kell tenni, hogy csak abban az esetben lehetséges az érték becslését a közbeszerzési eljárás valamely részére alapozni, ha annak objektív indokai vannak. Indokolt lehet például a szerződés értékét az ajánlatkérő szerv egy különálló működési egységének – például iskolának vagy óvodának – a szintjén megbecsülni, amennyiben a szóban forgó egység önálló felelősséget visel saját közbeszerzési eljárásáért. Ez abban az esetben vélelmezhető, ha a különálló működési egység önállóan folytatja le a közbeszerzési eljárást és dönt a beszerzésekről, külön költségvetési sor felett rendelkezik az érintett közbeszerzés céljára, önállóan köti meg a szerződést és finanszírozza azt a rendelkezésére álló költségvetésből. A részekre osztáson alapuló értékbecslés nem indokolt, ha az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési eljárást csupán decentralizált módon folytatja le.

| (21) | Azon közbeszerzési szerződések, amelyeket a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérő szervek ítélnek oda, és amelyek e területekhez tartozó tevékenységekre vonatkoznak, a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartoznak (9). A tengeri, part menti vagy folyami közlekedési szolgáltatásokat működtető ajánlatkérő szervek által e szolgáltatásokkal összefüggésben odaítélt szerződések ezen irányelv hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(21)

Azon közbeszerzési szerződések, amelyeket a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérő szervek ítélnek oda, és amelyek e területekhez tartozó tevékenységekre vonatkoznak, a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartoznak (9). A tengeri, part menti vagy folyami közlekedési szolgáltatásokat működtető ajánlatkérő szervek által e szolgáltatásokkal összefüggésben odaítélt szerződések ezen irányelv hatálya alá tartoznak.

| (22) | Mivel címzettjei a tagállamok, ez az irányelv nem vonatkozik a nemzetközi szervezetek által saját nevükben és saját javukra megvalósított közbeszerzésekre. Tisztázni kell azonban, hogy milyen mértékben alkalmazandó ez az irányelv azokra a közbeszerzésekre, amelyekre külön nemzetközi szabályok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(22)

Mivel címzettjei a tagállamok, ez az irányelv nem vonatkozik a nemzetközi szervezetek által saját nevükben és saját javukra megvalósított közbeszerzésekre. Tisztázni kell azonban, hogy milyen mértékben alkalmazandó ez az irányelv azokra a közbeszerzésekre, amelyekre külön nemzetközi szabályok vonatkoznak.

| (23) | Bizonyos audiovizuális és rádióműsor-szolgáltatások nyújtására vonatkozó közbeszerzési szerződések odaítélése során lehetőséget kell biztosítani bizonyos kulturális és társadalmi jelentőségű szempontok figyelembevételére is, ezért a közbeszerzési szabályok alkalmazása e szolgáltatások esetében nem megfelelő. Ezért kivételt kell megállapítani azokra a maguk a médiaszolgáltatók által odaítélt, szolgáltatásnyújtásra vonatkozó közbeszerzési szerződésekre, amelyek felhasználásra kész programanyagok megvételére, kidolgozására, gyártására vagy közös gyártására, illetve egyéb előkészítő szolgáltatásokra, így pl. a programanyag gyártásához szükséges forgatókönyvre vagy előadóművészi előadásra vonatkoznak. Egyértelművé kell továbbá tenni, hogy ennek a kivételnek a sugárzott műsorszolgáltatásokra és a lekérhető (nem lineáris) szolgáltatásokra egyaránt vonatkoznia kell. A kivétel nem alkalmazandó azonban az ilyen programanyagok gyártásához, közös gyártásához és közvetítéséhez szükséges műszaki berendezések beszerzésére. |
| --- | --- |

(23)

Bizonyos audiovizuális és rádióműsor-szolgáltatások nyújtására vonatkozó közbeszerzési szerződések odaítélése során lehetőséget kell biztosítani bizonyos kulturális és társadalmi jelentőségű szempontok figyelembevételére is, ezért a közbeszerzési szabályok alkalmazása e szolgáltatások esetében nem megfelelő. Ezért kivételt kell megállapítani azokra a maguk a médiaszolgáltatók által odaítélt, szolgáltatásnyújtásra vonatkozó közbeszerzési szerződésekre, amelyek felhasználásra kész programanyagok megvételére, kidolgozására, gyártására vagy közös gyártására, illetve egyéb előkészítő szolgáltatásokra, így pl. a programanyag gyártásához szükséges forgatókönyvre vagy előadóművészi előadásra vonatkoznak. Egyértelművé kell továbbá tenni, hogy ennek a kivételnek a sugárzott műsorszolgáltatásokra és a lekérhető (nem lineáris) szolgáltatásokra egyaránt vonatkoznia kell. A kivétel nem alkalmazandó azonban az ilyen programanyagok gyártásához, közös gyártásához és közvetítéséhez szükséges műszaki berendezések beszerzésére.

| (24) | Emlékeztetni kell arra, hogy a választott bírói és békéltetési szolgáltatásokat általában olyan szervek vagy magánszemélyek nyújtják, amelyeknek, illetve akiknek a kijelölésére vagy megválasztása a közbeszerzési szabályok hatálya alá nem vonható módon történik. Egyértelműen le kell szögezni, hogy ezen irányelv hatálya az ilyen szolgáltatások nyújtására irányuló szerződésekre – azok nemzeti jog szerinti megnevezésétől függetlenül – nem terjed ki. |
| --- | --- |

(24)

Emlékeztetni kell arra, hogy a választott bírói és békéltetési szolgáltatásokat általában olyan szervek vagy magánszemélyek nyújtják, amelyeknek, illetve akiknek a kijelölésére vagy megválasztása a közbeszerzési szabályok hatálya alá nem vonható módon történik. Egyértelműen le kell szögezni, hogy ezen irányelv hatálya az ilyen szolgáltatások nyújtására irányuló szerződésekre – azok nemzeti jog szerinti megnevezésétől függetlenül – nem terjed ki.

| (25) | Több olyan jogi szolgáltatás is létezik, amelyet valamely tagállami bíróság által kijelölt szolgáltató nyújt, amelynek keretében az igazságszolgáltatási eljárásokban ügyvédek képviselik az ügyfeleket, amelyeket közjegyzőnek kell nyújtania, vagy amelyek hivatalos hatósági jogkör gyakorlásához kapcsolódnak. Az ilyen jogi szolgáltatásokat általában olyan szervek vagy magánszemélyek nyújtják, amelyeket vagy akiket a közbeszerzési szabályok hatálya alá nem vonható módon jelöltek vagy választottak ki – ide tartozhat például egyes tagállamokban az ügyészek kijelölése –. Az említett jogi szolgáltatásokat ezért ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól. |
| --- | --- |

(25)

Több olyan jogi szolgáltatás is létezik, amelyet valamely tagállami bíróság által kijelölt szolgáltató nyújt, amelynek keretében az igazságszolgáltatási eljárásokban ügyvédek képviselik az ügyfeleket, amelyeket közjegyzőnek kell nyújtania, vagy amelyek hivatalos hatósági jogkör gyakorlásához kapcsolódnak. Az ilyen jogi szolgáltatásokat általában olyan szervek vagy magánszemélyek nyújtják, amelyeket vagy akiket a közbeszerzési szabályok hatálya alá nem vonható módon jelöltek vagy választottak ki – ide tartozhat például egyes tagállamokban az ügyészek kijelölése –. Az említett jogi szolgáltatásokat ezért ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól.

| (26) | Célszerű egyértelművé tenni, hogy a pénzügyi eszközök elnevezés ebben az irányelvben ugyanazon értelemben használatos, mint a többi belső piaci jogszabályban, és az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az Európai Stabilitási Mechanizmus közelmúltbeli létrehozására tekintettel elő kell írni, hogy az említett eszközzel és mechanizmussal végrehajtott műveleteket ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól. Végezetül azt is egyértelművé kell tenni, hogy a hiteleket, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy más pénzügyi eszközök kibocsátásához vagy ezekkel végzett más műveletekhez kapcsolódnak-e, ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól. |
| --- | --- |

(26)

Célszerű egyértelművé tenni, hogy a pénzügyi eszközök elnevezés ebben az irányelvben ugyanazon értelemben használatos, mint a többi belső piaci jogszabályban, és az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az Európai Stabilitási Mechanizmus közelmúltbeli létrehozására tekintettel elő kell írni, hogy az említett eszközzel és mechanizmussal végrehajtott műveleteket ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól. Végezetül azt is egyértelművé kell tenni, hogy a hiteleket, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy más pénzügyi eszközök kibocsátásához vagy ezekkel végzett más műveletekhez kapcsolódnak-e, ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól.

| (27) | Emlékeztetni kell arra, hogy az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 5. cikkének (1) bekezdése kifejezetten leszögezi, hogy az autóbusszal vagy villamossal végzett személyszállítási közszolgáltatásra vonatkozó szolgáltatási és közszolgáltatási szerződésekre a 2004/17/EK, illetve a 2004/18/EK irányelv, míg az autóbusszal vagy villamossal végzett személyszállítási szolgáltatási koncessziós szerződések esetében maga az 1370/2007/EK rendelet alkalmazandó. Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy a vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatásra irányuló (közbeszerzési) szerződésekre és szolgáltatási koncessziós szerződésekre továbbra is az említett rendelet alkalmazandó. Az ezen irányelv és az 1370/2007/EK rendelet közötti viszony egyértelművé tétele érdekében kifejezetten elő kell tehát írni, hogy ezen irányelv nem alkalmazandó a vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatások nyújtására irányuló közbeszerzési szerződésekre, és azok odaítélésére továbbra is az említett rendeletnek kell vonatkoznia. Amennyiben az 1370/2007/EK rendelet lehetővé teszi, hogy a tagállami jog eltérjen az említett rendeletben megállapított szabályoktól, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy továbbra is előírják a nemzeti jogukban, hogy a vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatások nyújtására irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésére az általános közbeszerzési szabályaik szerinti szerződések odaítélésére irányuló eljárásban kerüljön sor. |
| --- | --- |

(27)

Emlékeztetni kell arra, hogy az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 5. cikkének (1) bekezdése kifejezetten leszögezi, hogy az autóbusszal vagy villamossal végzett személyszállítási közszolgáltatásra vonatkozó szolgáltatási és közszolgáltatási szerződésekre a 2004/17/EK, illetve a 2004/18/EK irányelv, míg az autóbusszal vagy villamossal végzett személyszállítási szolgáltatási koncessziós szerződések esetében maga az 1370/2007/EK rendelet alkalmazandó. Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy a vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatásra irányuló (közbeszerzési) szerződésekre és szolgáltatási koncessziós szerződésekre továbbra is az említett rendelet alkalmazandó. Az ezen irányelv és az 1370/2007/EK rendelet közötti viszony egyértelművé tétele érdekében kifejezetten elő kell tehát írni, hogy ezen irányelv nem alkalmazandó a vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatások nyújtására irányuló közbeszerzési szerződésekre, és azok odaítélésére továbbra is az említett rendeletnek kell vonatkoznia. Amennyiben az 1370/2007/EK rendelet lehetővé teszi, hogy a tagállami jog eltérjen az említett rendeletben megállapított szabályoktól, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy továbbra is előírják a nemzeti jogukban, hogy a vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatások nyújtására irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésére az általános közbeszerzési szabályaik szerinti szerződések odaítélésére irányuló eljárásban kerüljön sor.

| (28) | Ez az irányelv nem alkalmazandó bizonyos sürgősségi szolgáltatások esetében, amelyek ellátását nonprofit szervezetek vagy egyesületek biztosítják, mivel abban az esetben, ha e szolgáltatókat az ezen irányelvben előírt eljárás szerint kellene kiválasztani, e szervezetek egyedi sajátosságai nehezen lennének megőrizhetők. A kizárásnak mindazonáltal a szigorú értelemben vett szükséges mértékre kell korlátozódnia. Ennek megfelelően kifejezetten le kell szögezni, hogy a betegszállítási mentőszolgáltatások nem zárhatók ki az irányelv hatálya alól. Ezzel összefüggésben egyértelműen rendelkezni kell arról is, hogy a 601-es CPV-csoport („Szárazföldi szállítási szolgáltatások”) nem foglalja magában a mentőszolgáltatásokat, amelyek a 8514-es alosztályba tartoznak. Egyértelművé kell tenni tehát, hogy azokra a 85143000-3 CPV-kód alá tartozó szolgáltatásokra, amelyek kizárólag betegszállítási mentőszolgáltatásból állnak, a szociális és egyéb szolgáltatásokra megállapított különszabályokat (a továbbiakban: az enyhébb szabályozás) kell alkalmazni. Következésképpen az általános értelemben vett mentőszolgáltatás nyújtásáról szóló vegyes szerződések is az enyhébb szabályozás alá tartoznának, amennyiben a betegszállítási mentőszolgáltatások értéke meghaladná az egyéb mentőszolgáltatások értékét; |
| --- | --- |

(28)

Ez az irányelv nem alkalmazandó bizonyos sürgősségi szolgáltatások esetében, amelyek ellátását nonprofit szervezetek vagy egyesületek biztosítják, mivel abban az esetben, ha e szolgáltatókat az ezen irányelvben előírt eljárás szerint kellene kiválasztani, e szervezetek egyedi sajátosságai nehezen lennének megőrizhetők. A kizárásnak mindazonáltal a szigorú értelemben vett szükséges mértékre kell korlátozódnia. Ennek megfelelően kifejezetten le kell szögezni, hogy a betegszállítási mentőszolgáltatások nem zárhatók ki az irányelv hatálya alól. Ezzel összefüggésben egyértelműen rendelkezni kell arról is, hogy a 601-es CPV-csoport („Szárazföldi szállítási szolgáltatások”) nem foglalja magában a mentőszolgáltatásokat, amelyek a 8514-es alosztályba tartoznak. Egyértelművé kell tenni tehát, hogy azokra a 85143000-3 CPV-kód alá tartozó szolgáltatásokra, amelyek kizárólag betegszállítási mentőszolgáltatásból állnak, a szociális és egyéb szolgáltatásokra megállapított különszabályokat (a továbbiakban: az enyhébb szabályozás) kell alkalmazni. Következésképpen az általános értelemben vett mentőszolgáltatás nyújtásáról szóló vegyes szerződések is az enyhébb szabályozás alá tartoznának, amennyiben a betegszállítási mentőszolgáltatások értéke meghaladná az egyéb mentőszolgáltatások értékét;

| (29) | Emlékeztetni kell arra, hogy ez az irányelv csak a tagállamok ajánlatkérő szerveire vonatkozik. Következésképpen rendelkezései a politikai pártokra általában véve nem alkalmazandók, hiszen azok nem ajánlatkérő szervek. Egyes tagállamokban azonban lehetnek olyan politikai pártok, amelyek közjogi intézménynek minősülnek.
  Bizonyos szolgáltatások (mint például a propagandafilmek és a videofilm-gyártás) azonban – amennyiben azokat választási kampány keretében nyújtják – olyannyira elválaszthatatlanul összekapcsolódnak a szolgáltató politikai nézeteivel, hogy a szolgáltatók kiválasztása ennek megfelelően rendszerint a közbeszerzési szabályok alá nem vonható módon történik.
  Végül pedig, emlékeztetni kell arra, hogy az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapító okiratára és finanszírozására az ezen irányelvben foglaltaktól eltérő szabályok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(29)

Emlékeztetni kell arra, hogy ez az irányelv csak a tagállamok ajánlatkérő szerveire vonatkozik. Következésképpen rendelkezései a politikai pártokra általában véve nem alkalmazandók, hiszen azok nem ajánlatkérő szervek. Egyes tagállamokban azonban lehetnek olyan politikai pártok, amelyek közjogi intézménynek minősülnek.

Bizonyos szolgáltatások (mint például a propagandafilmek és a videofilm-gyártás) azonban – amennyiben azokat választási kampány keretében nyújtják – olyannyira elválaszthatatlanul összekapcsolódnak a szolgáltató politikai nézeteivel, hogy a szolgáltatók kiválasztása ennek megfelelően rendszerint a közbeszerzési szabályok alá nem vonható módon történik.

Végül pedig, emlékeztetni kell arra, hogy az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapító okiratára és finanszírozására az ezen irányelvben foglaltaktól eltérő szabályok vonatkoznak.

| (30) | Bizonyos esetekben előfordulhat, hogy egy adott szolgáltatásnak csak egy ajánlatkérő szerv vagy ajánlatkérő szervek egy társulása lehet az egyedüli forrása, amely az EUMSZ-szel összeegyeztethető, törvényi, rendeleti és kihirdetett közigazgatási rendelkezések értelmében kizárólagos jogot élvez a szolgáltatás nyújtására. Egyértelművé kell tenni, hogy ezen irányelv hatályának nem kell kiterjednie a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések ezen ajánlatkérő szervvel vagy társulással való odaítélésére. |
| --- | --- |

(30)

Bizonyos esetekben előfordulhat, hogy egy adott szolgáltatásnak csak egy ajánlatkérő szerv vagy ajánlatkérő szervek egy társulása lehet az egyedüli forrása, amely az EUMSZ-szel összeegyeztethető, törvényi, rendeleti és kihirdetett közigazgatási rendelkezések értelmében kizárólagos jogot élvez a szolgáltatás nyújtására. Egyértelművé kell tenni, hogy ezen irányelv hatályának nem kell kiterjednie a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések ezen ajánlatkérő szervvel vagy társulással való odaítélésére.

| (31) | Jelentős a jogbizonytalanság azzal kapcsolatban, hogy a közszférába tartozó szervezetek közötti szerződésekre milyen mértékben vonatkozzanak a közbeszerzési szabályok. A tagállamok – sőt az egyes ajánlatkérő szervek is – egymástól eltérően értelmezik az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. Ezért szükséges annak tisztázása, hogy a közszférán belül kötött szerződésekre mely esetekben nem alkalmazandók a közbeszerzési szabályok.
  E kérdés tisztázását az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatában meghatározott elveknek kell vezérelniük. Önmagában az a tény, hogy egy megállapodásban mindkét fél közjogi hatóság, nem zárja ki a közbeszerzési szabályok alkalmazását. A közbeszerzési szabályok alkalmazása ugyanakkor nem képezheti akadályát annak, hogy a hatóságok saját forrásaik felhasználásával lássák el a rájuk bízott közszolgáltatási feladatokat, amibe beletartozik a más hatóságokkal folytatott együttműködés lehetősége is.
  Biztosítani kell, hogy a mentesített közszférabeli szervek közötti együttműködés ne eredményezze a verseny torzulását a magánszféra gazdasági szereplői viszonylatában, amennyiben valamely magánszolgáltatót versenyelőnyhöz juttat versenytársaihoz képest. |
| --- | --- |

(31)

Jelentős a jogbizonytalanság azzal kapcsolatban, hogy a közszférába tartozó szervezetek közötti szerződésekre milyen mértékben vonatkozzanak a közbeszerzési szabályok. A tagállamok – sőt az egyes ajánlatkérő szervek is – egymástól eltérően értelmezik az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. Ezért szükséges annak tisztázása, hogy a közszférán belül kötött szerződésekre mely esetekben nem alkalmazandók a közbeszerzési szabályok.

E kérdés tisztázását az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatában meghatározott elveknek kell vezérelniük. Önmagában az a tény, hogy egy megállapodásban mindkét fél közjogi hatóság, nem zárja ki a közbeszerzési szabályok alkalmazását. A közbeszerzési szabályok alkalmazása ugyanakkor nem képezheti akadályát annak, hogy a hatóságok saját forrásaik felhasználásával lássák el a rájuk bízott közszolgáltatási feladatokat, amibe beletartozik a más hatóságokkal folytatott együttműködés lehetősége is.

Biztosítani kell, hogy a mentesített közszférabeli szervek közötti együttműködés ne eredményezze a verseny torzulását a magánszféra gazdasági szereplői viszonylatában, amennyiben valamely magánszolgáltatót versenyelőnyhöz juttat versenytársaihoz képest.

| (32) | A kontrollált jogi személyeknek odaítélt közbeszerzési szerződésekre nem kell alkalmazni az ebben az irányelvben előírt eljárásokat, amennyiben az ajánlatkérő szerv az érintett jogi személy fölött olyan kontrollt gyakorol, amely a saját részlegei fölötti kontrollhoz hasonló, feltéve, hogy a kontrollált jogi személy a tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy az ezen ajánlatkérő szerv által kontrollált más jogi személyek által rá bízott feladatok teljesítésével összefüggésben végzi, függetlenül attól, hogy ki a szerződésteljesítés kedvezményezettje.
  E mentesség nem terjedhet ki az olyan helyzetekre, amikor a magánszférához tartozó gazdasági szereplő közvetlen részesedéssel rendelkezik a kontrollált jogi személy tőkéjében, mivel ilyen esetben a közbeszerzési szerződés versenyeljárás nélküli odaítélése a kontrollált jogi személyben tőkerészesedéssel bíró magánszférabeli gazdasági szereplőt indokolatlan előnyhöz juttatná versenytársaival szemben. Tekintettel azonban a kötelező tagságot előíró közjogi intézmények egyéni sajátosságaira – azaz például a bizonyos közszolgáltatások irányításáért vagy gyakorlásáért felelős szervezetek esetében – nem helyénvaló, hogy ez a rendelkezés alkalmazandó legyen az olyan helyzetekben, amikor valamely, a Szerződésekkel összhangban lévő nemzeti jogalkotási rendelkezés írja elő, hogy egyes magánszférabeli gazdasági szereplőknek részesedéssel kell rendelkezniük az ellenőrzött jogi személy tőkéjében, feltéve, hogy az adott részesedés nem kontrolláló és nem blokkoló részesedés, és nem jár az ellenőrzött jogi személy döntéseire nézve meghatározó befolyással. Egyértelművé kell tenni továbbá, hogy jelen összefüggésben csak a kontrollált jogi személy tőkéjében való közvetlen magánrészesedés bír meghatározó jelentőséggel. Az tehát, ha a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy szervek tőkéjében magánrészesedés áll fenn, nem zárja ki annak lehetőségét, hogy a kontrollált jogi személynek az ezen irányelv által előírt eljárások nélkül ítéljenek oda közbeszerzési szerződéseket, mivel a szóban forgó részesedések nem gátolják a magánszférához tartozó gazdasági szereplők közötti versenyt.
  Szintén világossá kell tenni azt, hogy az ajánlatkérő szerveknek – így többek között közjogi intézményeknek –, amelyekben magántőke-részesedés is fennállhat, jogában kell, hogy álljon a horizontális együttműködésre vonatkozó mentesség igénybevétele. Következésképpen, amennyiben a horizontális együttműködéssel kapcsolatos összes egyéb feltétel teljesül, a horizontális együttműködésre vonatkozó mentességnek ki kell terjednie az ilyen ajánlatkérő szervekre is, feltéve, hogy a szerződés megkötésére kizárólag ajánlatkérő szervek között kerül sor. |
| --- | --- |

(32)

A kontrollált jogi személyeknek odaítélt közbeszerzési szerződésekre nem kell alkalmazni az ebben az irányelvben előírt eljárásokat, amennyiben az ajánlatkérő szerv az érintett jogi személy fölött olyan kontrollt gyakorol, amely a saját részlegei fölötti kontrollhoz hasonló, feltéve, hogy a kontrollált jogi személy a tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy az ezen ajánlatkérő szerv által kontrollált más jogi személyek által rá bízott feladatok teljesítésével összefüggésben végzi, függetlenül attól, hogy ki a szerződésteljesítés kedvezményezettje.

E mentesség nem terjedhet ki az olyan helyzetekre, amikor a magánszférához tartozó gazdasági szereplő közvetlen részesedéssel rendelkezik a kontrollált jogi személy tőkéjében, mivel ilyen esetben a közbeszerzési szerződés versenyeljárás nélküli odaítélése a kontrollált jogi személyben tőkerészesedéssel bíró magánszférabeli gazdasági szereplőt indokolatlan előnyhöz juttatná versenytársaival szemben. Tekintettel azonban a kötelező tagságot előíró közjogi intézmények egyéni sajátosságaira – azaz például a bizonyos közszolgáltatások irányításáért vagy gyakorlásáért felelős szervezetek esetében – nem helyénvaló, hogy ez a rendelkezés alkalmazandó legyen az olyan helyzetekben, amikor valamely, a Szerződésekkel összhangban lévő nemzeti jogalkotási rendelkezés írja elő, hogy egyes magánszférabeli gazdasági szereplőknek részesedéssel kell rendelkezniük az ellenőrzött jogi személy tőkéjében, feltéve, hogy az adott részesedés nem kontrolláló és nem blokkoló részesedés, és nem jár az ellenőrzött jogi személy döntéseire nézve meghatározó befolyással. Egyértelművé kell tenni továbbá, hogy jelen összefüggésben csak a kontrollált jogi személy tőkéjében való közvetlen magánrészesedés bír meghatározó jelentőséggel. Az tehát, ha a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy szervek tőkéjében magánrészesedés áll fenn, nem zárja ki annak lehetőségét, hogy a kontrollált jogi személynek az ezen irányelv által előírt eljárások nélkül ítéljenek oda közbeszerzési szerződéseket, mivel a szóban forgó részesedések nem gátolják a magánszférához tartozó gazdasági szereplők közötti versenyt.

Szintén világossá kell tenni azt, hogy az ajánlatkérő szerveknek – így többek között közjogi intézményeknek –, amelyekben magántőke-részesedés is fennállhat, jogában kell, hogy álljon a horizontális együttműködésre vonatkozó mentesség igénybevétele. Következésképpen, amennyiben a horizontális együttműködéssel kapcsolatos összes egyéb feltétel teljesül, a horizontális együttműködésre vonatkozó mentességnek ki kell terjednie az ilyen ajánlatkérő szervekre is, feltéve, hogy a szerződés megkötésére kizárólag ajánlatkérő szervek között kerül sor.

| (33) | Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni – anélkül, hogy kötelesek lennének meghatározott jogi formát választani –, hogy úgy dönthessenek, hogy együttműködés keretében, közösen biztosítják közszolgáltatásaikat. Az együttműködés kiterjedhet a részt vevő hatóságokra ruházott vagy általuk vállalt szolgáltatások vagy felelősségi körök ellátásával kapcsolatos összes tevékenységtípusra, így például a helyi vagy regionális hatóságok kötelező vagy önkéntes feladataira vagy a közjog által bizonyos szervekre bízott szolgáltatásokra is. A különböző részt vevő hatóságok által nyújtott szolgáltatásoknak nem kell szükségszerűen azonosaknak lenniük; lehetnek egymást kiegészítő jellegűek is.
  A közszolgáltatások közös nyújtására vonatkozó szerződéseknek nem kell az ezen irányelvben meghatározott szabályok hatálya alá tartozniuk, feltéve, hogy megkötésükre kizárólag ajánlatkérő szervek között kerül sor, hogy az adott együttműködés végrehajtása kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások alapján történik, és hogy általuk egyetlen magánszektorbeli szolgáltató sem kerül a versenytársainál előnyösebb versenyhelyzetbe.
  Az említett feltételek teljesítése érdekében az együttműködést kooperatív koncepcióra kell alapozni. Az együttműködés nem jelenti szükségszerűen, hogy minden résztvevő hatóság köteles a főbb szerződésbeli kötelezettségek teljesítéséből részt vállalni, csak valamilyen kötelezettségvállalással hozzá kell járulnia a szóban forgó közszolgáltatás együttműködés keretében való ellátásához. Az együttműködés végrehajtását továbbá – ideértve a részt vevő ajánlatkérő szervek közötti pénzügyi transzfereket is – kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérelhetik. |
| --- | --- |

(33)

Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni – anélkül, hogy kötelesek lennének meghatározott jogi formát választani –, hogy úgy dönthessenek, hogy együttműködés keretében, közösen biztosítják közszolgáltatásaikat. Az együttműködés kiterjedhet a részt vevő hatóságokra ruházott vagy általuk vállalt szolgáltatások vagy felelősségi körök ellátásával kapcsolatos összes tevékenységtípusra, így például a helyi vagy regionális hatóságok kötelező vagy önkéntes feladataira vagy a közjog által bizonyos szervekre bízott szolgáltatásokra is. A különböző részt vevő hatóságok által nyújtott szolgáltatásoknak nem kell szükségszerűen azonosaknak lenniük; lehetnek egymást kiegészítő jellegűek is.

A közszolgáltatások közös nyújtására vonatkozó szerződéseknek nem kell az ezen irányelvben meghatározott szabályok hatálya alá tartozniuk, feltéve, hogy megkötésükre kizárólag ajánlatkérő szervek között kerül sor, hogy az adott együttműködés végrehajtása kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások alapján történik, és hogy általuk egyetlen magánszektorbeli szolgáltató sem kerül a versenytársainál előnyösebb versenyhelyzetbe.

Az említett feltételek teljesítése érdekében az együttműködést kooperatív koncepcióra kell alapozni. Az együttműködés nem jelenti szükségszerűen, hogy minden résztvevő hatóság köteles a főbb szerződésbeli kötelezettségek teljesítéséből részt vállalni, csak valamilyen kötelezettségvállalással hozzá kell járulnia a szóban forgó közszolgáltatás együttműködés keretében való ellátásához. Az együttműködés végrehajtását továbbá – ideértve a részt vevő ajánlatkérő szervek közötti pénzügyi transzfereket is – kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérelhetik.

| (34) | Léteznek bizonyos esetek, amikor egy jogi személy – a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezések értelmében – meghatározott ajánlatkérő szervek eszközeként vagy szakmai részlegeként működik, és köteles ezen ajánlatkérő szervek utasításait végrehajtani, anélkül, hogy befolyásolni tudná a teljesítésért járó ellenszolgáltatást. Az ilyen tisztán adminisztratív kapcsolat a nem szerződéses jellege következtében nem tartozhat a közbeszerzési eljárások hatálya alá. |
| --- | --- |

(34)

Léteznek bizonyos esetek, amikor egy jogi személy – a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezések értelmében – meghatározott ajánlatkérő szervek eszközeként vagy szakmai részlegeként működik, és köteles ezen ajánlatkérő szervek utasításait végrehajtani, anélkül, hogy befolyásolni tudná a teljesítésért járó ellenszolgáltatást. Az ilyen tisztán adminisztratív kapcsolat a nem szerződéses jellege következtében nem tartozhat a közbeszerzési eljárások hatálya alá.

| (35) | A kutatási és fejlesztési (K+F) programok üzleti forrásokból történő társfinanszírozását ösztönözni kell. Következésképpen egyértelművé kell tenni, hogy ez az irányelv csak akkor alkalmazandó, ha nem kerül sor ilyen társfinanszírozásra, és ha a K+F tevékenységek eredményére az érintett ajánlatkérő szerv jogosult. Mindez nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogy a szóban forgó tevékenységeket elvégző szolgáltató az eredményekről szóló beszámolót tegyen közzé, feltéve, hogy továbbra is az ajánlatkérő szerv kizárólagos joga marad a K+F eredményeknek a saját tevékenysége céljaira történő felhasználása. Mindazonáltal a K+F eredmények fiktív megosztása vagy a szolgáltató díjazásához való jelképes hozzájárulás nem akadálya ezen irányelv alkalmazásának. |
| --- | --- |

(35)

A kutatási és fejlesztési (K+F) programok üzleti forrásokból történő társfinanszírozását ösztönözni kell. Következésképpen egyértelművé kell tenni, hogy ez az irányelv csak akkor alkalmazandó, ha nem kerül sor ilyen társfinanszírozásra, és ha a K+F tevékenységek eredményére az érintett ajánlatkérő szerv jogosult. Mindez nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogy a szóban forgó tevékenységeket elvégző szolgáltató az eredményekről szóló beszámolót tegyen közzé, feltéve, hogy továbbra is az ajánlatkérő szerv kizárólagos joga marad a K+F eredményeknek a saját tevékenysége céljaira történő felhasználása. Mindazonáltal a K+F eredmények fiktív megosztása vagy a szolgáltató díjazásához való jelképes hozzájárulás nem akadálya ezen irányelv alkalmazásának.

| (36) | A foglalkoztatás és a munkavégzés hozzájárul a társadalomba történő beilleszkedéshez, továbbá kulcsfontosságú eleme az esélyegyenlőség biztosításának is. E tekintetben a védett műhelyek jelentős szerepet tölthetnek be. Ugyanez mondható el a többi olyan szociális vállalkozásról is, amelynek fő célja a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű személyek – például a munkanélküliek, a hátrányos helyzetű kisebbségekhez tartozók vagy a más módon a társadalom peremére szorult személyek – szociális és szakmai beilleszkedésének vagy újrabeilleszkedésének az elősegítése. Előfordulhat azonban, hogy ezek a műhelyek vagy vállalkozások az általános versenyfeltételek mellett nem nyernének el közbeszerzést. Következésképpen indokolt előírni, hogy a tagállamok a közbeszerzési szerződések odaítélésére irányuló eljárásokban vagy azok egyes részeiben való részvétel jogát fenntarthatják ilyen műhelyek vagy vállalkozások számára, illetve a szerződések teljesítését a védett munkahely-teremtési programok keretébe illesztéshez köthetik. |
| --- | --- |

(36)

A foglalkoztatás és a munkavégzés hozzájárul a társadalomba történő beilleszkedéshez, továbbá kulcsfontosságú eleme az esélyegyenlőség biztosításának is. E tekintetben a védett műhelyek jelentős szerepet tölthetnek be. Ugyanez mondható el a többi olyan szociális vállalkozásról is, amelynek fő célja a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű személyek – például a munkanélküliek, a hátrányos helyzetű kisebbségekhez tartozók vagy a más módon a társadalom peremére szorult személyek – szociális és szakmai beilleszkedésének vagy újrabeilleszkedésének az elősegítése. Előfordulhat azonban, hogy ezek a műhelyek vagy vállalkozások az általános versenyfeltételek mellett nem nyernének el közbeszerzést. Következésképpen indokolt előírni, hogy a tagállamok a közbeszerzési szerződések odaítélésére irányuló eljárásokban vagy azok egyes részeiben való részvétel jogát fenntarthatják ilyen műhelyek vagy vállalkozások számára, illetve a szerződések teljesítését a védett munkahely-teremtési programok keretébe illesztéshez köthetik.

| (37) | A környezeti, szociális és munkaügyi követelményeknek a közbeszerzési eljárásokba való megfelelő beépítése érdekében különösen fontos az, hogy a tagállamok és az ajánlatkérő szervek megtegyék a megfelelő lépéseket annak biztosítására, hogy teljesüljenek mindazok a környezeti, szociális és munkajogi kötelezettségek, amelyek a nemzeti és az uniós jog törvényi, rendeleti, határozati és szabályozási előírásai, valamint a kollektív szerződések rendelkezései értelmében az építési beruházások megvalósításának vagy a szolgáltatások teljesítésének helyén alkalmazandók, feltéve, hogy e szabályok és azok alkalmazása összhangban van az uniós joggal. A szerződések teljesítése során hasonlóképpen alkalmazandók a valamennyi tagállam által megerősített, a X. mellékletben felsorolt nemzetközi megállapodásokból fakadó kötelezettségek is. Ez azonban semmiképpen nem lehet akadálya a munkavállalók számára kedvezőbb alkalmazási feltételek alkalmazásának.
  A vonatkozó intézkedéseket az uniós jog alapelveivel összhangban kell alkalmazni, különös tekintettel az egyenlő bánásmód biztosítására. Az említett vonatkozó intézkedések a 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (11) összhangban, olyan módon alkalmazandók, amely biztosítja az egyenlő bánásmódot, és nem eredményez közvetlen vagy közvetett megkülönböztetést a más tagállambeli gazdasági szereplőkkel vagy munkavállalókkal szemben. |
| --- | --- |

(37)

A környezeti, szociális és munkaügyi követelményeknek a közbeszerzési eljárásokba való megfelelő beépítése érdekében különösen fontos az, hogy a tagállamok és az ajánlatkérő szervek megtegyék a megfelelő lépéseket annak biztosítására, hogy teljesüljenek mindazok a környezeti, szociális és munkajogi kötelezettségek, amelyek a nemzeti és az uniós jog törvényi, rendeleti, határozati és szabályozási előírásai, valamint a kollektív szerződések rendelkezései értelmében az építési beruházások megvalósításának vagy a szolgáltatások teljesítésének helyén alkalmazandók, feltéve, hogy e szabályok és azok alkalmazása összhangban van az uniós joggal. A szerződések teljesítése során hasonlóképpen alkalmazandók a valamennyi tagállam által megerősített, a X. mellékletben felsorolt nemzetközi megállapodásokból fakadó kötelezettségek is. Ez azonban semmiképpen nem lehet akadálya a munkavállalók számára kedvezőbb alkalmazási feltételek alkalmazásának.

A vonatkozó intézkedéseket az uniós jog alapelveivel összhangban kell alkalmazni, különös tekintettel az egyenlő bánásmód biztosítására. Az említett vonatkozó intézkedések a 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (11) összhangban, olyan módon alkalmazandók, amely biztosítja az egyenlő bánásmódot, és nem eredményez közvetlen vagy közvetett megkülönböztetést a más tagállambeli gazdasági szereplőkkel vagy munkavállalókkal szemben.

| (38) | A szolgáltatások nyújtása helyének azt a helyet kell tekinteni, ahol azok jellemző teljesítésére sor kerül. Amennyiben a szolgáltatás távszolgáltatás, például telefonos ügyfélszolgálatok által nyújtott szolgáltatások esetében, akkor úgy kell tekinteni, hogy e szolgáltatások teljesítésére azok végrehajtásának helyén kerül sor, függetlenül attól, hogy a szolgáltatás milyen tagállamba és milyen helyre irányul. |
| --- | --- |

(38)

A szolgáltatások nyújtása helyének azt a helyet kell tekinteni, ahol azok jellemző teljesítésére sor kerül. Amennyiben a szolgáltatás távszolgáltatás, például telefonos ügyfélszolgálatok által nyújtott szolgáltatások esetében, akkor úgy kell tekinteni, hogy e szolgáltatások teljesítésére azok végrehajtásának helyén kerül sor, függetlenül attól, hogy a szolgáltatás milyen tagállamba és milyen helyre irányul.

| (39) | A vonatkozó kötelezettségeknek szerződéses rendelkezések felelhetnek meg. Lehetővé kell tenni olyan rendelkezések beillesztését is a közbeszerzési szerződésekbe, amelyek az uniós jognak megfelelően biztosítják a kollektív szerződések betartását. A vonatkozó kötelezettségek be nem tartása az érintett gazdasági szereplő súlyos kötelezettségszegésének minősülhet, amely akár az adott gazdasági szereplő közbeszerzési szerződés odaítélésére irányuló eljárásból való kizárásához is vezethet. |
| --- | --- |

(39)

A vonatkozó kötelezettségeknek szerződéses rendelkezések felelhetnek meg. Lehetővé kell tenni olyan rendelkezések beillesztését is a közbeszerzési szerződésekbe, amelyek az uniós jognak megfelelően biztosítják a kollektív szerződések betartását. A vonatkozó kötelezettségek be nem tartása az érintett gazdasági szereplő súlyos kötelezettségszegésének minősülhet, amely akár az adott gazdasági szereplő közbeszerzési szerződés odaítélésére irányuló eljárásból való kizárásához is vezethet.

| (40) | Az említett környezeti, szociális és munkajogi rendelkezések betartásának ellenőrzését a közbeszerzési eljárás megfelelő szakaszaiban kell elvégezni, vagyis a résztvevők kiválasztására és a szerződések odaítélésére vonatkozó általános elvek alkalmazásakor, a kizárási kritériumok alkalmazásakor, valamint a kirívóan alacsony ajánlatokra vonatkozó rendelkezések alkalmazásakor. Az ehhez szükséges ellenőrzést az ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseivel – így mindenekelőtt a bizonyítási eszközökre és a nyilatkozatokra vonatkozókkal – összhangban kell elvégezni. |
| --- | --- |

(40)

Az említett környezeti, szociális és munkajogi rendelkezések betartásának ellenőrzését a közbeszerzési eljárás megfelelő szakaszaiban kell elvégezni, vagyis a résztvevők kiválasztására és a szerződések odaítélésére vonatkozó általános elvek alkalmazásakor, a kizárási kritériumok alkalmazásakor, valamint a kirívóan alacsony ajánlatokra vonatkozó rendelkezések alkalmazásakor. Az ehhez szükséges ellenőrzést az ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseivel – így mindenekelőtt a bizonyítási eszközökre és a nyilatkozatokra vonatkozókkal – összhangban kell elvégezni.

| (41) | Ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja meg azoknak az intézkedéseknek a bevezetését, illetve végrehajtását, amelyek a közrend, a közerkölcs, a közbiztonság, az egészség, az emberi és állati élet vagy a növényi élet megőrzésének védelme érdekében szükségesek, sem az egyéb környezetvédelmi intézkedések bevezetését, illetve végrehajtását, különös tekintettel a fenntartható fejlődésre, feltéve, hogy a szóban forgó intézkedések összhangban vannak az EUMSZ-szel. |
| --- | --- |

(41)

Ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja meg azoknak az intézkedéseknek a bevezetését, illetve végrehajtását, amelyek a közrend, a közerkölcs, a közbiztonság, az egészség, az emberi és állati élet vagy a növényi élet megőrzésének védelme érdekében szükségesek, sem az egyéb környezetvédelmi intézkedések bevezetését, illetve végrehajtását, különös tekintettel a fenntartható fejlődésre, feltéve, hogy a szóban forgó intézkedések összhangban vannak az EUMSZ-szel.

| (42) | Rendkívül nagy szükség van arra, hogy az ajánlatkérő szervek rugalmasabban dönthessenek valamely a tárgyalásokat lehetővé tevő közbeszerzési eljárás mellett. Az ilyen eljárások szélesebb körű alkalmazása valószínűleg növelné a határokon átnyúló kereskedelmet is, hiszen amint az értékelés kimutatta, a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásokban odaítélt szerződések körében különösen nagy a határokon túli nyertes ajánlatok aránya. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy különböző olyan helyzetekben, amikor a nyílt vagy a meghívásos eljárás tárgyalás nélkül valószínűleg nem vezet megfelelő beszerzési eredményre, a tárgyalásos eljárás vagy a versenypárbeszéd alkalmazásáról rendelkezzenek. Emlékeztetni kell arra, hogy a versenypárbeszéd alkalmazása a szerződések értékét tekintve az utóbbi években jelentősen megnövekedett. Olyan esetekben mutatkozott hasznosnak, amikor az ajánlatkérő szervek nem tudják meghatározni, hogy igényeik milyen eszközzel teljesíthetők, vagy nem tudják felmérni, hogy a piac milyen technikai, pénzügyi vagy jogi megoldásokat tud kínálni. Ilyen helyzet állhat elő különösen az innovatív projektek esetében, valamint ha jelentős, integrált közlekedési infrastrukturális projektről, nagy számítógépes hálózatok kiépítéséről vagy összetett és strukturált finanszírozást igénylő projekt megvalósításáról van szó. A gazdasági szereplők és az ajánlatkérő szerv közötti jó együttműködésnek az odaítélési eljárás során való biztosítása érdekében célszerű az ajánlatkérő szervnek egy projektvezető kinevezését javasolni. |
| --- | --- |

(42)

Rendkívül nagy szükség van arra, hogy az ajánlatkérő szervek rugalmasabban dönthessenek valamely a tárgyalásokat lehetővé tevő közbeszerzési eljárás mellett. Az ilyen eljárások szélesebb körű alkalmazása valószínűleg növelné a határokon átnyúló kereskedelmet is, hiszen amint az értékelés kimutatta, a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásokban odaítélt szerződések körében különösen nagy a határokon túli nyertes ajánlatok aránya. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy különböző olyan helyzetekben, amikor a nyílt vagy a meghívásos eljárás tárgyalás nélkül valószínűleg nem vezet megfelelő beszerzési eredményre, a tárgyalásos eljárás vagy a versenypárbeszéd alkalmazásáról rendelkezzenek. Emlékeztetni kell arra, hogy a versenypárbeszéd alkalmazása a szerződések értékét tekintve az utóbbi években jelentősen megnövekedett. Olyan esetekben mutatkozott hasznosnak, amikor az ajánlatkérő szervek nem tudják meghatározni, hogy igényeik milyen eszközzel teljesíthetők, vagy nem tudják felmérni, hogy a piac milyen technikai, pénzügyi vagy jogi megoldásokat tud kínálni. Ilyen helyzet állhat elő különösen az innovatív projektek esetében, valamint ha jelentős, integrált közlekedési infrastrukturális projektről, nagy számítógépes hálózatok kiépítéséről vagy összetett és strukturált finanszírozást igénylő projekt megvalósításáról van szó. A gazdasági szereplők és az ajánlatkérő szerv közötti jó együttműködésnek az odaítélési eljárás során való biztosítása érdekében célszerű az ajánlatkérő szervnek egy projektvezető kinevezését javasolni.

| (43) | Az építési beruházásra irányuló szerződések esetében ilyen helyzet például az, amikor nem szabványos épületről van szó, vagy az építéshez tervezésre és innovatív megoldásokra van szükség. Az átalakítást vagy tervezést igénylő áruk vagy szolgáltatások beszerzése esetében valószínűleg hasznos a tárgyalásos eljárás vagy a versenypárbeszéd alkalmazása. Átalakításra vagy tervezésre különösen az olyan összetett beszerzések esetében van szükség, mint pl. az összetett termékek, a szellemi szolgáltatások – például a tanácsadási szolgáltatások, az építészeti szolgáltatások vagy a mérnöki szolgáltatások –, vagy a jelentős információs és kommunikációs technológiai (IKT) projektek. Ilyen esetekben tárgyalásokra lehet szükség annak biztosításához, hogy a szóban forgó áru vagy szolgáltatás megfeleljen az ajánlatkérő szerv igényeinek. A számos különböző piaci szereplő által kínált, felhasználásra kész szolgáltatások vagy áruk beszerzése esetében azonban nem célszerű tárgyalásos eljárást vagy a versenypárbeszédet alkalmazni. |
| --- | --- |

(43)

Az építési beruházásra irányuló szerződések esetében ilyen helyzet például az, amikor nem szabványos épületről van szó, vagy az építéshez tervezésre és innovatív megoldásokra van szükség. Az átalakítást vagy tervezést igénylő áruk vagy szolgáltatások beszerzése esetében valószínűleg hasznos a tárgyalásos eljárás vagy a versenypárbeszéd alkalmazása. Átalakításra vagy tervezésre különösen az olyan összetett beszerzések esetében van szükség, mint pl. az összetett termékek, a szellemi szolgáltatások – például a tanácsadási szolgáltatások, az építészeti szolgáltatások vagy a mérnöki szolgáltatások –, vagy a jelentős információs és kommunikációs technológiai (IKT) projektek. Ilyen esetekben tárgyalásokra lehet szükség annak biztosításához, hogy a szóban forgó áru vagy szolgáltatás megfeleljen az ajánlatkérő szerv igényeinek. A számos különböző piaci szereplő által kínált, felhasználásra kész szolgáltatások vagy áruk beszerzése esetében azonban nem célszerű tárgyalásos eljárást vagy a versenypárbeszédet alkalmazni.

| (44) | A tárgyalásos eljárás alkalmazását olyan esetekben is lehetővé kell tenni, amikor a nyílt vagy meghívásos eljárás csak szabálytalan vagy elfogadhatatlan ajánlatokat eredményezett. Ilyen esetekben lehetővé kell tenni az ajánlatkérő szervek számára, hogy tárgyalásokat folytassanak annak érdekében, hogy az eljárás szabályos és elfogadható ajánlatokat eredményezzen. |
| --- | --- |

(44)

A tárgyalásos eljárás alkalmazását olyan esetekben is lehetővé kell tenni, amikor a nyílt vagy meghívásos eljárás csak szabálytalan vagy elfogadhatatlan ajánlatokat eredményezett. Ilyen esetekben lehetővé kell tenni az ajánlatkérő szervek számára, hogy tárgyalásokat folytassanak annak érdekében, hogy az eljárás szabályos és elfogadható ajánlatokat eredményezzen.

| (45) | A tárgyalásos eljárást el kell látni a megfelelő biztosítékokkal, amelyek garantálják az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elveinek betartását. Az ajánlatkérő szerveknek előre kell jelezniük különösen azokat a minimumkövetelményeket, amelyek a beszerzés jellegére utalnak, és amelyek a tárgyalások folyamán nem változtathatók meg. Az összes gazdasági szereplőt megillető egyenlő bánásmód biztosítása érdekében az odaítélési szempontoknak és súlyozásuknak a teljes eljárás alatt állandóaknak kell maradniuk, és ezekről nem folytatható tárgyalás. A tárgyalásoknak az ajánlatok javítására kell irányulniuk annak érdekében, hogy az ajánlatkérő szervek olyan építési beruházásokat rendelhessenek meg, illetve olyan árukat és szolgáltatásokat szerezhessenek be, amelyek tökéletesen megfelelnek a konkrét igényeiknek. A tárgyalások az építési beruházások, áruk és szolgáltatások bármely jellemzőjét érinthetik, többek között például a minőséget, a mennyiségeket, a kereskedelmi záradékokat, valamint szociális, környezeti és innovatív szempontokat, amennyiben ezek nem tartoznak a minimumkövetelmények közé.
  Egyértelművé kell tenni, hogy az ajánlatkérő szerv által meghatározandó minimumkövetelmények azokat a (különösen fizikai, funkcionális és jogi) feltételeket és tulajdonságokat jelentik, amelyeknek minden ajánlatnak meg kell felelnie, vagy amelyekkel minden ajánlatnak rendelkeznie kell ahhoz, hogy az ajánlatkérő szerv a választott odaítélési szempont alapján ítélhesse oda a szerződést. Az eljárás átláthatóságának és nyomon követhetőségének biztosítása érdekében minden szakaszt megfelelően dokumentálni kell. Ezenkívül az egész eljárás folyamán minden ajánlatot írásban kell benyújtani. |
| --- | --- |

(45)

A tárgyalásos eljárást el kell látni a megfelelő biztosítékokkal, amelyek garantálják az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elveinek betartását. Az ajánlatkérő szerveknek előre kell jelezniük különösen azokat a minimumkövetelményeket, amelyek a beszerzés jellegére utalnak, és amelyek a tárgyalások folyamán nem változtathatók meg. Az összes gazdasági szereplőt megillető egyenlő bánásmód biztosítása érdekében az odaítélési szempontoknak és súlyozásuknak a teljes eljárás alatt állandóaknak kell maradniuk, és ezekről nem folytatható tárgyalás. A tárgyalásoknak az ajánlatok javítására kell irányulniuk annak érdekében, hogy az ajánlatkérő szervek olyan építési beruházásokat rendelhessenek meg, illetve olyan árukat és szolgáltatásokat szerezhessenek be, amelyek tökéletesen megfelelnek a konkrét igényeiknek. A tárgyalások az építési beruházások, áruk és szolgáltatások bármely jellemzőjét érinthetik, többek között például a minőséget, a mennyiségeket, a kereskedelmi záradékokat, valamint szociális, környezeti és innovatív szempontokat, amennyiben ezek nem tartoznak a minimumkövetelmények közé.

Egyértelművé kell tenni, hogy az ajánlatkérő szerv által meghatározandó minimumkövetelmények azokat a (különösen fizikai, funkcionális és jogi) feltételeket és tulajdonságokat jelentik, amelyeknek minden ajánlatnak meg kell felelnie, vagy amelyekkel minden ajánlatnak rendelkeznie kell ahhoz, hogy az ajánlatkérő szerv a választott odaítélési szempont alapján ítélhesse oda a szerződést. Az eljárás átláthatóságának és nyomon követhetőségének biztosítása érdekében minden szakaszt megfelelően dokumentálni kell. Ezenkívül az egész eljárás folyamán minden ajánlatot írásban kell benyújtani.

| (46) | Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy a nyílt és a meghívásos, valamint a tárgyalásos eljárásokra vonatkozó bizonyos határidőket lerövidítsenek, amennyiben az adott határidők – az ajánlatkérő szerv által megfelelő indokolással alátámasztott – sürgősségi helyzetből fakadóan nem lennének alkalmazhatóak. Le kell szögezni, hogy ennek nem kell szükségszerűen olyan rendkívüli sürgősséget jelentenie, amelyet az ajánlatkérő szerv számára előre nem látható, illetve nem az ajánlatkérő szervnek betudható események idéztek elő. |
| --- | --- |

(46)

Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy a nyílt és a meghívásos, valamint a tárgyalásos eljárásokra vonatkozó bizonyos határidőket lerövidítsenek, amennyiben az adott határidők – az ajánlatkérő szerv által megfelelő indokolással alátámasztott – sürgősségi helyzetből fakadóan nem lennének alkalmazhatóak. Le kell szögezni, hogy ennek nem kell szükségszerűen olyan rendkívüli sürgősséget jelentenie, amelyet az ajánlatkérő szerv számára előre nem látható, illetve nem az ajánlatkérő szervnek betudható események idéztek elő.

| (47) | A kutatás és az innováció – ideértve az öko-innovációt és a társadalmi innovációt is – a jövőbeli növekedés fő hajtóerői közé tartozik, és központi szerepet kapott az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiában. A hatóságoknak a közbeszerzést a lehető legmegfelelőbb módon kell stratégiailag felhasználniuk az innováció ösztönzése érdekében. Az innovatív termékek és szolgáltatások vásárlása, illetve építési beruházások megvalósítása kulcsszerepet játszik a közszolgáltatások hatékonyságának és minőségének a legfőbb társadalmi kihívások kezelésével egyidejű javításában. Hozzájárul a közforrások lehető legelőnyösebb felhasználásához, valamint a szélesebb körű gazdasági, környezeti és társadalmi előnyök eléréséhez azáltal, hogy új ötleteket hív életre, azokat innovatív termékekké és szolgáltatásokká alakítja, és így elősegíti a fenntartható gazdasági növekedést.
  Emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság „Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekében” című, 2007. december 14-i közleménye több olyan beszerzési modellt is ismertet, amelyek az ezen irányelv hatálya alá nem tartozó K+F szolgáltatások beszerzésére vonatkoznak. Ezek a modellek a továbbiakban is változatlanul alkalmazhatók lennének, de ezen irányelvnek az innovációs közbeszerzés megkönnyítéséhez is hozzá kell járulnia, és segítenie kell a tagállamokat az Innovatív Unió célkitűzéseinek elérésében. |
| --- | --- |

(47)

A kutatás és az innováció – ideértve az öko-innovációt és a társadalmi innovációt is – a jövőbeli növekedés fő hajtóerői közé tartozik, és központi szerepet kapott az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiában. A hatóságoknak a közbeszerzést a lehető legmegfelelőbb módon kell stratégiailag felhasználniuk az innováció ösztönzése érdekében. Az innovatív termékek és szolgáltatások vásárlása, illetve építési beruházások megvalósítása kulcsszerepet játszik a közszolgáltatások hatékonyságának és minőségének a legfőbb társadalmi kihívások kezelésével egyidejű javításában. Hozzájárul a közforrások lehető legelőnyösebb felhasználásához, valamint a szélesebb körű gazdasági, környezeti és társadalmi előnyök eléréséhez azáltal, hogy új ötleteket hív életre, azokat innovatív termékekké és szolgáltatásokká alakítja, és így elősegíti a fenntartható gazdasági növekedést.

Emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság „Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekében” című, 2007. december 14-i közleménye több olyan beszerzési modellt is ismertet, amelyek az ezen irányelv hatálya alá nem tartozó K+F szolgáltatások beszerzésére vonatkoznak. Ezek a modellek a továbbiakban is változatlanul alkalmazhatók lennének, de ezen irányelvnek az innovációs közbeszerzés megkönnyítéséhez is hozzá kell járulnia, és segítenie kell a tagállamokat az Innovatív Unió célkitűzéseinek elérésében.

| (48) | Az innováció jelentősége miatt az ajánlatkérő szerveket ösztönözni kell arra, hogy amilyen gyakran csak lehetséges, engedélyezzék változatok benyújtását. Fel kell azonban hívni az említett szervek figyelmét, hogy a változatok benyújtásának engedélyezése előtt meg kell határozni az e változatokkal szembeni minimumkövetelményeket. |
| --- | --- |

(48)

Az innováció jelentősége miatt az ajánlatkérő szerveket ösztönözni kell arra, hogy amilyen gyakran csak lehetséges, engedélyezzék változatok benyújtását. Fel kell azonban hívni az említett szervek figyelmét, hogy a változatok benyújtásának engedélyezése előtt meg kell határozni az e változatokkal szembeni minimumkövetelményeket.

| (49) | Amennyiben a valamely innovatív termék vagy szolgáltatás kifejlesztése vagy valamely innovatív építési beruházás iránti igény kielégítése, majd ezt követően a keletkező áruk vagy szolgáltatások megvásárlása, illetve építési beruházások megvalósítása nem lehetséges a piacon már létező megoldások segítségével, az ajánlatkérő szerveknek az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződések tekintetében lehetőséget kell kapniuk arra, hogy különös közbeszerzési eljárást alkalmazzanak. E különös közbeszerzési eljárás révén lehetővé kell tenni az ajánlatkérő szervek számára, hogy valamely új, innovatív termék, szolgáltatás vagy építési beruházás kifejlesztésére, majd megvásárlására, illetve megvalósítására hosszú távú innovációs partnerséget létesítsenek, feltéve, hogy ezek az innovatív termékek vagy szolgáltatások, illetve innovatív építési beruházások a megállapodás szerinti teljesítményszinteknek és költségeknek megfelelően rendelkezésre bocsáthatók, anélkül, hogy megvásárlásuk, illetve megvalósításuk külön közbeszerzési eljárást tenne szükségessé. Az innovációs partnerségnek a tárgyalásos eljárásra vonatkozó eljárási szabályokon kell alapulnia, és a szerződés kizárólag legjobb ár-érték arány szempontja alapján ítélhető oda, amely innovatív megoldások esetében a legalkalmasabb módszer az ajánlatok összehasonlítására. Függetlenül attól, hogy nagyon nagy projektekről vagy kisebb innovatív projektekről van-e szó, az innovációs partnerséget olyan módon kell létrehozni, hogy képes legyen a szükséges piaci kereslet generálására, a piac lezárása nélkül ösztönözve az innovatív megoldás kialakítását.
  Az ajánlatkérő szerv ezért nem használhatja fel az innovációs partnerséget a versenyt akadályozó, korlátozó vagy torzító módon. Bizonyos esetekben az innovációs partnerség több partnerrel való létrehozása segíthet az ilyen következmények elhárításában. |
| --- | --- |

(49)

Amennyiben a valamely innovatív termék vagy szolgáltatás kifejlesztése vagy valamely innovatív építési beruházás iránti igény kielégítése, majd ezt követően a keletkező áruk vagy szolgáltatások megvásárlása, illetve építési beruházások megvalósítása nem lehetséges a piacon már létező megoldások segítségével, az ajánlatkérő szerveknek az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződések tekintetében lehetőséget kell kapniuk arra, hogy különös közbeszerzési eljárást alkalmazzanak. E különös közbeszerzési eljárás révén lehetővé kell tenni az ajánlatkérő szervek számára, hogy valamely új, innovatív termék, szolgáltatás vagy építési beruházás kifejlesztésére, majd megvásárlására, illetve megvalósítására hosszú távú innovációs partnerséget létesítsenek, feltéve, hogy ezek az innovatív termékek vagy szolgáltatások, illetve innovatív építési beruházások a megállapodás szerinti teljesítményszinteknek és költségeknek megfelelően rendelkezésre bocsáthatók, anélkül, hogy megvásárlásuk, illetve megvalósításuk külön közbeszerzési eljárást tenne szükségessé. Az innovációs partnerségnek a tárgyalásos eljárásra vonatkozó eljárási szabályokon kell alapulnia, és a szerződés kizárólag legjobb ár-érték arány szempontja alapján ítélhető oda, amely innovatív megoldások esetében a legalkalmasabb módszer az ajánlatok összehasonlítására. Függetlenül attól, hogy nagyon nagy projektekről vagy kisebb innovatív projektekről van-e szó, az innovációs partnerséget olyan módon kell létrehozni, hogy képes legyen a szükséges piaci kereslet generálására, a piac lezárása nélkül ösztönözve az innovatív megoldás kialakítását.

Az ajánlatkérő szerv ezért nem használhatja fel az innovációs partnerséget a versenyt akadályozó, korlátozó vagy torzító módon. Bizonyos esetekben az innovációs partnerség több partnerrel való létrehozása segíthet az ilyen következmények elhárításában.

| (50) | A versenyre gyakorolt káros hatások miatt a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásokat csak nagyon kivételes körülmények között szabad alkalmazni. Az ilyen kivételnek azokra az esetekre kell korlátozódnia, amikor a közzététel az ajánlatkérő szerv által előre nem látható és neki fel nem róható események által előidézett rendkívüli sürgősség okán nem lehetséges, vagy amikor kezdettől fogva nyilvánvaló, hogy a közzététel nem eredményezne erőteljesebb versenyt vagy jobb beszerzési eredményeket, nem utolsósorban azért, mert objektíve csak egyetlen olyan gazdasági szereplő létezik, amely képes teljesíteni a szerződést. Ez a helyzet jellemzi például a művészeti alkotásokat, amelyek esetében a művész személye lényegileg meghatározza magának a műalkotásnak az egyedi jellegét és értékét. A kizárólagosságot más is indokolhatja, de csak az objektív kizárólagosság esetében fogadható el a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása, tehát amikor ezt a helyzetet nem maga az ajánlatkérő szerv teremtette egy tervezett közbeszerzési eljárásra tekintettel.
  Az e kivétel lehetőségével élő ajánlatkérő szerveknek meg kell indokolniuk, hogy miért nincs ésszerű alternatíva vagy helyettesítő, mint például az alternatív terjesztési csatornák igénybevétele, akár az ajánlatkérő szerv tagállamán kívül is, vagy a funkcionálisan összehasonlítható építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások esetleges igénybevétele.
  Amennyiben a kizárólagos helyzetet technikai okok idézik elő, ezeket eseti alapon szigorúan meg kell határozni és indokolni kell. Ilyen ok lehet például az, ha más gazdasági szereplő számára technikailag szinte lehetetlen az elvárt teljesítés, vagy ha olyan különleges know-how, eszközök vagy módszerek alkalmazására van szükség, amelyekkel csak egy gazdasági szereplő rendelkezik. A technikai okok olyan konkrét interoperabilitási követelményekből is adódhatnak, amelyeknek a megvalósítandó építési beruházások, illetve a beszerzendő áruk vagy szolgáltatások működésének biztosítása érdekében teljesülniük kell.
  Végezetül, a közbeszerzési eljárás olyankor sem jár előnyökkel, amikor az árut közvetlenül valamely árutőzsdén lehet megvásárolni, így többek között nyersanyagokkal foglalkozó kereskedési platformokon, például agrártermék-, nyersanyag- vagy energiatőzsdén, ahol a szabályozott és felügyelt többoldalú kereskedési struktúra természetesen garantálja a piaci árat. |
| --- | --- |

(50)

A versenyre gyakorolt káros hatások miatt a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásokat csak nagyon kivételes körülmények között szabad alkalmazni. Az ilyen kivételnek azokra az esetekre kell korlátozódnia, amikor a közzététel az ajánlatkérő szerv által előre nem látható és neki fel nem róható események által előidézett rendkívüli sürgősség okán nem lehetséges, vagy amikor kezdettől fogva nyilvánvaló, hogy a közzététel nem eredményezne erőteljesebb versenyt vagy jobb beszerzési eredményeket, nem utolsósorban azért, mert objektíve csak egyetlen olyan gazdasági szereplő létezik, amely képes teljesíteni a szerződést. Ez a helyzet jellemzi például a művészeti alkotásokat, amelyek esetében a művész személye lényegileg meghatározza magának a műalkotásnak az egyedi jellegét és értékét. A kizárólagosságot más is indokolhatja, de csak az objektív kizárólagosság esetében fogadható el a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása, tehát amikor ezt a helyzetet nem maga az ajánlatkérő szerv teremtette egy tervezett közbeszerzési eljárásra tekintettel.

Az e kivétel lehetőségével élő ajánlatkérő szerveknek meg kell indokolniuk, hogy miért nincs ésszerű alternatíva vagy helyettesítő, mint például az alternatív terjesztési csatornák igénybevétele, akár az ajánlatkérő szerv tagállamán kívül is, vagy a funkcionálisan összehasonlítható építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások esetleges igénybevétele.

Amennyiben a kizárólagos helyzetet technikai okok idézik elő, ezeket eseti alapon szigorúan meg kell határozni és indokolni kell. Ilyen ok lehet például az, ha más gazdasági szereplő számára technikailag szinte lehetetlen az elvárt teljesítés, vagy ha olyan különleges know-how, eszközök vagy módszerek alkalmazására van szükség, amelyekkel csak egy gazdasági szereplő rendelkezik. A technikai okok olyan konkrét interoperabilitási követelményekből is adódhatnak, amelyeknek a megvalósítandó építési beruházások, illetve a beszerzendő áruk vagy szolgáltatások működésének biztosítása érdekében teljesülniük kell.

Végezetül, a közbeszerzési eljárás olyankor sem jár előnyökkel, amikor az árut közvetlenül valamely árutőzsdén lehet megvásárolni, így többek között nyersanyagokkal foglalkozó kereskedési platformokon, például agrártermék-, nyersanyag- vagy energiatőzsdén, ahol a szabályozott és felügyelt többoldalú kereskedési struktúra természetesen garantálja a piaci árat.

| (51) | Egyértelműen le kell szögezni, hogy a bizalmas információk védelmével kapcsolatos rendelkezések semminemű tilalmat nem jelentenek a megkötött szerződések nem bizalmas részeinek, illetve e részek utólagos változásainak a közzétételére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(51)

Egyértelműen le kell szögezni, hogy a bizalmas információk védelmével kapcsolatos rendelkezések semminemű tilalmat nem jelentenek a megkötött szerződések nem bizalmas részeinek, illetve e részek utólagos változásainak a közzétételére vonatkozóan.

| (52) | Az elektronikus tájékoztatási és kommunikációs eszközök nagymértékben egyszerűsíthetik a szerződések közzétételét, és növelhetik a közbeszerzési folyamatok hatékonyságát és átláthatóságát. A közbeszerzési eljárásokban ezeknek kell a kommunikáció és az információcsere általánosan használt eszközeivé válniuk, mivel jelentősen növelik a gazdasági szereplők esélyeit arra, hogy az egész belső piacon részt vegyenek a közbeszerzési eljárásokban. Ezért kötelezővé kell tenni a hirdetmények elektronikus formában történő továbbítását, a közbeszerzési dokumentumok elektronikus formában való rendelkezésre bocsátását, valamint – 30 hónapos átmeneti időszakot követően – a teljes körű elektronikus kommunikációt, ami azt jelenti, hogy az eljárás minden szakaszában elektronikus úton kell folytatni a kommunikációt, beleértve a részvételi jelentkezések továbbítását és különösen az ajánlatok benyújtását (elektronikus benyújtás) is. A tagállamoknak és az ajánlatkérő szerveknek lehetőséget kell kapniuk arra, hogy ha kívánják, még tovább lépjenek ebben az irányban. Egyértelművé kell tenni továbbá, hogy az elektronikus kommunikációs eszközöknek az ezen irányelv szerinti kötelező használata nem terjedhet ki az ajánlatkérő szervek arra való kötelezésére, hogy elektronikus úton dolgozzák fel az ajánlatokat, illetve nem foglalhat magában előírt elektronikus értékelést vagy automatikus feldolgozást. Ezenkívül az irányelv nem ír elő olyan kötelezettséget, amelynek értelmében a közbeszerzési eljárásnak a szerződés odaítéléssét követő bármely részében vagy az ajánlatkérő szerv szervezetén belüli belső kommunikáció céljából elektronikus kommunikációs eszközöket kellene alkalmazni. |
| --- | --- |

(52)

Az elektronikus tájékoztatási és kommunikációs eszközök nagymértékben egyszerűsíthetik a szerződések közzétételét, és növelhetik a közbeszerzési folyamatok hatékonyságát és átláthatóságát. A közbeszerzési eljárásokban ezeknek kell a kommunikáció és az információcsere általánosan használt eszközeivé válniuk, mivel jelentősen növelik a gazdasági szereplők esélyeit arra, hogy az egész belső piacon részt vegyenek a közbeszerzési eljárásokban. Ezért kötelezővé kell tenni a hirdetmények elektronikus formában történő továbbítását, a közbeszerzési dokumentumok elektronikus formában való rendelkezésre bocsátását, valamint – 30 hónapos átmeneti időszakot követően – a teljes körű elektronikus kommunikációt, ami azt jelenti, hogy az eljárás minden szakaszában elektronikus úton kell folytatni a kommunikációt, beleértve a részvételi jelentkezések továbbítását és különösen az ajánlatok benyújtását (elektronikus benyújtás) is. A tagállamoknak és az ajánlatkérő szerveknek lehetőséget kell kapniuk arra, hogy ha kívánják, még tovább lépjenek ebben az irányban. Egyértelművé kell tenni továbbá, hogy az elektronikus kommunikációs eszközöknek az ezen irányelv szerinti kötelező használata nem terjedhet ki az ajánlatkérő szervek arra való kötelezésére, hogy elektronikus úton dolgozzák fel az ajánlatokat, illetve nem foglalhat magában előírt elektronikus értékelést vagy automatikus feldolgozást. Ezenkívül az irányelv nem ír elő olyan kötelezettséget, amelynek értelmében a közbeszerzési eljárásnak a szerződés odaítéléssét követő bármely részében vagy az ajánlatkérő szerv szervezetén belüli belső kommunikáció céljából elektronikus kommunikációs eszközöket kellene alkalmazni.

| (53) | Az ajánlatkérő szerveknek – bizonyos konkrét helyzetek kivételével – olyan elektronikus kommunikációs eszközöket kell használniuk, amelyek nem eredményeznek megkülönböztetést, általánosan hozzáférhetőek és kompatibilisek az általánosan használt IKT-termékekkel, valamint nem korlátozzák a gazdasági szereplőknek a közbeszerzési eljárásban való részvételi lehetőségét. E kommunikációs eszközök használatát illetően a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentesség szempontját is figyelembe kell venni. Egyértelművé kell tenni, hogy az elektronikus eszközöknek a közbeszerzési eljárás valamennyi szakaszában való használatát nem volna célszerű kötelezővé tenni az olyan esetekben, amikor az elektronikus eszközök használatához olyan különleges eszközökre vagy fájlformátumokra lenne szükség, amelyek nem állnak széles körben rendelkezésre, vagy amikor a kommunikációt csak különleges irodai felszerelések segítségével lehetne lebonyolítani. Ezért az ajánlatkérő szerveket bizonyos, kimerítő jelleggel felsorolandó esetekben nem célszerű arra kötelezni, hogy előírják az elektronikus kommunikációs eszközök használatát a benyújtási folyamat során. Ez az irányelv rögzíti, hogy ilyen esetnek számítanak azok a helyzetek is, amelyekben olyan különleges irodai felszerelésekre – például széles formátumú nyomtatókra – volna szükség, amelyekkel az ajánlatkérő szervek általában nem rendelkeznek. Egyes közbeszerzési eljárásokban a közbeszerzési dokumentumok fizikai vagy méretarányos modell benyújtását írhatják elő, amely elektronikus úton nem juttatható el az ajánlatkérő szervekhez. Ilyen esetekben a modellt postán, vagy más, megfelelő szállító igénybevételével kell megküldeni az ajánlatkérő szerv részére.
  Világossá kell azonban tenni, hogy az egyéb kommunikációs eszközök használatát az ajánlat azon elemeire kell korlátozni, amelyekre vonatkozóan nem követelmény az elektronikus kommunikációs eszközök igénybevétele.
  Célszerű azt is tisztázni, hogy amennyiben technikai okokból szükséges, az ajánlatkérő szerveknek jogában kell, hogy álljon a benyújtható fájlok maximális méretének megszabása. |
| --- | --- |

(53)

Az ajánlatkérő szerveknek – bizonyos konkrét helyzetek kivételével – olyan elektronikus kommunikációs eszközöket kell használniuk, amelyek nem eredményeznek megkülönböztetést, általánosan hozzáférhetőek és kompatibilisek az általánosan használt IKT-termékekkel, valamint nem korlátozzák a gazdasági szereplőknek a közbeszerzési eljárásban való részvételi lehetőségét. E kommunikációs eszközök használatát illetően a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentesség szempontját is figyelembe kell venni. Egyértelművé kell tenni, hogy az elektronikus eszközöknek a közbeszerzési eljárás valamennyi szakaszában való használatát nem volna célszerű kötelezővé tenni az olyan esetekben, amikor az elektronikus eszközök használatához olyan különleges eszközökre vagy fájlformátumokra lenne szükség, amelyek nem állnak széles körben rendelkezésre, vagy amikor a kommunikációt csak különleges irodai felszerelések segítségével lehetne lebonyolítani. Ezért az ajánlatkérő szerveket bizonyos, kimerítő jelleggel felsorolandó esetekben nem célszerű arra kötelezni, hogy előírják az elektronikus kommunikációs eszközök használatát a benyújtási folyamat során. Ez az irányelv rögzíti, hogy ilyen esetnek számítanak azok a helyzetek is, amelyekben olyan különleges irodai felszerelésekre – például széles formátumú nyomtatókra – volna szükség, amelyekkel az ajánlatkérő szervek általában nem rendelkeznek. Egyes közbeszerzési eljárásokban a közbeszerzési dokumentumok fizikai vagy méretarányos modell benyújtását írhatják elő, amely elektronikus úton nem juttatható el az ajánlatkérő szervekhez. Ilyen esetekben a modellt postán, vagy más, megfelelő szállító igénybevételével kell megküldeni az ajánlatkérő szerv részére.

Világossá kell azonban tenni, hogy az egyéb kommunikációs eszközök használatát az ajánlat azon elemeire kell korlátozni, amelyekre vonatkozóan nem követelmény az elektronikus kommunikációs eszközök igénybevétele.

Célszerű azt is tisztázni, hogy amennyiben technikai okokból szükséges, az ajánlatkérő szerveknek jogában kell, hogy álljon a benyújtható fájlok maximális méretének megszabása.

| (54) | Előfordulhatnak olyan kivételes esetek, amelyekben az ajánlatkérő szervek eltekinthetnek az elektronikus kommunikációs eszközök használatától, amennyiben az ilyen kommunikációs eszközök használatától való eltekintés a különösen érzékeny információk védelme érdekében szükséges. Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben az általánosan nem hozzáférhető elektronikus eszközök használata képes biztosítani a szükséges szintű védelmet, akkor ezen elektronikus eszközöket kell használni. Ilyen helyzet lehet például az, ha az ajánlatkérő szervek olyan, az adott célra létrehozott biztonságos kommunikációs eszköz használatát írják elő, amelyhez biztosítják a hozzáférést. |
| --- | --- |

(54)

Előfordulhatnak olyan kivételes esetek, amelyekben az ajánlatkérő szervek eltekinthetnek az elektronikus kommunikációs eszközök használatától, amennyiben az ilyen kommunikációs eszközök használatától való eltekintés a különösen érzékeny információk védelme érdekében szükséges. Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben az általánosan nem hozzáférhető elektronikus eszközök használata képes biztosítani a szükséges szintű védelmet, akkor ezen elektronikus eszközöket kell használni. Ilyen helyzet lehet például az, ha az ajánlatkérő szervek olyan, az adott célra létrehozott biztonságos kommunikációs eszköz használatát írják elő, amelyhez biztosítják a hozzáférést.

| (55) | A technikai formátumok vagy eljárások és az üzenetváltási standardok különbözőségei akadályozhatják az interoperabilitást nemcsak egy tagállamon belül, hanem – és különösen – az egyes tagállamok között is. Például az olyan közbeszerzési eljárásokban való részvételhez, amelyekben engedélyezik vagy előírják az elektronikus katalógusok alkalmazását – azaz egy olyan formátum használatát, amellyel az információk az összes ajánlattévő számára közös, elektronikusan feldolgozható módon mutathatók be, illetve szervezhetők rendszerbe –, a gazdasági szereplőknek egységesítés hiányában minden egyes közbeszerzési eljárásnak megfelelően át kellene dolgozniuk a katalógusukat, ami azt jelentené, hogy az adott ajánlatkérő szerv kiírási feltételeitől függően nagyon hasonló információkat különböző formátumokban kellene megadniuk. A katalógusok formátumának egységesítése tehát javítaná az interoperabilitást, fokozná a hatékonyságot, és csökkentené a gazdasági szereplőkre háruló munkamennyiséget. |
| --- | --- |

(55)

A technikai formátumok vagy eljárások és az üzenetváltási standardok különbözőségei akadályozhatják az interoperabilitást nemcsak egy tagállamon belül, hanem – és különösen – az egyes tagállamok között is. Például az olyan közbeszerzési eljárásokban való részvételhez, amelyekben engedélyezik vagy előírják az elektronikus katalógusok alkalmazását – azaz egy olyan formátum használatát, amellyel az információk az összes ajánlattévő számára közös, elektronikusan feldolgozható módon mutathatók be, illetve szervezhetők rendszerbe –, a gazdasági szereplőknek egységesítés hiányában minden egyes közbeszerzési eljárásnak megfelelően át kellene dolgozniuk a katalógusukat, ami azt jelentené, hogy az adott ajánlatkérő szerv kiírási feltételeitől függően nagyon hasonló információkat különböző formátumokban kellene megadniuk. A katalógusok formátumának egységesítése tehát javítaná az interoperabilitást, fokozná a hatékonyságot, és csökkentené a gazdasági szereplőkre háruló munkamennyiséget.

| (56) | A Bizottságnak a legmesszebbmenőkig figyelembe kell vennie az érintettek véleményét annak mérlegelésekor, hogy szükséges-e biztosítani vagy fokozni a különböző technikai formátumok vagy a feldolgozási és üzenetváltási standardok interoperabilitását adott standardok kötelezővé tételével, és ha igen, akkor mely standard alkalmazását írja elő. Azt is mérlegelnie kell, hogy a gazdasági szereplők és az ajánlatkérő szervek a gyakorlatban milyen mértékben használnak már valamely standardot, és az mennyire vált be. A Bizottságnak bármely technikai standard kötelezővé tétele előtt az azzal járó költségeket is gondosan mérlegelnie kell, különös tekintettel a már meglévő e-beszerzési megoldások – köztük az infrastruktúra, az eljárások és a szoftverek – kiigazításának a költségeire. Amennyiben az érintett standardokat nem valamely nemzetközi, európai vagy nemzeti szabványosítási szervezet dolgozta ki, akkor azoknak az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (12) foglalt, IKT-szabványokra vonatkozó előírásoknak kell megfelelniük. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottságnak a legmesszebbmenőkig figyelembe kell vennie az érintettek véleményét annak mérlegelésekor, hogy szükséges-e biztosítani vagy fokozni a különböző technikai formátumok vagy a feldolgozási és üzenetváltási standardok interoperabilitását adott standardok kötelezővé tételével, és ha igen, akkor mely standard alkalmazását írja elő. Azt is mérlegelnie kell, hogy a gazdasági szereplők és az ajánlatkérő szervek a gyakorlatban milyen mértékben használnak már valamely standardot, és az mennyire vált be. A Bizottságnak bármely technikai standard kötelezővé tétele előtt az azzal járó költségeket is gondosan mérlegelnie kell, különös tekintettel a már meglévő e-beszerzési megoldások – köztük az infrastruktúra, az eljárások és a szoftverek – kiigazításának a költségeire. Amennyiben az érintett standardokat nem valamely nemzetközi, európai vagy nemzeti szabványosítási szervezet dolgozta ki, akkor azoknak az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (12) foglalt, IKT-szabványokra vonatkozó előírásoknak kell megfelelniük.

| (57) | A tagállamoknak és az ajánlatkérő szerveknek, mielőtt meghatároznák az odaítélési eljárás különböző szakaszaiban alkalmazandó elektronikus kommunikációs eszközök tekintetében megkövetelt biztonsági szintet, fel kell mérniük, hogy arányban állnak-e egymással egyrészt azok a követelmények, amelyek a szóban forgó üzenet feladójának helyes és megbízható azonosítását, valamint az üzenet tartalmának sértetlenségét hivatottak biztosítani, másrészt pedig a nehézségek felmerülésének kockázata, például azokban a helyzetekben, amikor az üzeneteket a megjelölttől eltérő feladó küldi. Minden egyéb tényezőt változatlannak tekintve, ez azt jelentené, hogy például egy olyan e-mail esetében, amelyben egy tájékoztató megbeszélés pontos helyszínének a megerősítését kérik, nem szükséges ugyanolyan szintű biztonsági előírásokat megállapítani, mint magának az ajánlatnak az esetében, amely a gazdasági szereplőre nézve kötelező erejű tartalommal bír. Hasonlóképpen, az arányosság szempontjának figyelembevétele azzal is járhat, hogy alacsonyabb biztonsági szintet írnak elő az elektronikus katalógusok ismételt benyújtása, keretmegállapodás esetén a verseny újranyitásánál az ajánlatok benyújtása vagy a közbeszerzési dokumentumokhoz való hozzáférés kapcsán. |
| --- | --- |

(57)

A tagállamoknak és az ajánlatkérő szerveknek, mielőtt meghatároznák az odaítélési eljárás különböző szakaszaiban alkalmazandó elektronikus kommunikációs eszközök tekintetében megkövetelt biztonsági szintet, fel kell mérniük, hogy arányban állnak-e egymással egyrészt azok a követelmények, amelyek a szóban forgó üzenet feladójának helyes és megbízható azonosítását, valamint az üzenet tartalmának sértetlenségét hivatottak biztosítani, másrészt pedig a nehézségek felmerülésének kockázata, például azokban a helyzetekben, amikor az üzeneteket a megjelölttől eltérő feladó küldi. Minden egyéb tényezőt változatlannak tekintve, ez azt jelentené, hogy például egy olyan e-mail esetében, amelyben egy tájékoztató megbeszélés pontos helyszínének a megerősítését kérik, nem szükséges ugyanolyan szintű biztonsági előírásokat megállapítani, mint magának az ajánlatnak az esetében, amely a gazdasági szereplőre nézve kötelező erejű tartalommal bír. Hasonlóképpen, az arányosság szempontjának figyelembevétele azzal is járhat, hogy alacsonyabb biztonsági szintet írnak elő az elektronikus katalógusok ismételt benyújtása, keretmegállapodás esetén a verseny újranyitásánál az ajánlatok benyújtása vagy a közbeszerzési dokumentumokhoz való hozzáférés kapcsán.

| (58) | Bár a közbeszerzési eljárás alapvető elemeinek – így például a közbeszerzési dokumentumoknak, a részvételi jelentkezésnek, a szándék megerősítésének és az ajánlatnak – mindig írásban kell készülniük, a gazdasági szereplőkkel való szóbeli kommunikációnak mindig lehetségesnek kell lennie, feltéve, hogy annak tartalmát a szükséges mértékben dokumentálják. Erre a megfelelő szintű átláthatóság biztosítása érdekében van szükség, ami lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy érvényesült-e az egyenlő bánásmód elve. Különösen fontos, hogy az ajánlattevőkkel folytatott olyan szóbeli kommunikációt, amely hatással lehet az ajánlatok tartalmára és értékelésére, kellő részletességgel és megfelelő módon dokumentálják, például a kommunikáció írásban vagy hanganyagon való rögzítésével vagy összefoglalásával. |
| --- | --- |

(58)

Bár a közbeszerzési eljárás alapvető elemeinek – így például a közbeszerzési dokumentumoknak, a részvételi jelentkezésnek, a szándék megerősítésének és az ajánlatnak – mindig írásban kell készülniük, a gazdasági szereplőkkel való szóbeli kommunikációnak mindig lehetségesnek kell lennie, feltéve, hogy annak tartalmát a szükséges mértékben dokumentálják. Erre a megfelelő szintű átláthatóság biztosítása érdekében van szükség, ami lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy érvényesült-e az egyenlő bánásmód elve. Különösen fontos, hogy az ajánlattevőkkel folytatott olyan szóbeli kommunikációt, amely hatással lehet az ajánlatok tartalmára és értékelésére, kellő részletességgel és megfelelő módon dokumentálják, például a kommunikáció írásban vagy hanganyagon való rögzítésével vagy összefoglalásával.

| (59) | Erőteljes tendencia mutatkozik az uniós közbeszerzési piacokon a közbeszerzői igények összevont teljesítésére a méretgazdaságosság – például alacsonyabb árak és ügyleti költségek – elérése céljából, valamint a beszerzések kezelésének fejlesztése és szakszerűbbé tétele érdekében. Ez elérhető egyrészt azzal, hogy nagyobb számú ajánlatkérő szerv végez együttes beszerzést, másrészt azzal, hogy egy hosszabb időszak alatt nagyobb mennyiségű, illetve értékű beszerzésre kerül sor. Ugyanakkor a beszerzések összevonásának és központosításának monitoringját gondosan kell elvégezni az összejátszásnak és a vásárlóerő túlzott koncentrálódásának az elkerülése végett, valamint az átláthatóságnak és a versenynek, illetve a kkv-k piacra jutási lehetőségeinek a megőrzése érdekében. |
| --- | --- |

(59)

Erőteljes tendencia mutatkozik az uniós közbeszerzési piacokon a közbeszerzői igények összevont teljesítésére a méretgazdaságosság – például alacsonyabb árak és ügyleti költségek – elérése céljából, valamint a beszerzések kezelésének fejlesztése és szakszerűbbé tétele érdekében. Ez elérhető egyrészt azzal, hogy nagyobb számú ajánlatkérő szerv végez együttes beszerzést, másrészt azzal, hogy egy hosszabb időszak alatt nagyobb mennyiségű, illetve értékű beszerzésre kerül sor. Ugyanakkor a beszerzések összevonásának és központosításának monitoringját gondosan kell elvégezni az összejátszásnak és a vásárlóerő túlzott koncentrálódásának az elkerülése végett, valamint az átláthatóságnak és a versenynek, illetve a kkv-k piacra jutási lehetőségeinek a megőrzése érdekében.

| (60) | A keretmegállapodásokat Európa-szerte széles körben alkalmazzák és hatékony beszerzési módszernek tekintik. Ezért ezt a módszert jórészt változatlan formában meg kell őrizni. Bizonyos szempontokat azonban tisztázni kell; egyértelművé kell tenni különösen azt, hogy a keretmegállapodást nem alkalmazhatják olyan ajánlatkérő szervek, amelyeket maga a keretmegállapodás nem nevez meg. Ennek érdekében tehát az adott keretmegállapodásban kezdettől fogva részes félként jelen lévő ajánlatkérő szerveket egyértelműen azonosítani kell, akár nevük megemlítésével, akár egyéb módon – például az ajánlatkérő szervek valamely egyértelműen körülhatárolt földrajzi területen belül működő konkrét kategóriájára való hivatkozással –, hogy ezáltal az érintett ajánlatkérő szervek egyszerűen és egyértelműen azonosíthatóak legyenek. Hasonlóképpen nem engedhető meg, hogy új gazdasági szereplők csatlakozzanak egy keretmegállapodáshoz annak megkötését követően. Ez többek között azt is jelenti, hogy amennyiben egy központi beszerző szerv az általa kötött keretmegállapodások igénybevételére jogosult ajánlatkérő szerveket vagy azok egy kategóriáját – például egy adott földrajzi területen található területi hatóságokat – tartalmazó általános nyilvántartást használ, ezt olyan módon kell tennie, hogy egyrészt azonosítható legyen az érintett ajánlatkérő szerv, másrészt ellenőrizhető legyen az is, hogy az mely időponttól kezdve jogosult a központi beszerző szerv által kötött keretmegállapodás igénybevételére, ugyanis ez az időpont határozza meg, hogy az ajánlatkérő szerv számára mely konkrét keretmegállapodások alkalmazását kell lehetővé tenni. |
| --- | --- |

(60)

A keretmegállapodásokat Európa-szerte széles körben alkalmazzák és hatékony beszerzési módszernek tekintik. Ezért ezt a módszert jórészt változatlan formában meg kell őrizni. Bizonyos szempontokat azonban tisztázni kell; egyértelművé kell tenni különösen azt, hogy a keretmegállapodást nem alkalmazhatják olyan ajánlatkérő szervek, amelyeket maga a keretmegállapodás nem nevez meg. Ennek érdekében tehát az adott keretmegállapodásban kezdettől fogva részes félként jelen lévő ajánlatkérő szerveket egyértelműen azonosítani kell, akár nevük megemlítésével, akár egyéb módon – például az ajánlatkérő szervek valamely egyértelműen körülhatárolt földrajzi területen belül működő konkrét kategóriájára való hivatkozással –, hogy ezáltal az érintett ajánlatkérő szervek egyszerűen és egyértelműen azonosíthatóak legyenek. Hasonlóképpen nem engedhető meg, hogy új gazdasági szereplők csatlakozzanak egy keretmegállapodáshoz annak megkötését követően. Ez többek között azt is jelenti, hogy amennyiben egy központi beszerző szerv az általa kötött keretmegállapodások igénybevételére jogosult ajánlatkérő szerveket vagy azok egy kategóriáját – például egy adott földrajzi területen található területi hatóságokat – tartalmazó általános nyilvántartást használ, ezt olyan módon kell tennie, hogy egyrészt azonosítható legyen az érintett ajánlatkérő szerv, másrészt ellenőrizhető legyen az is, hogy az mely időponttól kezdve jogosult a központi beszerző szerv által kötött keretmegállapodás igénybevételére, ugyanis ez az időpont határozza meg, hogy az ajánlatkérő szerv számára mely konkrét keretmegállapodások alkalmazását kell lehetővé tenni.

| (61) | Azon objektív feltételek között, amelyek meghatározzák, hogy valamely keretmegállapodás részes felei közül mely gazdasági szereplők teljesítsenek egy adott feladatot – például természetes személyek általi felhasználásra, illetve igénybevételre szánt áruszállítást vagy szolgáltatásnyújtást –, az összes feltételt tartalmazó keretmegállapodások esetében feltüntethetők az érintett természetes személyek igényei vagy választásai is.
  Az ajánlatkérő szervek számára további rugalmasságot kell biztosítani az olyan esetekben, amikor több gazdasági szereplővel kötött és minden feltételt tartalmazó keretmegállapodások alapján végeznek beszerzést.
  Ilyen esetekben az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy a keretmegállapodás hatálya alá tartozó építési munkálatokat, árukat vagy szolgáltatásokat vagy az objektív szempontokkal összhangban kiválasztott egyik gazdasági szereplőtől, a már meghatározott feltételek szerint szerezzék be, vagy a versenynek a keretmegállapodás részes felei közé tartozó gazdasági szereplők közötti újranyitását követően ítéljenek oda az érintett építési beruházásra, áruszállításra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést. Az átláthatóság és az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében az ajánlatkérő szerveknek fel kell tüntetniük a keretmegállapodáshoz tartozó közbeszerzési dokumentumokban, hogy mely objektív szempont alapján fognak választani a keretmegállapodás végrehajtásának említett két módja között. A szempontok kapcsolódhatnak például az érintett építési beruházások, áruszállítások vagy szolgáltatásnyújtások mennyiségéhez, értékéhez vagy jellemzőihez, beleértve azt is, ha magasabb szintű szolgáltatásra vagy a biztonsági szint megemelésére van szükség, esetleg az árszinteknek az előre meghatározott árindexhez viszonyított alakulásához. A keretmegállapodásokat nem szabad szabálytalanul vagy a versenyt akadályozó, korlátozó vagy torzító módon alkalmazni. Ez az irányelv nem kötelezi az ajánlatkérő szerveket arra, hogy a valamely keretmegállapodás hatálya alá tartozó építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat az adott keretmegállapodás révén szerezzék be. |
| --- | --- |

(61)

Azon objektív feltételek között, amelyek meghatározzák, hogy valamely keretmegállapodás részes felei közül mely gazdasági szereplők teljesítsenek egy adott feladatot – például természetes személyek általi felhasználásra, illetve igénybevételre szánt áruszállítást vagy szolgáltatásnyújtást –, az összes feltételt tartalmazó keretmegállapodások esetében feltüntethetők az érintett természetes személyek igényei vagy választásai is.

Az ajánlatkérő szervek számára további rugalmasságot kell biztosítani az olyan esetekben, amikor több gazdasági szereplővel kötött és minden feltételt tartalmazó keretmegállapodások alapján végeznek beszerzést.

Ilyen esetekben az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy a keretmegállapodás hatálya alá tartozó építési munkálatokat, árukat vagy szolgáltatásokat vagy az objektív szempontokkal összhangban kiválasztott egyik gazdasági szereplőtől, a már meghatározott feltételek szerint szerezzék be, vagy a versenynek a keretmegállapodás részes felei közé tartozó gazdasági szereplők közötti újranyitását követően ítéljenek oda az érintett építési beruházásra, áruszállításra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést. Az átláthatóság és az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében az ajánlatkérő szerveknek fel kell tüntetniük a keretmegállapodáshoz tartozó közbeszerzési dokumentumokban, hogy mely objektív szempont alapján fognak választani a keretmegállapodás végrehajtásának említett két módja között. A szempontok kapcsolódhatnak például az érintett építési beruházások, áruszállítások vagy szolgáltatásnyújtások mennyiségéhez, értékéhez vagy jellemzőihez, beleértve azt is, ha magasabb szintű szolgáltatásra vagy a biztonsági szint megemelésére van szükség, esetleg az árszinteknek az előre meghatározott árindexhez viszonyított alakulásához. A keretmegállapodásokat nem szabad szabálytalanul vagy a versenyt akadályozó, korlátozó vagy torzító módon alkalmazni. Ez az irányelv nem kötelezi az ajánlatkérő szerveket arra, hogy a valamely keretmegállapodás hatálya alá tartozó építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat az adott keretmegállapodás révén szerezzék be.

| (62) | Tisztázni kell továbbá, hogy bár a keretmegállapodáson alapuló szerződéseket magának a keretmegállapodásnak a lejárta előtt kell odaítélni, az adott keretmegállapodáson alapuló egyes szerződések időtartamának nem kell egybeesnie a keretmegállapodás időtartamával; előbbiek szükség szerint lehetnek rövidebb vagy hosszabb időtartamúak is. Lehetővé kell tenni mindenekelőtt a keretmegállapodáson alapuló egyes szerződések időtartamának az olyan tényezők figyelembevételével való megállapítását, mint például a teljesítésükhöz szükséges idő, mely utóbbi magában foglalhatja a négy évnél hosszabb várható élettartamú berendezések karbantartását, illetve a személyzetnek a szerződés teljesítéséhez szükséges, jelentős időigényű képzését is.
  Egyértelműen rendelkezni kell továbbá arról, hogy adódhatnak olyan kivételes esetek, amikor lehetővé kell tenni, hogy a keretmegállapodás időtartama négy évnél hosszabb legyen. Ilyen, – különösen a keretmegállapodás tárgyán alapuló – megfelelő indokolással alátámasztandó esetek adódhatnak például akkor, ha a gazdasági szereplőknek olyan berendezéssel kell rendelkezniük, amelynek amortizációs ideje négy évnél hosszabb, és amelynek a keretmegállapodás teljes időtartama alatt rendelkezésre kell állnia. |
| --- | --- |

(62)

Tisztázni kell továbbá, hogy bár a keretmegállapodáson alapuló szerződéseket magának a keretmegállapodásnak a lejárta előtt kell odaítélni, az adott keretmegállapodáson alapuló egyes szerződések időtartamának nem kell egybeesnie a keretmegállapodás időtartamával; előbbiek szükség szerint lehetnek rövidebb vagy hosszabb időtartamúak is. Lehetővé kell tenni mindenekelőtt a keretmegállapodáson alapuló egyes szerződések időtartamának az olyan tényezők figyelembevételével való megállapítását, mint például a teljesítésükhöz szükséges idő, mely utóbbi magában foglalhatja a négy évnél hosszabb várható élettartamú berendezések karbantartását, illetve a személyzetnek a szerződés teljesítéséhez szükséges, jelentős időigényű képzését is.

Egyértelműen rendelkezni kell továbbá arról, hogy adódhatnak olyan kivételes esetek, amikor lehetővé kell tenni, hogy a keretmegállapodás időtartama négy évnél hosszabb legyen. Ilyen, – különösen a keretmegállapodás tárgyán alapuló – megfelelő indokolással alátámasztandó esetek adódhatnak például akkor, ha a gazdasági szereplőknek olyan berendezéssel kell rendelkezniük, amelynek amortizációs ideje négy évnél hosszabb, és amelynek a keretmegállapodás teljes időtartama alatt rendelkezésre kell állnia.

| (63) | A megszerzett tapasztalatok fényében szükség van a dinamikus beszerzési rendszerekre vonatkozó szabályok kiigazítására is, hogy az ajánlatkérő szervek teljes mértékben kihasználhassák az ebben az eszközben rejlő lehetőségeket. A rendszereket egyszerűsíteni kell, különösen azáltal, hogy meghívásos eljárás formájában kell működtetni őket, így kiküszöbölve az előzetes ajánlatok szükségességét, amelyek a tapasztalatok alapján a dinamikus beszerzési rendszerekkel kapcsolatos egyik legjelentősebb tehernek bizonyultak. Így a részvételi jelentkezést benyújtó és a kiválasztási szempontoknak megfelelő valamennyi gazdasági szereplő számára lehetővé kell tenni, hogy részt vegyen a dinamikus beszerzési rendszeren keresztül annak fennállási ideje alatt lebonyolított közbeszerzési eljárásokban. Ez a beszerzési módszer lehetővé teszi, hogy az ajánlatkérő szerv az ajánlatok különösen széles skálájához jusson hozzá, és így a széles körű versenyen keresztül biztosítsa a közforrások optimális felhasználását az általánosan használt vagy felhasználásra kész, a piacon általában rendelkezésre álló termékek, építési beruházások vagy szolgáltatások tekintetében. |
| --- | --- |

(63)

A megszerzett tapasztalatok fényében szükség van a dinamikus beszerzési rendszerekre vonatkozó szabályok kiigazítására is, hogy az ajánlatkérő szervek teljes mértékben kihasználhassák az ebben az eszközben rejlő lehetőségeket. A rendszereket egyszerűsíteni kell, különösen azáltal, hogy meghívásos eljárás formájában kell működtetni őket, így kiküszöbölve az előzetes ajánlatok szükségességét, amelyek a tapasztalatok alapján a dinamikus beszerzési rendszerekkel kapcsolatos egyik legjelentősebb tehernek bizonyultak. Így a részvételi jelentkezést benyújtó és a kiválasztási szempontoknak megfelelő valamennyi gazdasági szereplő számára lehetővé kell tenni, hogy részt vegyen a dinamikus beszerzési rendszeren keresztül annak fennállási ideje alatt lebonyolított közbeszerzési eljárásokban. Ez a beszerzési módszer lehetővé teszi, hogy az ajánlatkérő szerv az ajánlatok különösen széles skálájához jusson hozzá, és így a széles körű versenyen keresztül biztosítsa a közforrások optimális felhasználását az általánosan használt vagy felhasználásra kész, a piacon általában rendelkezésre álló termékek, építési beruházások vagy szolgáltatások tekintetében.

| (64) | A részvételi jelentkezések ellenőrzését alapszabályként legfeljebb 10 munkanapon belül el kell végezni, mivel a kiválasztási szempontok értékelésére a dokumentációra vonatkozó, ebben az irányelvben előírt egyszerűsített követelmények alapján fog sor kerülni. Mindazonáltal, amikor első alkalommal hoznak létre egy dinamikus beszerzési rendszert, előfordulhat, hogy az ajánlatkérő szervek az eljárást megindító hirdetmény vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás első közzétételét követően olyan nagy számú részvételi jelentkezéssel szembesülnek, hogy több időre lesz szükségük ezek megvizsgálására. Ezt engedélyezni kell, feltéve, hogy az összes jelentkezés megvizsgálásáig nem indul konkrét beszerzési eljárás. Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy szabadon döntsenek a részvételi jelentkezések megvizsgálásának rendjéről, például dönthessenek úgy, hogy hetente csak egyszer foglalkoznak a jelentkezések vizsgálatával, feltéve, hogy betartják az egyes részvételi kérelmek vizsgálatára vonatkozó határidőket. |
| --- | --- |

(64)

A részvételi jelentkezések ellenőrzését alapszabályként legfeljebb 10 munkanapon belül el kell végezni, mivel a kiválasztási szempontok értékelésére a dokumentációra vonatkozó, ebben az irányelvben előírt egyszerűsített követelmények alapján fog sor kerülni. Mindazonáltal, amikor első alkalommal hoznak létre egy dinamikus beszerzési rendszert, előfordulhat, hogy az ajánlatkérő szervek az eljárást megindító hirdetmény vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás első közzétételét követően olyan nagy számú részvételi jelentkezéssel szembesülnek, hogy több időre lesz szükségük ezek megvizsgálására. Ezt engedélyezni kell, feltéve, hogy az összes jelentkezés megvizsgálásáig nem indul konkrét beszerzési eljárás. Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy szabadon döntsenek a részvételi jelentkezések megvizsgálásának rendjéről, például dönthessenek úgy, hogy hetente csak egyszer foglalkoznak a jelentkezések vizsgálatával, feltéve, hogy betartják az egyes részvételi kérelmek vizsgálatára vonatkozó határidőket.

| (65) | Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy a dinamikus beszerzési rendszer fennállásának ideje alatt bármikor egy megújított és aktualizált nyilatkozat megfelelő határidőn belüli benyújtását kérjék a gazdasági szereplőktől a minőségi kiválasztási szempontoknak való megfelelésükről. Emlékeztetni kell arra, hogy a dinamikus beszerzési rendszerek esetében is érvényes az ezen irányelvben foglalt, a bizonyítási eszközökre vonatkozó általános rendelkezések között szereplő azon lehetőség, melynek értelmében a gazdasági szereplőktől igazolások kérhetők be, melyeket az az ajánlattevő köteles benyújtani, amelynek a szerződést odaítélték. |
| --- | --- |

(65)

Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy a dinamikus beszerzési rendszer fennállásának ideje alatt bármikor egy megújított és aktualizált nyilatkozat megfelelő határidőn belüli benyújtását kérjék a gazdasági szereplőktől a minőségi kiválasztási szempontoknak való megfelelésükről. Emlékeztetni kell arra, hogy a dinamikus beszerzési rendszerek esetében is érvényes az ezen irányelvben foglalt, a bizonyítási eszközökre vonatkozó általános rendelkezések között szereplő azon lehetőség, melynek értelmében a gazdasági szereplőktől igazolások kérhetők be, melyeket az az ajánlattevő köteles benyújtani, amelynek a szerződést odaítélték.

| (66) | Annak érdekében, hogy a kkv-k több lehetőséget kapjanak a nagy méretű – például valamely központi beszerző szerv által működtetett – dinamikus beszerzési rendszerekben való részvételre, az érintett ajánlatkérő szerv számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a rendszert a termékek, építési beruházások vagy szolgáltatások objektív módon meghatározott kategóriáira tagolja. Ezeket a kategóriákat objektív tényezők alapján kell meghatározni, amelyek közé tartozhat például az adott kategóriában odaítélhető egyedi szerződések megengedhető legnagyobb mérete vagy egy adott földrajzi terület, amelyen az egyedi szerződéseket majd teljesíteni kell. Egy dinamikus beszerzési rendszer kategóriákra tagolása esetén az ajánlatkérő szervnek az érintett kategória tulajdonságaival arányban álló kiválasztási szempontokat kell alkalmaznia. |
| --- | --- |

(66)

Annak érdekében, hogy a kkv-k több lehetőséget kapjanak a nagy méretű – például valamely központi beszerző szerv által működtetett – dinamikus beszerzési rendszerekben való részvételre, az érintett ajánlatkérő szerv számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a rendszert a termékek, építési beruházások vagy szolgáltatások objektív módon meghatározott kategóriáira tagolja. Ezeket a kategóriákat objektív tényezők alapján kell meghatározni, amelyek közé tartozhat például az adott kategóriában odaítélhető egyedi szerződések megengedhető legnagyobb mérete vagy egy adott földrajzi terület, amelyen az egyedi szerződéseket majd teljesíteni kell. Egy dinamikus beszerzési rendszer kategóriákra tagolása esetén az ajánlatkérő szervnek az érintett kategória tulajdonságaival arányban álló kiválasztási szempontokat kell alkalmaznia.

| (67) | Egyértelművé kell tenni, hogy az elektronikus árlejtés szokásosan nem alkalmas bizonyos építési beruházásra, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló olyan közbeszerzési szerződésekre, amelyek tárgya valamilyen szellemi teljesítmény, mint például egy építési beruházás terve, ugyanis csak az automatikusan, elektronikus eszközökkel és az ajánlatkérő szerv beavatkozása vagy értékelése nélkül történő elbírálásra alkalmas elemek, azaz a számszerűsíthető, számokkal vagy százalékban kifejezhető elemek képezhetik elektronikus árlejtés tárgyát.
  Világossá kell azonban azt is tenni, hogy a konkrét szellemi tulajdonhoz fűződő jog vásárlására irányuló közbeszerzési eljárásokban alkalmazható az elektronikus árlejtés. Emlékeztetni kell ezenkívül arra is, hogy mindaddig, amíg az árlejtés meg nem kezdődött, az ajánlatkérő szervek szabadon csökkenthetik a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők számát, az árlejtés megkezdését követően azonban már nem engedhető meg az elektronikus árlejtésben részt vevő ajánlattevők számának a további csökkentése. |
| --- | --- |

(67)

Egyértelművé kell tenni, hogy az elektronikus árlejtés szokásosan nem alkalmas bizonyos építési beruházásra, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló olyan közbeszerzési szerződésekre, amelyek tárgya valamilyen szellemi teljesítmény, mint például egy építési beruházás terve, ugyanis csak az automatikusan, elektronikus eszközökkel és az ajánlatkérő szerv beavatkozása vagy értékelése nélkül történő elbírálásra alkalmas elemek, azaz a számszerűsíthető, számokkal vagy százalékban kifejezhető elemek képezhetik elektronikus árlejtés tárgyát.

Világossá kell azonban azt is tenni, hogy a konkrét szellemi tulajdonhoz fűződő jog vásárlására irányuló közbeszerzési eljárásokban alkalmazható az elektronikus árlejtés. Emlékeztetni kell ezenkívül arra is, hogy mindaddig, amíg az árlejtés meg nem kezdődött, az ajánlatkérő szervek szabadon csökkenthetik a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők számát, az árlejtés megkezdését követően azonban már nem engedhető meg az elektronikus árlejtésben részt vevő ajánlattevők számának a további csökkentése.

| (68) | Folyamatosan zajlik az új elektronikus beszerzési technikák – például az elektronikus katalógusok – fejlesztése. Az elektronikus katalógus az információk bemutatásának és rendszerezésének az összes ajánlattevő számára közös, elektronikusan kezelhető formátuma. Példaként említhetők a táblázatos formában benyújtott ajánlatok. Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy minden olyan rendelkezésre álló eljárásban megkövetelhessék az elektronikus katalógusok használatát, ahol az elektronikus kommunikációs eszközök használata követelmény. Az elektronikus katalógus segít fokozni a versenyt és ésszerűsíteni a közbeszerzéseket, különösen azáltal, hogy pénz és idő megtakarítását teszi lehetővé. Bizonyos szabályokat meg kell azonban határozni annak biztosítása érdekében, hogy az új technikák alkalmazására ezen irányelvnek megfelelően, valamint az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvének betartásával kerüljön sor. Ezért az elektronikus katalógusok ajánlatok benyújtása céljából való használata nem járhat azzal a lehetőséggel, hogy a gazdasági szereplők az ajánlat benyújtása céljából az általános katalógusuk megküldésére szorítkoznak. A gazdasági szereplőktől továbbra is meg kell követelni, hogy az általános katalógusukat az adott közbeszerzési eljáráshoz igazítsák. E hozzáigazítás biztosítja, hogy egy adott közbeszerzési eljárás keretében megküldött katalógus kizárólag azokat a termékeket, építési beruházásokat vagy szolgáltatásokat tartalmazza, amelyekről a gazdasági szereplő a felhívás alapos áttanulmányozását követően úgy véli, hogy megfelelnek az ajánlatkérő szerv igényeinek. A gazdasági szereplők számára engedélyezni kell, hogy ennek keretében átmásolják az általános katalógusukban szereplő információkat, de magának az általános katalógusnak a változatlan formában történő benyújtása nem engedélyezhető.
  Ezenkívül, amennyiben megfelelő garanciát nyújtanak a nyomon követhetőség, az egyenlő bánásmód és a kiszámíthatóság tekintetében, az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy egyes konkrét beszerzésekkel kapcsolatban, különösen olyankor, amikor valamely keretmegállapodás alapján újra megindították a versenyt, vagy amikor dinamikus beszerzési rendszert alkalmaznak, korábban megküldött elektronikus katalógusok alapján ajánlatokat kérjenek létre.
  Amennyiben az ajánlatkérő szerv hoz létre ajánlatokat, az érintett gazdasági szereplő számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy ellenőrizze, hogy az ajánlatkérő szerv által összeállított ajánlat nem tartalmaz-e lényegi hibákat. Lényegi hibák előfordulása esetén a gazdasági szereplőt csak akkor kötheti az ajánlatkérő szerv által létrehozott ajánlat, ha a hibákat kijavították.
  Azoknak a követelményeknek megfelelően, amelyeket az elektronikus kommunikációs eszközökre vonatkozó szabályokban határoztak meg, az ajánlatkérő szerveknek kerülniük kell, hogy indokolatlan akadályok álljanak a gazdasági szereplők olyan beszerzési eljárásokban való részvétele előtt, amelyekben az ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani, és amelyek garantálják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetés tilalma általános elveinek betartását. |
| --- | --- |

(68)

Folyamatosan zajlik az új elektronikus beszerzési technikák – például az elektronikus katalógusok – fejlesztése. Az elektronikus katalógus az információk bemutatásának és rendszerezésének az összes ajánlattevő számára közös, elektronikusan kezelhető formátuma. Példaként említhetők a táblázatos formában benyújtott ajánlatok. Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy minden olyan rendelkezésre álló eljárásban megkövetelhessék az elektronikus katalógusok használatát, ahol az elektronikus kommunikációs eszközök használata követelmény. Az elektronikus katalógus segít fokozni a versenyt és ésszerűsíteni a közbeszerzéseket, különösen azáltal, hogy pénz és idő megtakarítását teszi lehetővé. Bizonyos szabályokat meg kell azonban határozni annak biztosítása érdekében, hogy az új technikák alkalmazására ezen irányelvnek megfelelően, valamint az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvének betartásával kerüljön sor. Ezért az elektronikus katalógusok ajánlatok benyújtása céljából való használata nem járhat azzal a lehetőséggel, hogy a gazdasági szereplők az ajánlat benyújtása céljából az általános katalógusuk megküldésére szorítkoznak. A gazdasági szereplőktől továbbra is meg kell követelni, hogy az általános katalógusukat az adott közbeszerzési eljáráshoz igazítsák. E hozzáigazítás biztosítja, hogy egy adott közbeszerzési eljárás keretében megküldött katalógus kizárólag azokat a termékeket, építési beruházásokat vagy szolgáltatásokat tartalmazza, amelyekről a gazdasági szereplő a felhívás alapos áttanulmányozását követően úgy véli, hogy megfelelnek az ajánlatkérő szerv igényeinek. A gazdasági szereplők számára engedélyezni kell, hogy ennek keretében átmásolják az általános katalógusukban szereplő információkat, de magának az általános katalógusnak a változatlan formában történő benyújtása nem engedélyezhető.

Ezenkívül, amennyiben megfelelő garanciát nyújtanak a nyomon követhetőség, az egyenlő bánásmód és a kiszámíthatóság tekintetében, az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy egyes konkrét beszerzésekkel kapcsolatban, különösen olyankor, amikor valamely keretmegállapodás alapján újra megindították a versenyt, vagy amikor dinamikus beszerzési rendszert alkalmaznak, korábban megküldött elektronikus katalógusok alapján ajánlatokat kérjenek létre.

Amennyiben az ajánlatkérő szerv hoz létre ajánlatokat, az érintett gazdasági szereplő számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy ellenőrizze, hogy az ajánlatkérő szerv által összeállított ajánlat nem tartalmaz-e lényegi hibákat. Lényegi hibák előfordulása esetén a gazdasági szereplőt csak akkor kötheti az ajánlatkérő szerv által létrehozott ajánlat, ha a hibákat kijavították.

Azoknak a követelményeknek megfelelően, amelyeket az elektronikus kommunikációs eszközökre vonatkozó szabályokban határoztak meg, az ajánlatkérő szerveknek kerülniük kell, hogy indokolatlan akadályok álljanak a gazdasági szereplők olyan beszerzési eljárásokban való részvétele előtt, amelyekben az ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani, és amelyek garantálják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetés tilalma általános elveinek betartását.

| (69) | A legtöbb tagállamban egyre gyakrabban alkalmazzák a központosított beszerzési technikákat. A központi beszerző szervek feladata, hogy – díjazás ellenében vagy anélkül – beszerzéseket bonyolítsanak le, dinamikus beszerzési rendszereket kezeljenek, vagy közbeszerzési szerződéseket/keretmegállapodásokat ítéljenek oda más ajánlatkérő szervek nevében. Azon ajánlatkérő szerveknek, amelyek nevében keretmegállapodást kötöttek, jogában kell hogy álljon a keretmegállapodás egyszeri vagy rendszeres vásárlások céljára való felhasználása. Tekintetbe véve a beszerzések nagy volumenét, az ilyen technikák alkalmazása fokozhatja a versenyt, és hozzájárulhat a közbeszerzés szakszerűbbé tételéhez. Rendelkezni kell tehát az ajánlatkérő szervek által igénybe vehető központi beszerző szervek uniós fogalom meghatározásáról, és világossá kell tenni, hogy a központi beszerző szervek két különböző módon működnek.
  Lehetővé kell tenni egyrészt, hogy vásárlással, raktározással és viszonteladással foglalkozó nagykereskedőként működhessenek, másrészt pedig, hogy közvetítőként tevékenykedhessenek, aminek keretében szerződéseket ítélhetnek oda, dinamikus beszerzési rendszereket működtetnek, vagy ajánlatkérő szervek által használandó keretmegállapodásokat kötnek. A közvetítői szerep bizonyos esetekben jelentheti azt, hogy a központi beszerző szerv az érintett ajánlatkérő szervektől kapott részletes utasítások nélkül, önállóan bonyolítja le az odaítélési eljárásokat; más esetekben pedig azt, hogy az odaítélési eljárásokat érintett ajánlatkérő szervektől kapott részletes utasítások alapján, azok nevében és javára bonyolítja le.
  Meg kell állapítani továbbá azokat a szabályokat, amelyek a központi beszerző szerv, valamint a központi beszerző szervtől vagy rajta keresztül beszerzést végző ajánlatkérő szervek között az ezen irányelv szerinti kötelezettségek betartásáért viselt felelősség megosztására vonatkoznak. Amennyiben a központi beszerző szerv kizárólagos felelősséggel tartozik a beszerzési eljárások lefolytatásáért, akkor az eljárások jogszerűségéért szintén kizárólagos és közvetlen felelősséggel kell tartoznia. Amennyiben az eljárás bizonyos részeit az ajánlatkérő szerv bonyolítja le, például egy keretmegállapodás alapján újból megnyitja a versenyt, vagy egy dinamikus beszerzési rendszer alapján egyedi szerződéseket ítél oda, továbbra is felelnie kell az általa lebonyolított szakaszokért. |
| --- | --- |

(69)

A legtöbb tagállamban egyre gyakrabban alkalmazzák a központosított beszerzési technikákat. A központi beszerző szervek feladata, hogy – díjazás ellenében vagy anélkül – beszerzéseket bonyolítsanak le, dinamikus beszerzési rendszereket kezeljenek, vagy közbeszerzési szerződéseket/keretmegállapodásokat ítéljenek oda más ajánlatkérő szervek nevében. Azon ajánlatkérő szerveknek, amelyek nevében keretmegállapodást kötöttek, jogában kell hogy álljon a keretmegállapodás egyszeri vagy rendszeres vásárlások céljára való felhasználása. Tekintetbe véve a beszerzések nagy volumenét, az ilyen technikák alkalmazása fokozhatja a versenyt, és hozzájárulhat a közbeszerzés szakszerűbbé tételéhez. Rendelkezni kell tehát az ajánlatkérő szervek által igénybe vehető központi beszerző szervek uniós fogalom meghatározásáról, és világossá kell tenni, hogy a központi beszerző szervek két különböző módon működnek.

Lehetővé kell tenni egyrészt, hogy vásárlással, raktározással és viszonteladással foglalkozó nagykereskedőként működhessenek, másrészt pedig, hogy közvetítőként tevékenykedhessenek, aminek keretében szerződéseket ítélhetnek oda, dinamikus beszerzési rendszereket működtetnek, vagy ajánlatkérő szervek által használandó keretmegállapodásokat kötnek. A közvetítői szerep bizonyos esetekben jelentheti azt, hogy a központi beszerző szerv az érintett ajánlatkérő szervektől kapott részletes utasítások nélkül, önállóan bonyolítja le az odaítélési eljárásokat; más esetekben pedig azt, hogy az odaítélési eljárásokat érintett ajánlatkérő szervektől kapott részletes utasítások alapján, azok nevében és javára bonyolítja le.

Meg kell állapítani továbbá azokat a szabályokat, amelyek a központi beszerző szerv, valamint a központi beszerző szervtől vagy rajta keresztül beszerzést végző ajánlatkérő szervek között az ezen irányelv szerinti kötelezettségek betartásáért viselt felelősség megosztására vonatkoznak. Amennyiben a központi beszerző szerv kizárólagos felelősséggel tartozik a beszerzési eljárások lefolytatásáért, akkor az eljárások jogszerűségéért szintén kizárólagos és közvetlen felelősséggel kell tartoznia. Amennyiben az eljárás bizonyos részeit az ajánlatkérő szerv bonyolítja le, például egy keretmegállapodás alapján újból megnyitja a versenyt, vagy egy dinamikus beszerzési rendszer alapján egyedi szerződéseket ítél oda, továbbra is felelnie kell az általa lebonyolított szakaszokért.

| (70) | Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy központosított beszerzési tevékenységek végzésére irányuló közszolgáltatási szerződések esetében az ezen irányelvben előírt eljárások alkalmazása nélkül ítéljen oda szerződést valamely központi beszerző szervvel. Engedélyezni kell továbbá, hogy a szóban forgó közszolgáltatási szerződés járulékos beszerzési tevékenységek végzésére is kiterjedjen. Amikor a járulékos beszerzési tevékenységeket nem valamely központi beszerző szerv végzi az érintett ajánlatkérő szerv részére végzett központosított beszerzési tevékenységekhez kapcsolódóan, akkor a járulékos beszerzési tevékenységek végzésére irányuló közszolgáltatási szerződéseket ezen irányelvvel összhangban kell odaítélni. Emlékeztetni kell arra is, hogy ez az irányelv nem alkalmazandó az olyan központosított vagy járulékos beszerzési tevékenységekre, amelyeket nem visszterhes szerződés keretében végeznek, ami ezen irányelv értelmében beszerzésnek minősül. |
| --- | --- |

(70)

Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy központosított beszerzési tevékenységek végzésére irányuló közszolgáltatási szerződések esetében az ezen irányelvben előírt eljárások alkalmazása nélkül ítéljen oda szerződést valamely központi beszerző szervvel. Engedélyezni kell továbbá, hogy a szóban forgó közszolgáltatási szerződés járulékos beszerzési tevékenységek végzésére is kiterjedjen. Amikor a járulékos beszerzési tevékenységeket nem valamely központi beszerző szerv végzi az érintett ajánlatkérő szerv részére végzett központosított beszerzési tevékenységekhez kapcsolódóan, akkor a járulékos beszerzési tevékenységek végzésére irányuló közszolgáltatási szerződéseket ezen irányelvvel összhangban kell odaítélni. Emlékeztetni kell arra is, hogy ez az irányelv nem alkalmazandó az olyan központosított vagy járulékos beszerzési tevékenységekre, amelyeket nem visszterhes szerződés keretében végeznek, ami ezen irányelv értelmében beszerzésnek minősül.

| (71) | A központi beszerző szervekre vonatkozó rendelkezések megerősítése semmiképpen sem akadályozhatja az eseti közös közbeszerzések jelenlegi gyakorlatait, azaz a kevésbé intézményesített és szisztematikus közös vásárlást vagy azon szolgáltatók igénybevételét, amelyek valamely ajánlatkérő szerv utasításai szerint, annak nevében és javára előkészítik és kezelik a közbeszerzési eljárásokat. Épp ellenkezőleg, pontosítani kell a közös beszerzés egyes jellemzőit, ugyanis a közös beszerzés jelentős szerepet tölthet be nem utolsósorban az innovatív projektek esetében.
  A közös beszerzés számos különböző formát ölthet, a koordinált beszerzéstől kezdve a külön-külön közbeszerzési eljárást lefolytató több ajánlatkérő szerv által megvalósítandó építési beruházások, illetve beszerzendő áruk vagy szolgáltatások közös műszaki leírásainak az elkészítésén keresztül azokig a helyzetekig, amikor az érintett ajánlatkérő szervek közösen bonyolítanak le egy közbeszerzési eljárást, mégpedig vagy együttesen eljárva, vagy olyan módon, hogy megbízzák az egyik ajánlatkérő szervet azzal, hogy az összes ajánlatkérő nevében folytassa le a közbeszerzési eljárást.
  Amennyiben több ajánlatkérő szerv közösen bonyolít le egy közbeszerzési eljárást, együttesen kell felelniük az ezen irányelv alapján fennálló kötelezettségeik teljesítéséért. Amikor azonban az ajánlatkérő szervek a közbeszerzési eljárásnak csak egyes részeit bonyolítják le közösen, akkor az együttes felelősségnek is csak az eljárás közösen lefolytatott részeire kell vonatkoznia. Minden ajánlatkérő szervnek egyedül kell felelnie azon eljárásokért vagy az eljárások azon részeiért, amelyeket egymaga bonyolít le, tehát például a szerződés odaítéléséért, egy keretmegállapodás megkötéséért, egy dinamikus beszerzési rendszer működtetéséért, a verseny valamely keretmegállapodás alapján történő újbóli megindításáért vagy annak eldöntéséért, hogy egy keretmegállapodás részes felei közül melyik gazdasági szereplő végezzen el egy adott feladatot. |
| --- | --- |

(71)

A központi beszerző szervekre vonatkozó rendelkezések megerősítése semmiképpen sem akadályozhatja az eseti közös közbeszerzések jelenlegi gyakorlatait, azaz a kevésbé intézményesített és szisztematikus közös vásárlást vagy azon szolgáltatók igénybevételét, amelyek valamely ajánlatkérő szerv utasításai szerint, annak nevében és javára előkészítik és kezelik a közbeszerzési eljárásokat. Épp ellenkezőleg, pontosítani kell a közös beszerzés egyes jellemzőit, ugyanis a közös beszerzés jelentős szerepet tölthet be nem utolsósorban az innovatív projektek esetében.

A közös beszerzés számos különböző formát ölthet, a koordinált beszerzéstől kezdve a külön-külön közbeszerzési eljárást lefolytató több ajánlatkérő szerv által megvalósítandó építési beruházások, illetve beszerzendő áruk vagy szolgáltatások közös műszaki leírásainak az elkészítésén keresztül azokig a helyzetekig, amikor az érintett ajánlatkérő szervek közösen bonyolítanak le egy közbeszerzési eljárást, mégpedig vagy együttesen eljárva, vagy olyan módon, hogy megbízzák az egyik ajánlatkérő szervet azzal, hogy az összes ajánlatkérő nevében folytassa le a közbeszerzési eljárást.

Amennyiben több ajánlatkérő szerv közösen bonyolít le egy közbeszerzési eljárást, együttesen kell felelniük az ezen irányelv alapján fennálló kötelezettségeik teljesítéséért. Amikor azonban az ajánlatkérő szervek a közbeszerzési eljárásnak csak egyes részeit bonyolítják le közösen, akkor az együttes felelősségnek is csak az eljárás közösen lefolytatott részeire kell vonatkoznia. Minden ajánlatkérő szervnek egyedül kell felelnie azon eljárásokért vagy az eljárások azon részeiért, amelyeket egymaga bonyolít le, tehát például a szerződés odaítéléséért, egy keretmegállapodás megkötéséért, egy dinamikus beszerzési rendszer működtetéséért, a verseny valamely keretmegállapodás alapján történő újbóli megindításáért vagy annak eldöntéséért, hogy egy keretmegállapodás részes felei közül melyik gazdasági szereplő végezzen el egy adott feladatot.

| (72) | Az elektronikus kommunikációs eszközök különösen alkalmasak a központosított beszerzési gyakorlatok és eszközök támogatására, mivel lehetővé teszik az adatok újrafelhasználását és automatikus feldolgozását, valamint minimálisra csökkentik a tájékoztatási és a tranzakciós költségeket. Az elektronikus kommunikációs eszközök használatát ezért első lépésként a központi beszerző szervek számára kell kötelezővé tenni, és emellett az egész Európai Unióban elő kell segíteni az e gyakorlathoz való közeledést. Ezután egy 30 hónapos átmeneti időszakot követően valamennyi közbeszerzési eljárásra vonatkozóan általánosan be kell vezetni az elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásának a kötelezettségét. |
| --- | --- |

(72)

Az elektronikus kommunikációs eszközök különösen alkalmasak a központosított beszerzési gyakorlatok és eszközök támogatására, mivel lehetővé teszik az adatok újrafelhasználását és automatikus feldolgozását, valamint minimálisra csökkentik a tájékoztatási és a tranzakciós költségeket. Az elektronikus kommunikációs eszközök használatát ezért első lépésként a központi beszerző szervek számára kell kötelezővé tenni, és emellett az egész Európai Unióban elő kell segíteni az e gyakorlathoz való közeledést. Ezután egy 30 hónapos átmeneti időszakot követően valamennyi közbeszerzési eljárásra vonatkozóan általánosan be kell vezetni az elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásának a kötelezettségét.

| (73) | Az olyan esetekben, amikor különböző tagállambeli ajánlatkérő szervek közösen ítélnek oda közbeszerzési szerződéseket, jelenleg a nemzeti jogszabályok ütközései kapcsán sajátos jogi nehézségekkel kell szembenézniük. Annak ellenére, hogy a 2004/18/EK irányelv hallgatólagosan megengedte a határokon átnyúló közös közbeszerzést, az ajánlatkérő szervek számára továbbra is jelentős jogi és gyakorlati problémákat jelent, hogy más tagállamok központi beszerző szerveitől vásároljanak, vagy közösen ítéljék oda a közbeszerzési szerződéseket. Annak érdekében, hogy az ajánlatkérő szervek maximálisan kihasználhassák a belső piacban rejlő lehetőségeket a méretgazdaságosság, valamint az előnyök és a kockázatok megosztása szempontjából, nem utolsósorban azon innovatív projektek esetében, amelyek az egyetlen ajánlatkérő szerv által ésszerűen vállalhatónál több kockázattal járnak, a fenti nehézségeket orvosolni kell. Ezért a határokon átnyúló közös beszerzésre vonatkozóan új szabályokat kell megállapítani, amelyek megkönnyítik az ajánlatkérő szervek közötti együttműködést, valamint a beszállítók és szolgáltatók számára nyíló, határokon átnyúló üzleti lehetőségek teremtésével elősegítik a belső piac előnyeinek jobb kihasználását. Ezekben a szabályokban meg kell határozni a központi beszerző szervek határokon átnyúló igénybevételének a feltételeit, és meg kell nevezni a határokon átnyúló közös eljárások eseteiben alkalmazandó közbeszerzési jogot – beleértve a jogorvoslatokra alkalmazandó jogot is –, kiegészítve ezáltal az 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) kollíziós szabályait. Emellett különböző tagállambeli ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy nemzeti vagy uniós jog alapján közös szervezeteket hozzanak létre. Az ilyen közös közbeszerzésekre vonatkozóan külön szabályokat kell alkotni.
  Az ajánlatkérő szervek mindazonáltal nem élhetnek a határokon átnyúló közös beszerzésnek az uniós jog nyújtotta lehetőségeivel abból a célból, hogy megkerüljék az azon tagállamban rájuk vonatkozó kötelező közjogi szabályokat, amely tagállamban találhatók. E szabályok közé tartozhatnak például az átláthatóságra és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések, vagy az érzékeny áruszállítások nyomon követhetőségéhez szükséges egyedi előírások. |
| --- | --- |

(73)

Az olyan esetekben, amikor különböző tagállambeli ajánlatkérő szervek közösen ítélnek oda közbeszerzési szerződéseket, jelenleg a nemzeti jogszabályok ütközései kapcsán sajátos jogi nehézségekkel kell szembenézniük. Annak ellenére, hogy a 2004/18/EK irányelv hallgatólagosan megengedte a határokon átnyúló közös közbeszerzést, az ajánlatkérő szervek számára továbbra is jelentős jogi és gyakorlati problémákat jelent, hogy más tagállamok központi beszerző szerveitől vásároljanak, vagy közösen ítéljék oda a közbeszerzési szerződéseket. Annak érdekében, hogy az ajánlatkérő szervek maximálisan kihasználhassák a belső piacban rejlő lehetőségeket a méretgazdaságosság, valamint az előnyök és a kockázatok megosztása szempontjából, nem utolsósorban azon innovatív projektek esetében, amelyek az egyetlen ajánlatkérő szerv által ésszerűen vállalhatónál több kockázattal járnak, a fenti nehézségeket orvosolni kell. Ezért a határokon átnyúló közös beszerzésre vonatkozóan új szabályokat kell megállapítani, amelyek megkönnyítik az ajánlatkérő szervek közötti együttműködést, valamint a beszállítók és szolgáltatók számára nyíló, határokon átnyúló üzleti lehetőségek teremtésével elősegítik a belső piac előnyeinek jobb kihasználását. Ezekben a szabályokban meg kell határozni a központi beszerző szervek határokon átnyúló igénybevételének a feltételeit, és meg kell nevezni a határokon átnyúló közös eljárások eseteiben alkalmazandó közbeszerzési jogot – beleértve a jogorvoslatokra alkalmazandó jogot is –, kiegészítve ezáltal az 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) kollíziós szabályait. Emellett különböző tagállambeli ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy nemzeti vagy uniós jog alapján közös szervezeteket hozzanak létre. Az ilyen közös közbeszerzésekre vonatkozóan külön szabályokat kell alkotni.

Az ajánlatkérő szervek mindazonáltal nem élhetnek a határokon átnyúló közös beszerzésnek az uniós jog nyújtotta lehetőségeivel abból a célból, hogy megkerüljék az azon tagállamban rájuk vonatkozó kötelező közjogi szabályokat, amely tagállamban találhatók. E szabályok közé tartozhatnak például az átláthatóságra és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések, vagy az érzékeny áruszállítások nyomon követhetőségéhez szükséges egyedi előírások.

| (74) | A közbeszerzők által kidolgozott műszaki leírásoknak lehetővé kell tenniük a közbeszerzésben a verseny biztosítását, valamint a közbeszerzés keretében a fenntarthatósági célok elérését. E célból lehetővé kell tenni a piacon jelen lévő műszaki megoldások, szabványok és műszaki leírások sokféleségét tükröző ajánlatok benyújtását, ideértve az építési beruházásokhoz, árukhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó gyártási folyamatok életciklusával és fenntarthatóságával kapcsolatos teljesítménykritériumokra épülő megoldásokat, standardokat és előírásokat is.
  Ennek megfelelően a műszaki leírásokat olyan módon kell összeállítani, amely kivédi a verseny olyan követelmények révén történő mesterséges korlátozását, amelyek egy konkrét gazdasági szereplőnek kedveznek azáltal, hogy az adott gazdasági szereplő által rendszerint kínált áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások fő jellemzőit tükrözik. A műszaki leírásoknak a funkcionális és teljesítménybeli követelmények megadásával történő összeállítása általában lehetővé teszi e cél lehető legmegfelelőbb módon történő megvalósítását. A funkcionalitáshoz és a teljesítményhez kapcsolódó követelmények az innovációnak is kedvező eszközök a közbeszerzés során, amelyeket a lehető legszélesebb körben alkalmazni kell. Amennyiben európai standardra vagy annak hiányában nemzeti standardra történik hivatkozás, az ajánlatkérő szerveknek az ezekkel egyenértékű előírásokon alapuló ajánlatokat is figyelembe kell venniük. A kért jelöléssel való egyenértékűséget az ajánlattevőnek kell bizonyítania.
  Az egyenértékűség bizonyításához lehetővé kell tenni annak megkövetelését az ajánlattevőktől, hogy nyújtsanak be valamely harmadik személy által hitelesített bizonyítékot. Mindazonáltal más megfelelő bizonyítási eszközöknek – például a gyártó technikai dossziéjának – a használatát is meg kell engedni, ha az érintett gazdasági szereplő nem jut hozzá ilyen tanúsítványokhoz vagy vizsgálati eredményekhez, illetve nincs lehetősége azoknak az adott határidőn belüli megszerzésére, feltéve, hogy az érintett gazdasági szereplő azok révén bizonyítani tudja, hogy az adott építési beruházás, áru vagy szolgáltatás megfelel a műszaki leírásban, az odaítélési szempontokban vagy a szerződésteljesítési feltételekben foglalt követelményeknek vagy kritériumoknak. |
| --- | --- |

(74)

A közbeszerzők által kidolgozott műszaki leírásoknak lehetővé kell tenniük a közbeszerzésben a verseny biztosítását, valamint a közbeszerzés keretében a fenntarthatósági célok elérését. E célból lehetővé kell tenni a piacon jelen lévő műszaki megoldások, szabványok és műszaki leírások sokféleségét tükröző ajánlatok benyújtását, ideértve az építési beruházásokhoz, árukhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó gyártási folyamatok életciklusával és fenntarthatóságával kapcsolatos teljesítménykritériumokra épülő megoldásokat, standardokat és előírásokat is.

Ennek megfelelően a műszaki leírásokat olyan módon kell összeállítani, amely kivédi a verseny olyan követelmények révén történő mesterséges korlátozását, amelyek egy konkrét gazdasági szereplőnek kedveznek azáltal, hogy az adott gazdasági szereplő által rendszerint kínált áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások fő jellemzőit tükrözik. A műszaki leírásoknak a funkcionális és teljesítménybeli követelmények megadásával történő összeállítása általában lehetővé teszi e cél lehető legmegfelelőbb módon történő megvalósítását. A funkcionalitáshoz és a teljesítményhez kapcsolódó követelmények az innovációnak is kedvező eszközök a közbeszerzés során, amelyeket a lehető legszélesebb körben alkalmazni kell. Amennyiben európai standardra vagy annak hiányában nemzeti standardra történik hivatkozás, az ajánlatkérő szerveknek az ezekkel egyenértékű előírásokon alapuló ajánlatokat is figyelembe kell venniük. A kért jelöléssel való egyenértékűséget az ajánlattevőnek kell bizonyítania.

Az egyenértékűség bizonyításához lehetővé kell tenni annak megkövetelését az ajánlattevőktől, hogy nyújtsanak be valamely harmadik személy által hitelesített bizonyítékot. Mindazonáltal más megfelelő bizonyítási eszközöknek – például a gyártó technikai dossziéjának – a használatát is meg kell engedni, ha az érintett gazdasági szereplő nem jut hozzá ilyen tanúsítványokhoz vagy vizsgálati eredményekhez, illetve nincs lehetősége azoknak az adott határidőn belüli megszerzésére, feltéve, hogy az érintett gazdasági szereplő azok révén bizonyítani tudja, hogy az adott építési beruházás, áru vagy szolgáltatás megfelel a műszaki leírásban, az odaítélési szempontokban vagy a szerződésteljesítési feltételekben foglalt követelményeknek vagy kritériumoknak.

| (75) | Lehetővé kell tenni, hogy azok az ajánlatkérő szervek, amelyek sajátos környezetvédelmi, szociális vagy egyéb jellemzőkkel rendelkező építési beruházásokat kívánnak megvalósítani, illetve ilyen árukat vagy szolgáltatásokat kívánnak vásárolni, hivatkozhassanak bizonyos jelölésekre, például az európai ökocímkére, nemzeti vagy nemzetközi ökocímkékre vagy bármely más jelölésekre, feltéve, hogy a jelölési követelmények kapcsolódnak a szerződés tárgyához, például a termék leírásához és megjelenéséhez, ideértve a csomagolási követelményeket is. Elengedhetetlen továbbá, hogy ezeket a követelményeket objektív módon ellenőrizhető szempontok alapján fogalmazzák meg és fogadják el, olyan eljárásban, amelyben részt vehetnek az érdekeltek – a kormányzati szervek, a fogyasztók, a gyártók, a forgalmazók és a környezetvédő szervezetek – is, valamint elengedhetetlen, hogy a jelölés minden érdekelt fél számára hozzáférhető és elérhető legyen. Egyértelművé kell tenni, hogy az érdekeltek lehetnek közjogi vagy magánszervezetek, vállalkozások vagy bármilyen nem kormányzati szervezetek (vagyis olyan szervezetek, amelyek nem tartoznak semelyik kormányhoz, és nem minősülnek hagyományos értelemben vett vállalkozásnak).
  Ugyancsak tisztázni kell, hogy a közjogi hatóságok által a közbeszerzésekkel összefüggésben alkalmazott jelölési követelmények kialakításában részt vehetnek bizonyos konkrét nemzeti vagy kormányzati szervek vagy szervezetek is, anélkül, hogy e szervek vagy szervezetek elveszítenék harmadik félként betöltött státusukat.
  A jelölésekre való hivatkozások nem eredményezhetik az innováció korlátozását. |
| --- | --- |

(75)

Lehetővé kell tenni, hogy azok az ajánlatkérő szervek, amelyek sajátos környezetvédelmi, szociális vagy egyéb jellemzőkkel rendelkező építési beruházásokat kívánnak megvalósítani, illetve ilyen árukat vagy szolgáltatásokat kívánnak vásárolni, hivatkozhassanak bizonyos jelölésekre, például az európai ökocímkére, nemzeti vagy nemzetközi ökocímkékre vagy bármely más jelölésekre, feltéve, hogy a jelölési követelmények kapcsolódnak a szerződés tárgyához, például a termék leírásához és megjelenéséhez, ideértve a csomagolási követelményeket is. Elengedhetetlen továbbá, hogy ezeket a követelményeket objektív módon ellenőrizhető szempontok alapján fogalmazzák meg és fogadják el, olyan eljárásban, amelyben részt vehetnek az érdekeltek – a kormányzati szervek, a fogyasztók, a gyártók, a forgalmazók és a környezetvédő szervezetek – is, valamint elengedhetetlen, hogy a jelölés minden érdekelt fél számára hozzáférhető és elérhető legyen. Egyértelművé kell tenni, hogy az érdekeltek lehetnek közjogi vagy magánszervezetek, vállalkozások vagy bármilyen nem kormányzati szervezetek (vagyis olyan szervezetek, amelyek nem tartoznak semelyik kormányhoz, és nem minősülnek hagyományos értelemben vett vállalkozásnak).

Ugyancsak tisztázni kell, hogy a közjogi hatóságok által a közbeszerzésekkel összefüggésben alkalmazott jelölési követelmények kialakításában részt vehetnek bizonyos konkrét nemzeti vagy kormányzati szervek vagy szervezetek is, anélkül, hogy e szervek vagy szervezetek elveszítenék harmadik félként betöltött státusukat.

A jelölésekre való hivatkozások nem eredményezhetik az innováció korlátozását.

| (76) | Minden olyan közbeszerzés esetében, amelyet személyek általi felhasználásra szánnak – akár a nyilvánosság, akár az ajánlatkérő szerv alkalmazottai általi felhasználásra –, az ajánlatkérő szervnek – a megfelelően indokolt eseteket kivéve – olyan műszaki leírást kell összeállítania, amelyben figyelembe veszi a fogyatékossággal élők számára való akadálymentesség szempontját és a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítást. |
| --- | --- |

(76)

Minden olyan közbeszerzés esetében, amelyet személyek általi felhasználásra szánnak – akár a nyilvánosság, akár az ajánlatkérő szerv alkalmazottai általi felhasználásra –, az ajánlatkérő szervnek – a megfelelően indokolt eseteket kivéve – olyan műszaki leírást kell összeállítania, amelyben figyelembe veszi a fogyatékossággal élők számára való akadálymentesség szempontját és a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítást.

| (77) | A műszaki leírások kialakítása során az ajánlatkérő szerveknek figyelembe kell venniük az adatvédelmi jog területére vonatkozó uniós jogi követelményeket, különösen a személyes adatok feldolgozásának kialakítása kapcsán (beépített adatvédelem). |
| --- | --- |

(77)

A műszaki leírások kialakítása során az ajánlatkérő szerveknek figyelembe kell venniük az adatvédelmi jog területére vonatkozó uniós jogi követelményeket, különösen a személyes adatok feldolgozásának kialakítása kapcsán (beépített adatvédelem).

| (78) | A közbeszerzésnek igazodnia kell a kkv-k igényeihez. Az ajánlatkérő szerveket ösztönözni kell annak a bevált gyakorlatokat tartalmazó kódexnek az alkalmazására, amelyet a Bizottság „A legjobb gyakorlatok európai kódexe a kkv-k közbeszerzési eljárásokban való részvételének megkönnyítéséről” című, 2008. június 25-i munkadokumentumában tett közzé, és amely iránymutatást nyújt az ajánlatkérő szervek számára a tekintetben, hogy hogyan használhatják fel a közbeszerzés kereteit a kkv-k részvételét megkönnyítő módon. E célból, illetve a verseny fokozása érdekében az ajánlatkérő szerveket ösztönözni kell mindenekelőtt a közbeszerzések részekre bontására. A részekre bontás végezhető mennyiségi alapon, amikor is az egyedi közbeszerzések nagyságának meghatározásakor jobban figyelembe veszik a kkv-k kapacitását, vagy minőségi alapon, a különböző érintett ágazatoknak és szakosításoknak megfelelően, amikor az egyedi közbeszerzések tartalmát igazítják erőteljesebben a specializálódott kkv-szektorokhoz, vagy a különböző egymást követő projektszakaszok alapján.
  Az ajánlatkérő szerv számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy szabadon határozza meg az egyes részek nagyságát és tárgyát, továbbá hogy a beszerzés becsült értékének kiszámítására vonatkozó szabályokkal összhangban egyes részeket az ezen irányelvben megállapított eljárások alkalmazása nélkül ítéljen oda. Az ajánlatkérő szerv kötelességévé kell tenni, hogy mérlegelje a közbeszerzések részekre bontásának célszerűségét, viszont meg kell hagyni számára a lehetőséget, hogy az általa relevánsnak ítélt bármely indok alapján, igazgatási vagy igazságügyi felügyelet nélkül, önállóan és szabadon hozza meg a döntését. Amennyiben az ajánlatkérő szerv úgy határoz, hogy nem volna célszerű a közbeszerzést részekre bontani, az egyedi jelentésben vagy a közbeszerzési dokumentumokban meg kell jelölni az ajánlatkérő szerv döntésének főbb okait. Ilyen ok lehet például, ha az ajánlatkérő szerv úgy ítéli meg, hogy a részekre osztás a verseny korlátozásával járhat, vagy fennáll annak a kockázata, hogy a szerződés teljesítése technikailag túlságosan bonyolult vagy túlságosan drága lesz, vagy az egyes részeket elnyerő különböző szerződő felek szükséges koordinálása súlyosan veszélyeztetheti a szerződés megfelelő teljesítését.
  A tagállamok részére meg kell hagyni azt a lehetőséget, hogy még jobban megkönnyítsék a kkv-k bevonását azáltal, hogy kiterjesztik azon kötelezettség hatályát, amely szerint mérlegelni kell a közbeszerzések több kisebb részre bontásának célszerűségét, az ajánlatkérő szerveket kötelezik arra, hogy indokolják a döntésüket, ha nem tagolják a közbeszerzéseket részekre, vagy bizonyos feltételek esetén kötelezővé teszik a részekre bontást. Ugyanebből a célból azt is engedélyezni kell a tagállamok számára, hogy az alvállalkozók közvetlen kifizetésére szolgáló mechanizmusokról rendelkezzenek. |
| --- | --- |

(78)

A közbeszerzésnek igazodnia kell a kkv-k igényeihez. Az ajánlatkérő szerveket ösztönözni kell annak a bevált gyakorlatokat tartalmazó kódexnek az alkalmazására, amelyet a Bizottság „A legjobb gyakorlatok európai kódexe a kkv-k közbeszerzési eljárásokban való részvételének megkönnyítéséről” című, 2008. június 25-i munkadokumentumában tett közzé, és amely iránymutatást nyújt az ajánlatkérő szervek számára a tekintetben, hogy hogyan használhatják fel a közbeszerzés kereteit a kkv-k részvételét megkönnyítő módon. E célból, illetve a verseny fokozása érdekében az ajánlatkérő szerveket ösztönözni kell mindenekelőtt a közbeszerzések részekre bontására. A részekre bontás végezhető mennyiségi alapon, amikor is az egyedi közbeszerzések nagyságának meghatározásakor jobban figyelembe veszik a kkv-k kapacitását, vagy minőségi alapon, a különböző érintett ágazatoknak és szakosításoknak megfelelően, amikor az egyedi közbeszerzések tartalmát igazítják erőteljesebben a specializálódott kkv-szektorokhoz, vagy a különböző egymást követő projektszakaszok alapján.

Az ajánlatkérő szerv számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy szabadon határozza meg az egyes részek nagyságát és tárgyát, továbbá hogy a beszerzés becsült értékének kiszámítására vonatkozó szabályokkal összhangban egyes részeket az ezen irányelvben megállapított eljárások alkalmazása nélkül ítéljen oda. Az ajánlatkérő szerv kötelességévé kell tenni, hogy mérlegelje a közbeszerzések részekre bontásának célszerűségét, viszont meg kell hagyni számára a lehetőséget, hogy az általa relevánsnak ítélt bármely indok alapján, igazgatási vagy igazságügyi felügyelet nélkül, önállóan és szabadon hozza meg a döntését. Amennyiben az ajánlatkérő szerv úgy határoz, hogy nem volna célszerű a közbeszerzést részekre bontani, az egyedi jelentésben vagy a közbeszerzési dokumentumokban meg kell jelölni az ajánlatkérő szerv döntésének főbb okait. Ilyen ok lehet például, ha az ajánlatkérő szerv úgy ítéli meg, hogy a részekre osztás a verseny korlátozásával járhat, vagy fennáll annak a kockázata, hogy a szerződés teljesítése technikailag túlságosan bonyolult vagy túlságosan drága lesz, vagy az egyes részeket elnyerő különböző szerződő felek szükséges koordinálása súlyosan veszélyeztetheti a szerződés megfelelő teljesítését.

A tagállamok részére meg kell hagyni azt a lehetőséget, hogy még jobban megkönnyítsék a kkv-k bevonását azáltal, hogy kiterjesztik azon kötelezettség hatályát, amely szerint mérlegelni kell a közbeszerzések több kisebb részre bontásának célszerűségét, az ajánlatkérő szerveket kötelezik arra, hogy indokolják a döntésüket, ha nem tagolják a közbeszerzéseket részekre, vagy bizonyos feltételek esetén kötelezővé teszik a részekre bontást. Ugyanebből a célból azt is engedélyezni kell a tagállamok számára, hogy az alvállalkozók közvetlen kifizetésére szolgáló mechanizmusokról rendelkezzenek.

| (79) | Ha a közbeszerzést részekre osztották, az ajánlatkérő szervek számára engedélyezni kell, hogy – például a verseny fenntartása vagy a beszerzés megbízhatóságának a garantálása érdekében – korlátozzák azon részek számát, amelyekre egy-egy gazdasági szereplő ajánlatot nyújthat be; ezenkívül engedélyezni kell a számukra azt is, hogy korlátozzák az egyetlen ajánlattevőnek odaítélhető részek számát.
  A kkv-k közbeszerzésekben való fokozottabb részvételének az elősegítésére irányuló cél megvalósítása ugyanakkor akadályokba ütközhet, ha az ajánlatkérő szervek még akkor is kötelesek részenként odaítélni a szerződést, ha ez azzal járna, hogy kénytelenek lennének gazdaságilag sokkal kevésbé előnyös megoldásokat is elfogadni, mint ha egyszerre több, vagy az összes részt egybefogó odaítélés lenne. Amennyiben tehát e módszer alkalmazásának a lehetőségét előzetesen egyértelműen jelezték, az ajánlatkérő szerveknek lehetősége kell, hogy legyen az ajánlatok összehasonlító értékelésére annak eldöntése céljából, hogy az egy bizonyos ajánlattevő által egy konkrét, több részt egybefogó csomagra vonatkozóan benyújtott ajánlatok összességükben e csomag vonatkozásában jobban teljesítenék-e az ezen irányelvnek megfelelően meghatározott odaítélési szempontokat, mint ahogy azokat a csomagot alkotó részekre vonatkozóan külön-külön vizsgált ajánlatok teljesítenék. Ha igen, akkor az ajánlatkérő szervnek jogában kell, hogy álljon a szerződést ilyen csomagba szervezve odaítélni az érintett ajánlattevőnek. Egyértelművé kell tenni, hogy az ajánlatkérő szerveknek az említett összehasonlító értékelés során először meg kell határozniuk, hogy mely ajánlatok teljesítik a legjobban a pályázat egyes részei tekintetében meghatározott odaítélési szempontokat, majd össze kell hasonlítaniuk az adott ajánlattevő által egy-egy konkrét csomag egésze vonatkozásában benyújtott ajánlatokkal. |
| --- | --- |

(79)

Ha a közbeszerzést részekre osztották, az ajánlatkérő szervek számára engedélyezni kell, hogy – például a verseny fenntartása vagy a beszerzés megbízhatóságának a garantálása érdekében – korlátozzák azon részek számát, amelyekre egy-egy gazdasági szereplő ajánlatot nyújthat be; ezenkívül engedélyezni kell a számukra azt is, hogy korlátozzák az egyetlen ajánlattevőnek odaítélhető részek számát.

A kkv-k közbeszerzésekben való fokozottabb részvételének az elősegítésére irányuló cél megvalósítása ugyanakkor akadályokba ütközhet, ha az ajánlatkérő szervek még akkor is kötelesek részenként odaítélni a szerződést, ha ez azzal járna, hogy kénytelenek lennének gazdaságilag sokkal kevésbé előnyös megoldásokat is elfogadni, mint ha egyszerre több, vagy az összes részt egybefogó odaítélés lenne. Amennyiben tehát e módszer alkalmazásának a lehetőségét előzetesen egyértelműen jelezték, az ajánlatkérő szerveknek lehetősége kell, hogy legyen az ajánlatok összehasonlító értékelésére annak eldöntése céljából, hogy az egy bizonyos ajánlattevő által egy konkrét, több részt egybefogó csomagra vonatkozóan benyújtott ajánlatok összességükben e csomag vonatkozásában jobban teljesítenék-e az ezen irányelvnek megfelelően meghatározott odaítélési szempontokat, mint ahogy azokat a csomagot alkotó részekre vonatkozóan külön-külön vizsgált ajánlatok teljesítenék. Ha igen, akkor az ajánlatkérő szervnek jogában kell, hogy álljon a szerződést ilyen csomagba szervezve odaítélni az érintett ajánlattevőnek. Egyértelművé kell tenni, hogy az ajánlatkérő szerveknek az említett összehasonlító értékelés során először meg kell határozniuk, hogy mely ajánlatok teljesítik a legjobban a pályázat egyes részei tekintetében meghatározott odaítélési szempontokat, majd össze kell hasonlítaniuk az adott ajánlattevő által egy-egy konkrét csomag egésze vonatkozásában benyújtott ajánlatokkal.

| (80) | Az eljárások gyorsítása és hatékonyabbá tétele érdekében a közbeszerzési eljárásokban való részvételre a lehető legrövidebb határidőket kell megállapítani, anélkül azonban, hogy indokolatlan akadályokat állítanánk az egész belső piac gazdasági szereplői és különösen a kkv-k hozzáférése elé. Ezért szem előtt kell tartani, hogy az ajánlatok és a részvételi jelentkezések beérkezési határidejének meghatározásakor az ajánlatkérő szervnek figyelembe kell vennie különösen a közbeszerzés összetettségét és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időt, még abban az esetben is, ha emiatt a határidők hosszabbak lesznek az ezen irányelvben megállapított minimumoknál. Másrészt viszont az elektronikus tájékoztatási és kommunikációs eszközök használata, különösen, ha a közbeszerzési dokumentumokat teljes egészében elektronikus úton bocsátják a gazdasági szereplők, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők rendelkezésére, valamint az elektronikus úton folytatott kommunikáció fokozza az átláthatóságot, és idő takarítható meg vele. Ezért rendelkezni kell a minimális határidők csökkentéséről – a közbeszerzésről szóló megállapodásban foglalt szabályoknak megfelelően és azzal a feltétellel, hogy azok összeegyeztethetők legyenek az uniós szinten meghatározott konkrét adatátviteli móddal. Ezenkívül az ajánlatkérő szerveknek lehetőséget kell kapniuk arra, hogy még jobban lerövidítsék a részvételi jelentkezések és ajánlatok beérkezésére megszabott határidőt olyankor, amikor valamely sürgősségi helyzetben a rendes határidők ugyan nem tarthatók, viszont a hirdetmény közzétételével induló szokásos tárgyalásos eljárásra még lehetőség van. Kizárólag kivételes körülmények között, amikor az adott ajánlatkérő szerv által előre nem látható és neki fel nem róható események által előidézett rendkívül sürgős helyzetben még lerövidített határidőkkel sincs mód rendes eljárás lefolytatására, az ajánlatkérő szervek számára – amennyiben feltétlenül szükséges – engedélyezhető, hogy hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás keretében ítéljék oda a szerződéseket. Ilyen eset állhat elő olyankor, amikor természeti katasztrófa következtében azonnali intézkedésre van szükség. |
| --- | --- |

(80)

Az eljárások gyorsítása és hatékonyabbá tétele érdekében a közbeszerzési eljárásokban való részvételre a lehető legrövidebb határidőket kell megállapítani, anélkül azonban, hogy indokolatlan akadályokat állítanánk az egész belső piac gazdasági szereplői és különösen a kkv-k hozzáférése elé. Ezért szem előtt kell tartani, hogy az ajánlatok és a részvételi jelentkezések beérkezési határidejének meghatározásakor az ajánlatkérő szervnek figyelembe kell vennie különösen a közbeszerzés összetettségét és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időt, még abban az esetben is, ha emiatt a határidők hosszabbak lesznek az ezen irányelvben megállapított minimumoknál. Másrészt viszont az elektronikus tájékoztatási és kommunikációs eszközök használata, különösen, ha a közbeszerzési dokumentumokat teljes egészében elektronikus úton bocsátják a gazdasági szereplők, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők rendelkezésére, valamint az elektronikus úton folytatott kommunikáció fokozza az átláthatóságot, és idő takarítható meg vele. Ezért rendelkezni kell a minimális határidők csökkentéséről – a közbeszerzésről szóló megállapodásban foglalt szabályoknak megfelelően és azzal a feltétellel, hogy azok összeegyeztethetők legyenek az uniós szinten meghatározott konkrét adatátviteli móddal. Ezenkívül az ajánlatkérő szerveknek lehetőséget kell kapniuk arra, hogy még jobban lerövidítsék a részvételi jelentkezések és ajánlatok beérkezésére megszabott határidőt olyankor, amikor valamely sürgősségi helyzetben a rendes határidők ugyan nem tarthatók, viszont a hirdetmény közzétételével induló szokásos tárgyalásos eljárásra még lehetőség van. Kizárólag kivételes körülmények között, amikor az adott ajánlatkérő szerv által előre nem látható és neki fel nem róható események által előidézett rendkívül sürgős helyzetben még lerövidített határidőkkel sincs mód rendes eljárás lefolytatására, az ajánlatkérő szervek számára – amennyiben feltétlenül szükséges – engedélyezhető, hogy hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás keretében ítéljék oda a szerződéseket. Ilyen eset állhat elő olyankor, amikor természeti katasztrófa következtében azonnali intézkedésre van szükség.

| (81) | Egyértelművé kell tenni, hogy annak szükségessége, hogy a gazdasági szereplőknek elegendő idő álljon rendelkezésére az igényre szabott ajánlatok összeállítására, azzal is járhat, hogy az eredetileg megállapított határidőket esetleg meg kell hosszabbítani. Ilyen helyzet állna elő különösen akkor, ha a közbeszerzési dokumentumokat jelentősen módosítanák. Le kell szögezni azt is, hogy ilyen esetben jelentős módosításnak az olyan változtatások tekintendők – különösen, ha a műszaki leírásra vonatkoznak –, amelyek nyomán a gazdasági szereplőknek további időre lenne szüksége ahhoz, hogy azokat megfelelően értelmezzék, illetve azokra megfelelően reagáljanak. Tisztázni kell azonban, hogy e változtatások nem lehetnek olyan jelentős mértékűek, amelyek miatt az eredetileg kiválasztott ajánlattevőkön kívül mások is részt vehettek volna, vagy több résztvevő nyújtotta volna be jelentkezését a közbeszerzési eljárásra. Ez a helyzet állhat elő különösen akkor, ha a változások a szerződést vagy a keretmegállapodást a közbeszerzési dokumentumokban eredetileg meghatározottól jelentősen eltérő jelleggel ruháznák fel. |
| --- | --- |

(81)

Egyértelművé kell tenni, hogy annak szükségessége, hogy a gazdasági szereplőknek elegendő idő álljon rendelkezésére az igényre szabott ajánlatok összeállítására, azzal is járhat, hogy az eredetileg megállapított határidőket esetleg meg kell hosszabbítani. Ilyen helyzet állna elő különösen akkor, ha a közbeszerzési dokumentumokat jelentősen módosítanák. Le kell szögezni azt is, hogy ilyen esetben jelentős módosításnak az olyan változtatások tekintendők – különösen, ha a műszaki leírásra vonatkoznak –, amelyek nyomán a gazdasági szereplőknek további időre lenne szüksége ahhoz, hogy azokat megfelelően értelmezzék, illetve azokra megfelelően reagáljanak. Tisztázni kell azonban, hogy e változtatások nem lehetnek olyan jelentős mértékűek, amelyek miatt az eredetileg kiválasztott ajánlattevőkön kívül mások is részt vehettek volna, vagy több résztvevő nyújtotta volna be jelentkezését a közbeszerzési eljárásra. Ez a helyzet állhat elő különösen akkor, ha a változások a szerződést vagy a keretmegállapodást a közbeszerzési dokumentumokban eredetileg meghatározottól jelentősen eltérő jelleggel ruháznák fel.

| (82) | Egyértelművé kell tenni, hogy az ajánlatkérő szervek anélkül kötelesek tájékoztatást küldeni a közbeszerzési eljárás folyamán hozott bizonyos döntéseikről – beleértve azon döntést, hogy nem ítélik oda a szerződést, vagy nem kötnek keretmegállapodást –, hogy a részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevő szerveknek ezt kérniük kellene. Emlékeztetni kell arra is, hogy a 89/665/EGK tanácsi irányelv (14) előírja, hogy az ajánlatkérő szervek kötelesek – szintén anélkül, hogy a részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevőknek ezt kérniük kellene – az érintett ajánlattevőknek vagy részvételre jelentkezőknek megküldeni a közbeszerzési eljárás során hozott egyes központi döntések lényeges indokainak az összefoglalását. Végezetül, azt is világossá kell tenni, hogy a részvételre jelentkezőket és ajánlattevőket fel kell jogosítani arra, hogy részletesebb tájékoztatást kérjenek az említett indokokkal kapcsolatban, és az ajánlatkérő szervek kötelesek legyenek ezt a tájékoztatást megadni, kivéve, ha alapos okuk van ennek ellenkezőjére. Ezeket az alapos okokat ebben az irányelvben meg kell határozni. Annak érdekében, hogy az ajánlattevőkkel folytatott tárgyalásokat és párbeszédeket is magukban foglaló közbeszerzési eljárások során garantált legyen a szükséges átláthatóság, az érvényes ajánlatot benyújtó ajánlattevőket – kivéve, ha alapos okuk van ennek ellenkezőjére – fel kell jogosítani arra, hogy tájékoztatást kérjenek az eljárás lebonyolításáról és előrehaladásáról. |
| --- | --- |

(82)

Egyértelművé kell tenni, hogy az ajánlatkérő szervek anélkül kötelesek tájékoztatást küldeni a közbeszerzési eljárás folyamán hozott bizonyos döntéseikről – beleértve azon döntést, hogy nem ítélik oda a szerződést, vagy nem kötnek keretmegállapodást –, hogy a részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevő szerveknek ezt kérniük kellene. Emlékeztetni kell arra is, hogy a 89/665/EGK tanácsi irányelv (14) előírja, hogy az ajánlatkérő szervek kötelesek – szintén anélkül, hogy a részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevőknek ezt kérniük kellene – az érintett ajánlattevőknek vagy részvételre jelentkezőknek megküldeni a közbeszerzési eljárás során hozott egyes központi döntések lényeges indokainak az összefoglalását. Végezetül, azt is világossá kell tenni, hogy a részvételre jelentkezőket és ajánlattevőket fel kell jogosítani arra, hogy részletesebb tájékoztatást kérjenek az említett indokokkal kapcsolatban, és az ajánlatkérő szervek kötelesek legyenek ezt a tájékoztatást megadni, kivéve, ha alapos okuk van ennek ellenkezőjére. Ezeket az alapos okokat ebben az irányelvben meg kell határozni. Annak érdekében, hogy az ajánlattevőkkel folytatott tárgyalásokat és párbeszédeket is magukban foglaló közbeszerzési eljárások során garantált legyen a szükséges átláthatóság, az érvényes ajánlatot benyújtó ajánlattevőket – kivéve, ha alapos okuk van ennek ellenkezőjére – fel kell jogosítani arra, hogy tájékoztatást kérjenek az eljárás lebonyolításáról és előrehaladásáról.

| (83) | A gazdasági és pénzügyi kapacitással kapcsolatos túlzott követelmények gyakran képezik a kkv-k közbeszerzésben való részvételének indokolatlan akadályát. Bármely ilyen jellegű követelménynek a szerződés tárgyához kell kapcsolódnia és azzal arányban kell állnia. Nem szabad megengedni az ajánlatkérő szerveknek mindenekelőtt azt, hogy a közbeszerzés tárgyához képest aránytalan mértékű minimális árbevételt követeljenek meg a gazdasági szereplőktől; a megkövetelt árbevétel alapszabályként nem haladhatja meg a becsült közbeszerzési érték legfeljebb kétszeresét. Megfelelően indokolt körülmények esetén azonban lehetővé kell tenni szigorúbb követelmények alkalmazását is. Az ilyen körülmények a szerződés teljesítésével járó magas kockázatokhoz kapcsolódhatnak vagy ahhoz, hogy a szerződés határidőn belül történő, hibátlan teljesítése kritikus fontosságú, például azért, mert más szerződések teljesítésének előfeltételét jelenti.
  Az ilyen megfelelően indokolt esetekben az ajánlatkérő szervek számára továbbra is lehetővé kell tenni, hogy önálló határozzák meg, hogy megfelelő és releváns lenne-e a minimális árbevételre vonatkozó magasabb szintű követelmény alkalmazása, anélkül, hogy erre közigazgatási vagy bírósági felülvizsgálatnak kellene vonatkoznia. Amennyiben a minimális árbevételre vonatkozóan magasabb szintű követelményt terveznek alkalmazni, az ajánlatkérő szerveknek szabadon meg kell tudniuk határozni annak szintjét, feltéve, hogy az összefügg a közbeszerzés tárgyával, és ahhoz viszonyítottan arányos. Amennyiben az ajánlatkérő szerv úgy határoz, hogy a minimális árbevételre vonatkozó követelményt a becsült közbeszerzési érték kétszeresénél magasabb szinten célszerű megállapítani, az egyedi jelentésben vagy a közbeszerzési dokumentumokban meg kell jelölni az ajánlatkérő szerv e döntésének főbb okait.
  Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy tájékoztatást kérjenek az éves beszámolóban szereplő eszközök és források közötti arányról is. A forrásokat meghaladó eszközszintről tanúskodó pozitív arány további bizonyítékkal szolgálhat arra nézve, hogy a gazdasági szereplő elégséges pénzügyi kapacitással bír. |
| --- | --- |

(83)

A gazdasági és pénzügyi kapacitással kapcsolatos túlzott követelmények gyakran képezik a kkv-k közbeszerzésben való részvételének indokolatlan akadályát. Bármely ilyen jellegű követelménynek a szerződés tárgyához kell kapcsolódnia és azzal arányban kell állnia. Nem szabad megengedni az ajánlatkérő szerveknek mindenekelőtt azt, hogy a közbeszerzés tárgyához képest aránytalan mértékű minimális árbevételt követeljenek meg a gazdasági szereplőktől; a megkövetelt árbevétel alapszabályként nem haladhatja meg a becsült közbeszerzési érték legfeljebb kétszeresét. Megfelelően indokolt körülmények esetén azonban lehetővé kell tenni szigorúbb követelmények alkalmazását is. Az ilyen körülmények a szerződés teljesítésével járó magas kockázatokhoz kapcsolódhatnak vagy ahhoz, hogy a szerződés határidőn belül történő, hibátlan teljesítése kritikus fontosságú, például azért, mert más szerződések teljesítésének előfeltételét jelenti.

Az ilyen megfelelően indokolt esetekben az ajánlatkérő szervek számára továbbra is lehetővé kell tenni, hogy önálló határozzák meg, hogy megfelelő és releváns lenne-e a minimális árbevételre vonatkozó magasabb szintű követelmény alkalmazása, anélkül, hogy erre közigazgatási vagy bírósági felülvizsgálatnak kellene vonatkoznia. Amennyiben a minimális árbevételre vonatkozóan magasabb szintű követelményt terveznek alkalmazni, az ajánlatkérő szerveknek szabadon meg kell tudniuk határozni annak szintjét, feltéve, hogy az összefügg a közbeszerzés tárgyával, és ahhoz viszonyítottan arányos. Amennyiben az ajánlatkérő szerv úgy határoz, hogy a minimális árbevételre vonatkozó követelményt a becsült közbeszerzési érték kétszeresénél magasabb szinten célszerű megállapítani, az egyedi jelentésben vagy a közbeszerzési dokumentumokban meg kell jelölni az ajánlatkérő szerv e döntésének főbb okait.

Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy tájékoztatást kérjenek az éves beszámolóban szereplő eszközök és források közötti arányról is. A forrásokat meghaladó eszközszintről tanúskodó pozitív arány további bizonyítékkal szolgálhat arra nézve, hogy a gazdasági szereplő elégséges pénzügyi kapacitással bír.

| (84) | Számos gazdasági szereplő – nem utolsósorban kkv-k – szerint a közbeszerzésben való részvételük egyik legnagyobb akadályát az abból eredő adminisztratív terhek képezik, hogy a kizárási és a kiválasztási szempontokhoz kapcsolódóan jelentős számú tanúsítványt, illetve egyéb dokumentumot kell benyújtani. Az ilyen jellegű követelmények visszafogása – például a frissített nyilatkozatból álló egységes európai közbeszerzési irat használatának a lehetővé tételével – jelentős egyszerűsítést eredményezhet, ami mind az ajánlatkérő szerveknek, mind a gazdasági szereplőknek előnyére válik.
  Ugyanakkor meg kell követelni a megfelelő bizonyítékok benyújtását attól az ajánlattevőtől, amelynek a szerződést odaítélték, az ajánlatkérő szervek pedig nem köthetnek szerződést olyan ajánlattevővel, amely erre nem képes. Az ajánlatkérő szerveket fel kell jogosítani arra is, hogy bármikor bekérjék a kiegészítő iratokat vagy azok egy részét, amikor ezt az eljárás helyes lebonyolításához szükségesnek ítélik meg. Ez az eset különösen a kétszakaszos eljárások – a meghívásos eljárás, a tárgyalásos eljárás, a versenypárbeszéd vagy az innovációs partnerség – esetében fordulhat elő, amikor az ajánlatkérő szervek élnek azzal a lehetőséggel, hogy csökkentsék az ajánlat benyújtására felkért részvételre jelentkezők létszámát. Annak előírása, hogy az ajánlattételre felkérendő jelentkezők már a kiválasztásukkor benyújtsák a kiegészítő iratokat, azzal igazolható, hogy az ajánlatkérő szervek így el tudják kerülni azt, hogy olyan jelentkezőket kérjenek fel, amelyek később, a nyertes ajánlat odaítélési szakaszában nem képesek ezeket a kiegészítő iratokat bemutatni, viszont alkalmas jelentkezőket megfosztanak a részvétel lehetőségétől.
  Kifejezett rendelkezésben kell előírni, hogy az egységes európai közbeszerzési iratnak tartalmaznia kell a megfelelő információkat azon szervezetek vonatkozásában is, amelyek kapacitásaira a gazdasági szereplő támaszkodik, hogy ezáltal az e szervekre vonatkozó információk ellenőrzésére a fő gazdasági szereplő vonatkozásában végzett ellenőrzéssel együttesen, azzal azonos feltételek mellett kerülhessen sor. |
| --- | --- |

(84)

Számos gazdasági szereplő – nem utolsósorban kkv-k – szerint a közbeszerzésben való részvételük egyik legnagyobb akadályát az abból eredő adminisztratív terhek képezik, hogy a kizárási és a kiválasztási szempontokhoz kapcsolódóan jelentős számú tanúsítványt, illetve egyéb dokumentumot kell benyújtani. Az ilyen jellegű követelmények visszafogása – például a frissített nyilatkozatból álló egységes európai közbeszerzési irat használatának a lehetővé tételével – jelentős egyszerűsítést eredményezhet, ami mind az ajánlatkérő szerveknek, mind a gazdasági szereplőknek előnyére válik.

Ugyanakkor meg kell követelni a megfelelő bizonyítékok benyújtását attól az ajánlattevőtől, amelynek a szerződést odaítélték, az ajánlatkérő szervek pedig nem köthetnek szerződést olyan ajánlattevővel, amely erre nem képes. Az ajánlatkérő szerveket fel kell jogosítani arra is, hogy bármikor bekérjék a kiegészítő iratokat vagy azok egy részét, amikor ezt az eljárás helyes lebonyolításához szükségesnek ítélik meg. Ez az eset különösen a kétszakaszos eljárások – a meghívásos eljárás, a tárgyalásos eljárás, a versenypárbeszéd vagy az innovációs partnerség – esetében fordulhat elő, amikor az ajánlatkérő szervek élnek azzal a lehetőséggel, hogy csökkentsék az ajánlat benyújtására felkért részvételre jelentkezők létszámát. Annak előírása, hogy az ajánlattételre felkérendő jelentkezők már a kiválasztásukkor benyújtsák a kiegészítő iratokat, azzal igazolható, hogy az ajánlatkérő szervek így el tudják kerülni azt, hogy olyan jelentkezőket kérjenek fel, amelyek később, a nyertes ajánlat odaítélési szakaszában nem képesek ezeket a kiegészítő iratokat bemutatni, viszont alkalmas jelentkezőket megfosztanak a részvétel lehetőségétől.

Kifejezett rendelkezésben kell előírni, hogy az egységes európai közbeszerzési iratnak tartalmaznia kell a megfelelő információkat azon szervezetek vonatkozásában is, amelyek kapacitásaira a gazdasági szereplő támaszkodik, hogy ezáltal az e szervekre vonatkozó információk ellenőrzésére a fő gazdasági szereplő vonatkozásában végzett ellenőrzéssel együttesen, azzal azonos feltételek mellett kerülhessen sor.

| (85) | Fontos, hogy az ajánlatkérő szervek döntései friss információkon alapuljanak, különösen a kizárási okok vonatkozásában, tekintve, hogy a jelentős változások meglehetősen gyorsan is történhetnek – például olyan pénzügyi nehézségek esetében, amelyek a gazdasági szereplőt alkalmatlanná tennék, vagy fordítva, ha egy társadalombiztosítási járulékfizetés kapcsán fennálló tartozás időközben kifizetésre kerül. Célszerűbb ezért, ha az ajánlatkérő szervek – amikor csak lehetséges – ezeket az információkat ellenőrzik a megfelelő adatbázisokban, amelyeknek nemzeti szinten, azaz közjogi hatóságok gondozásában rendelkezésre kell állniuk. A jelenlegi fejlettségi szintből adódóan előfordulhatnak még olyan esetek, amikor ez technikai okokból esetleg nem lehetséges. A Bizottságnak tehát elő kell irányoznia megfelelő intézkedések előmozdítását annak elősegítésére, hogy a legfrissebb információk elektronikus úton hozzáférhetőek legyenek, például a virtuális vállalati aktákhoz hozzáférést biztosító eszközök megerősítésével, az adatbázisok közötti interoperabilitás megkönnyítésével vagy egyéb hasonló jellegű háttérintézkedésekkel.
  Le kell szögezni azt is, hogy az ajánlatkérő szerveknek nem tanácsos bekérniük azokat a továbbra is naprakész dokumentumokat, amelyek korábbi közbeszerzési eljárások révén még a rendelkezésükre állnak. Biztosítani kell azonban, hogy az ajánlatkérő szervekre ennek kapcsán ne háruljanak aránytalan nyilvántartás-gondozási és adatrögzítési terhek. E feladat végrehajtása következésképpen csak akkor írható elő, ha az elektronikus úton való kommunikáció már kötelezővé vált, hiszen az elektronikus dokumentumkezelés e feladatot sokkal könnyebbé teszi az ajánlatkérő szervek számára. |
| --- | --- |

(85)

Fontos, hogy az ajánlatkérő szervek döntései friss információkon alapuljanak, különösen a kizárási okok vonatkozásában, tekintve, hogy a jelentős változások meglehetősen gyorsan is történhetnek – például olyan pénzügyi nehézségek esetében, amelyek a gazdasági szereplőt alkalmatlanná tennék, vagy fordítva, ha egy társadalombiztosítási járulékfizetés kapcsán fennálló tartozás időközben kifizetésre kerül. Célszerűbb ezért, ha az ajánlatkérő szervek – amikor csak lehetséges – ezeket az információkat ellenőrzik a megfelelő adatbázisokban, amelyeknek nemzeti szinten, azaz közjogi hatóságok gondozásában rendelkezésre kell állniuk. A jelenlegi fejlettségi szintből adódóan előfordulhatnak még olyan esetek, amikor ez technikai okokból esetleg nem lehetséges. A Bizottságnak tehát elő kell irányoznia megfelelő intézkedések előmozdítását annak elősegítésére, hogy a legfrissebb információk elektronikus úton hozzáférhetőek legyenek, például a virtuális vállalati aktákhoz hozzáférést biztosító eszközök megerősítésével, az adatbázisok közötti interoperabilitás megkönnyítésével vagy egyéb hasonló jellegű háttérintézkedésekkel.

Le kell szögezni azt is, hogy az ajánlatkérő szerveknek nem tanácsos bekérniük azokat a továbbra is naprakész dokumentumokat, amelyek korábbi közbeszerzési eljárások révén még a rendelkezésükre állnak. Biztosítani kell azonban, hogy az ajánlatkérő szervekre ennek kapcsán ne háruljanak aránytalan nyilvántartás-gondozási és adatrögzítési terhek. E feladat végrehajtása következésképpen csak akkor írható elő, ha az elektronikus úton való kommunikáció már kötelezővé vált, hiszen az elektronikus dokumentumkezelés e feladatot sokkal könnyebbé teszi az ajánlatkérő szervek számára.

| (86) | További egyszerűsítést jelenthet mind a gazdasági szereplők, mind az ajánlatkérő szervek számára, ha a nyilatkozattétel céljára egységesített formanyomtatvány áll rendelkezésre, mivel ez csökkentené a hivatalos nyilatkozatok és hozzájáruló nyilatkozatok pontos megfogalmazásával összefüggő problémákat csakúgy, mint a nyelvi nehézségeket. |
| --- | --- |

(86)

További egyszerűsítést jelenthet mind a gazdasági szereplők, mind az ajánlatkérő szervek számára, ha a nyilatkozattétel céljára egységesített formanyomtatvány áll rendelkezésre, mivel ez csökkentené a hivatalos nyilatkozatok és hozzájáruló nyilatkozatok pontos megfogalmazásával összefüggő problémákat csakúgy, mint a nyelvi nehézségeket.

| (87) | A Bizottság biztosít és fenntart egy elektronikus rendszert, az e-Certist, amelyet jelenleg a nemzeti hatóságok önkéntes alapon frissítenek és ellenőriznek. Az e-Certis célja, hogy megkönnyítse az ajánlatkérő szervek által gyakran megkövetelt tanúsítványok és egyéb igazolások megosztását. Az eddigi tapasztalatok azt mutatják, hogy az önkéntes frissítés és ellenőrzés nem elegendő annak biztosítására, hogy az e-Certis kiteljesítse a dokumentumok cseréjének egyszerűsítésével és megkönnyítésével kapcsolatban benne rejlő lehetőségeket, különösen a kkv-k szolgálatában. Első lépésként ezért a karbantartást kell kötelezővé tenni; az e-Certis igénybevétele egy későbbi szakaszban válik majd kötelezővé. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság biztosít és fenntart egy elektronikus rendszert, az e-Certist, amelyet jelenleg a nemzeti hatóságok önkéntes alapon frissítenek és ellenőriznek. Az e-Certis célja, hogy megkönnyítse az ajánlatkérő szervek által gyakran megkövetelt tanúsítványok és egyéb igazolások megosztását. Az eddigi tapasztalatok azt mutatják, hogy az önkéntes frissítés és ellenőrzés nem elegendő annak biztosítására, hogy az e-Certis kiteljesítse a dokumentumok cseréjének egyszerűsítésével és megkönnyítésével kapcsolatban benne rejlő lehetőségeket, különösen a kkv-k szolgálatában. Első lépésként ezért a karbantartást kell kötelezővé tenni; az e-Certis igénybevétele egy későbbi szakaszban válik majd kötelezővé.

| (88) | Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy a közbeszerzési szerződés teljesítésének időtartamára környezetvédelmi vezetési intézkedések vagy rendszerek bevezetését írják elő. A környezetvédelmi vezetési rendszerekkel – függetlenül attól, hogy nyilvántartásba vették-e azokat olyan uniós jogi eszközök alapján, mint például az 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) – bizonyítható, hogy a gazdasági szereplő rendelkezik a szerződés teljesítéséhez szükséges technikai képességekkel. Ide tartoznak a környezetvédelmi vezetési kritériumokat is magukban foglaló ökocímke-tanúsítványok is. Az olyan gazdasági szereplők esetében, amelyeknek nincs lehetőségük az említett tanúsítványokat megszerezni, illetve az előírt határidőn belül megszerezni, engedélyezni kell egy leírás benyújtását a bevezetett környezetvédelmi vezetési rendszerekről, feltéve, hogy az érintett gazdasági szereplő bizonyítja, hogy ezen intézkedések egyenértékűek az alkalmazandó környezetvédelmi vezetési rendszer által előírtakkal. |
| --- | --- |

(88)

Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy a közbeszerzési szerződés teljesítésének időtartamára környezetvédelmi vezetési intézkedések vagy rendszerek bevezetését írják elő. A környezetvédelmi vezetési rendszerekkel – függetlenül attól, hogy nyilvántartásba vették-e azokat olyan uniós jogi eszközök alapján, mint például az 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) – bizonyítható, hogy a gazdasági szereplő rendelkezik a szerződés teljesítéséhez szükséges technikai képességekkel. Ide tartoznak a környezetvédelmi vezetési kritériumokat is magukban foglaló ökocímke-tanúsítványok is. Az olyan gazdasági szereplők esetében, amelyeknek nincs lehetőségük az említett tanúsítványokat megszerezni, illetve az előírt határidőn belül megszerezni, engedélyezni kell egy leírás benyújtását a bevezetett környezetvédelmi vezetési rendszerekről, feltéve, hogy az érintett gazdasági szereplő bizonyítja, hogy ezen intézkedések egyenértékűek az alkalmazandó környezetvédelmi vezetési rendszer által előírtakkal.

| (89) | Az odaítélési szempontok fogalma ezen irányelv központi elemét képezi. Ezért a rá vonatkozó rendelkezéseket a lehető legegyszerűbb és legésszerűbb módon kell megfogalmazni. Ez a „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” kifejezés fő koncepcióként való használatával érhető el, hiszen végső soron minden nyertes ajánlatot aszerint kell kiválasztani, hogy az egyes ajánlatkérő szervek a felkínáltak közül mit tekintenek a gazdasági szempontból, összességében legmegfelelőbb megoldásnak. A 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvből „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” néven ismert odaítélési szemponttal való összetévesztését elkerülendő, e fogalom megnevezésére más kifejezést, a „legjobb ár-minőség arány”-t célszerű alkalmazni. Ezt következésképpen az említett irányelvekkel kapcsolatos, vonatkozó ítélkezési gyakorlattal összhangban kell értelmezni, kivéve, ha ezen irányelv ettől egyértelműen jelentősen eltérő megoldást tartalmaz. |
| --- | --- |

(89)

Az odaítélési szempontok fogalma ezen irányelv központi elemét képezi. Ezért a rá vonatkozó rendelkezéseket a lehető legegyszerűbb és legésszerűbb módon kell megfogalmazni. Ez a „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” kifejezés fő koncepcióként való használatával érhető el, hiszen végső soron minden nyertes ajánlatot aszerint kell kiválasztani, hogy az egyes ajánlatkérő szervek a felkínáltak közül mit tekintenek a gazdasági szempontból, összességében legmegfelelőbb megoldásnak. A 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvből „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” néven ismert odaítélési szemponttal való összetévesztését elkerülendő, e fogalom megnevezésére más kifejezést, a „legjobb ár-minőség arány”-t célszerű alkalmazni. Ezt következésképpen az említett irányelvekkel kapcsolatos, vonatkozó ítélkezési gyakorlattal összhangban kell értelmezni, kivéve, ha ezen irányelv ettől egyértelműen jelentősen eltérő megoldást tartalmaz.

| (90) | A szerződéseket olyan objektív szempontok alapján kell odaítélni, amelyek biztosítják az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elvének a betartását ezzel garantálva az ajánlatok értékének egymással való objektív összehasonlítását annak meghatározása céljából, hogy – a valódi verseny feltételei mellett – melyik a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat. Kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot a legjobb ár-minőség arány szempontja alapján kell kiválasztani, amely szempontnak mindig magában kell foglalnia egy ár- vagy költségelemet. Hasonlóképpen egyértelművé kell tenni, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat ezen értékelése elvégezhető kizárólag az ár- vagy a költséghatékonyság alapján is. Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy az ajánlatkérő szervek műszaki leírások vagy szerződésteljesítési feltételek alkalmazásával szabadon határozhatnak meg megfelelő minőségi standardokat.
  Annak elősegítése érdekében, hogy a közbeszerzés során fokozottan előtérbe kerüljön a minőség, a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy – amennyiben ezt megfelelőnek tartják – a „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” kiválasztása céljából megtiltsák vagy korlátozzák a kizárólag az ár vagy a költség értékelésén alapuló elbírálást.
  Annak érdekében, hogy a szerződések odaítélése során érvényesüljön az egyenlő bánásmód elve, az ajánlatkérő szerveket kötelezni kell arra, hogy biztosítsák az ahhoz szükséges átláthatóságot, hogy valamennyi ajánlattevő ésszerűen tájékozódhasson a szerződés odaítélése során alkalmazott szempontokról és szabályokról. Az ajánlatkérő szerveket ezért kötelezni kell arra, hogy megadják az odaítélési szempontokat és az egyes szempontokhoz rendelt relatív súlyozást. Mindazonáltal az ajánlatkérő szervek részére – kellően indokolt esetben, amelyre magyarázatot kell tudniuk adni – engedélyezni kell, hogy ne tüntessék fel az értékelési szempontok súlyozását, amennyiben a súlyozás, különösen a szerződés összetettsége miatt, nem állapítható meg előre. Ilyen esetekben a szempontokat csökkenő fontossági sorrendben kell megadniuk. |
| --- | --- |

(90)

A szerződéseket olyan objektív szempontok alapján kell odaítélni, amelyek biztosítják az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elvének a betartását ezzel garantálva az ajánlatok értékének egymással való objektív összehasonlítását annak meghatározása céljából, hogy – a valódi verseny feltételei mellett – melyik a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat. Kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot a legjobb ár-minőség arány szempontja alapján kell kiválasztani, amely szempontnak mindig magában kell foglalnia egy ár- vagy költségelemet. Hasonlóképpen egyértelművé kell tenni, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat ezen értékelése elvégezhető kizárólag az ár- vagy a költséghatékonyság alapján is. Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy az ajánlatkérő szervek műszaki leírások vagy szerződésteljesítési feltételek alkalmazásával szabadon határozhatnak meg megfelelő minőségi standardokat.

Annak elősegítése érdekében, hogy a közbeszerzés során fokozottan előtérbe kerüljön a minőség, a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy – amennyiben ezt megfelelőnek tartják – a „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” kiválasztása céljából megtiltsák vagy korlátozzák a kizárólag az ár vagy a költség értékelésén alapuló elbírálást.

Annak érdekében, hogy a szerződések odaítélése során érvényesüljön az egyenlő bánásmód elve, az ajánlatkérő szerveket kötelezni kell arra, hogy biztosítsák az ahhoz szükséges átláthatóságot, hogy valamennyi ajánlattevő ésszerűen tájékozódhasson a szerződés odaítélése során alkalmazott szempontokról és szabályokról. Az ajánlatkérő szerveket ezért kötelezni kell arra, hogy megadják az odaítélési szempontokat és az egyes szempontokhoz rendelt relatív súlyozást. Mindazonáltal az ajánlatkérő szervek részére – kellően indokolt esetben, amelyre magyarázatot kell tudniuk adni – engedélyezni kell, hogy ne tüntessék fel az értékelési szempontok súlyozását, amennyiben a súlyozás, különösen a szerződés összetettsége miatt, nem állapítható meg előre. Ilyen esetekben a szempontokat csökkenő fontossági sorrendben kell megadniuk.

| (91) | Az EUMSZ 11. cikke úgy rendelkezik, hogy a környezetvédelmi előírásokat be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába, különösen a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében. Ez az irányelv pontosítja, hogy az ajánlatkérő szervek milyen módon járulhatnak hozzá a környezetvédelemhez és a fenntartható fejlődés előmozdításához, ugyanakkor biztosítja, hogy a közbeszerzéseiket ár-érték szempontjából a legelőnyösebb módon valósítsák meg. |
| --- | --- |

(91)

Az EUMSZ 11. cikke úgy rendelkezik, hogy a környezetvédelmi előírásokat be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába, különösen a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében. Ez az irányelv pontosítja, hogy az ajánlatkérő szervek milyen módon járulhatnak hozzá a környezetvédelemhez és a fenntartható fejlődés előmozdításához, ugyanakkor biztosítja, hogy a közbeszerzéseiket ár-érték szempontjából a legelőnyösebb módon valósítsák meg.

| (92) | A legjobb ár-minőség arány értékelésekor az ajánlatkérő szerveknek meg kell határozniuk, hogy melyek azok a közbeszerzés tárgyához kapcsolódó gazdasági és minőségi kritériumok, amelyeket e célból alkalmazni fognak. E szempontoknak tehát lehetővé kell tenniük az egyes ajánlatok kínálta teljesítményszintek összehasonlítását a közbeszerzésnek a műszaki leírásban meghatározott tárgya figyelembevételével. A legjobb ár-minőség aránnyal összefüggésben ez az irányelv tartalmazza a lehetséges odaítélési szempontok nem teljes körű, de többek között környezetvédelmi és szociális szempontokat is tartalmazó felsorolását. Az ajánlatkérő szerveket ösztönözni kell az olyan odaítélési szempontok választására, amelyek kiváló minőségű és az igényeiknek a lehető legjobban megfelelő építési beruházások, áruk és szolgáltatások beszerzését teszik lehetővé.
  A választott odaítélési szempontok nem ruházhatnak korlátlan választási szabadságot az ajánlatkérő szervre, továbbá biztosítaniuk kell a tényleges és tisztességes verseny lehetőségét, és olyan szabályoknak kell hozzájuk tartozniuk, amelyek lehetővé teszik az ajánlattevők által benyújtott információk hatékony ellenőrzését.
  A gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kiválasztása érdekében az szerződések odaítélése nem alapulhat kizárólag nem költségjellegű szempontokon. Ezért a minőségi szempontok mellett költségszempontot is meg kell állapítani, amely az ajánlatkérő szerv választása szerint lehet ár vagy költséghatékonysági megközelítés, mint például az életciklusköltségek. Az odaítélési szempontok azonban nem sérthetik a bizonyos szolgáltatások díjazásának vagy egyes termékek rögzített árának a meghatározásáról szóló tagállami rendelkezések alkalmazását. |
| --- | --- |

(92)

A legjobb ár-minőség arány értékelésekor az ajánlatkérő szerveknek meg kell határozniuk, hogy melyek azok a közbeszerzés tárgyához kapcsolódó gazdasági és minőségi kritériumok, amelyeket e célból alkalmazni fognak. E szempontoknak tehát lehetővé kell tenniük az egyes ajánlatok kínálta teljesítményszintek összehasonlítását a közbeszerzésnek a műszaki leírásban meghatározott tárgya figyelembevételével. A legjobb ár-minőség aránnyal összefüggésben ez az irányelv tartalmazza a lehetséges odaítélési szempontok nem teljes körű, de többek között környezetvédelmi és szociális szempontokat is tartalmazó felsorolását. Az ajánlatkérő szerveket ösztönözni kell az olyan odaítélési szempontok választására, amelyek kiváló minőségű és az igényeiknek a lehető legjobban megfelelő építési beruházások, áruk és szolgáltatások beszerzését teszik lehetővé.

A választott odaítélési szempontok nem ruházhatnak korlátlan választási szabadságot az ajánlatkérő szervre, továbbá biztosítaniuk kell a tényleges és tisztességes verseny lehetőségét, és olyan szabályoknak kell hozzájuk tartozniuk, amelyek lehetővé teszik az ajánlattevők által benyújtott információk hatékony ellenőrzését.

A gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kiválasztása érdekében az szerződések odaítélése nem alapulhat kizárólag nem költségjellegű szempontokon. Ezért a minőségi szempontok mellett költségszempontot is meg kell állapítani, amely az ajánlatkérő szerv választása szerint lehet ár vagy költséghatékonysági megközelítés, mint például az életciklusköltségek. Az odaítélési szempontok azonban nem sérthetik a bizonyos szolgáltatások díjazásának vagy egyes termékek rögzített árának a meghatározásáról szóló tagállami rendelkezések alkalmazását.

| (93) | Amennyiben bizonyos szolgáltatások díjazását vagy egyes termékek rögzített árát nemzeti rendelkezések szabják meg, egyértelművé kell tenni, hogy az ár-érték arány értékelése során a kizárólag az áron vagy a díjazáson kívül egyéb tényezők továbbra is alapul vehetők. A szóban forgó szolgáltatástól vagy terméktől függően ilyen tényezők lehetnek például a szállítási és fizetési feltételek, az értékesítés utáni szolgáltatásokkal kapcsolatos szempontok (pl. a tanácsadási vagy a becserélési szolgáltatások), bizonyos környezetvédelmi vagy szociális szempontok (pl. hogy a könyveket újrafeldolgozott vagy fenntartható fakitermelésből származó papírra nyomtatták-e, hogy milyen költségeket rendelnek a környezeti externáliákhoz, vagy hogy előmozdították-e a szerződés teljesítésére kijelölt személyek közül a hátrányos helyzetűek, illetve a kiszolgáltatottak csoportjaiba tartozók társadalmi beilleszkedését). Tekintettel arra, hogy az ár-érték arány érdemi szempontok alapján való értékelése igen sokféleképpen lehetséges, kerülni kell a szerződés odaítélésére szolgáló kizárólagos módként a sorshúzás útján való kiválasztást. |
| --- | --- |

(93)

Amennyiben bizonyos szolgáltatások díjazását vagy egyes termékek rögzített árát nemzeti rendelkezések szabják meg, egyértelművé kell tenni, hogy az ár-érték arány értékelése során a kizárólag az áron vagy a díjazáson kívül egyéb tényezők továbbra is alapul vehetők. A szóban forgó szolgáltatástól vagy terméktől függően ilyen tényezők lehetnek például a szállítási és fizetési feltételek, az értékesítés utáni szolgáltatásokkal kapcsolatos szempontok (pl. a tanácsadási vagy a becserélési szolgáltatások), bizonyos környezetvédelmi vagy szociális szempontok (pl. hogy a könyveket újrafeldolgozott vagy fenntartható fakitermelésből származó papírra nyomtatták-e, hogy milyen költségeket rendelnek a környezeti externáliákhoz, vagy hogy előmozdították-e a szerződés teljesítésére kijelölt személyek közül a hátrányos helyzetűek, illetve a kiszolgáltatottak csoportjaiba tartozók társadalmi beilleszkedését). Tekintettel arra, hogy az ár-érték arány érdemi szempontok alapján való értékelése igen sokféleképpen lehetséges, kerülni kell a szerződés odaítélésére szolgáló kizárólagos módként a sorshúzás útján való kiválasztást.

| (94) | Amennyiben az alkalmazotti állomány színvonala lényeges a szerződés teljesítési színvonala szempontjától, az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy a szóban forgó szerződés teljesítésével megbízott alkalmazotti állomány szervezetét, képzettségét és tapasztalatait is odaítélési szempontként írják elő, mivel ez hatással lehet a szerződés teljesítésének a színvonalára, következésképpen az ajánlat gazdasági értékére. Ez az eset fordulhat elő a szellemi szolgáltatásokra irányuló szerződésekkel, mint például a tanácsadással vagy az építészeti szolgáltatásokkal kapcsolatban. Az e lehetőséggel élő ajánlatkérő szerveknek a megfelelő szerződési eszközökkel biztosítaniuk kell, hogy a szerződés teljesítésére kijelölt személyi állomány ténylegesen megfeleljen az előírt színvonalbeli követelményeknek, és ezt a személyzetet kizárólag az ajánlatkérő szerv jóváhagyásával lehessen lecserélni, amelynek ellenőriznie kell, hogy a csereszemélyzet ugyanolyan színvonalat képes-e biztosítani. |
| --- | --- |

(94)

Amennyiben az alkalmazotti állomány színvonala lényeges a szerződés teljesítési színvonala szempontjától, az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy a szóban forgó szerződés teljesítésével megbízott alkalmazotti állomány szervezetét, képzettségét és tapasztalatait is odaítélési szempontként írják elő, mivel ez hatással lehet a szerződés teljesítésének a színvonalára, következésképpen az ajánlat gazdasági értékére. Ez az eset fordulhat elő a szellemi szolgáltatásokra irányuló szerződésekkel, mint például a tanácsadással vagy az építészeti szolgáltatásokkal kapcsolatban. Az e lehetőséggel élő ajánlatkérő szerveknek a megfelelő szerződési eszközökkel biztosítaniuk kell, hogy a szerződés teljesítésére kijelölt személyi állomány ténylegesen megfeleljen az előírt színvonalbeli követelményeknek, és ezt a személyzetet kizárólag az ajánlatkérő szerv jóváhagyásával lehessen lecserélni, amelynek ellenőriznie kell, hogy a csereszemélyzet ugyanolyan színvonalat képes-e biztosítani.

| (95) | Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez rendkívül fontos, a közbeszerzésben rejlő lehetőségek teljes mértékben való kiaknázása. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a közbeszerzés az innováció kulcsfontosságú katalizátora, ez pedig nagy jelentőséggel bír Európa későbbi növekedése szempontjából. Az egyes ágazatok és piacok közötti jelentős eltérések miatt azonban nem lenne helyénvaló általánosan érvényes kötelező előírásokat megállapítani a környezetvédelmi, szociális és innovatív beszerzések esetében.
  Az uniós jogalkotás már megállapított néhány, bizonyos célkitűzések elérését célzó kötelező közbeszerzési követelményt a közúti járművek (2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16)) és az irodai berendezések (106/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17)) ágazatában. Emellett számottevő előrelépés történt az életciklusköltségekkel kapcsolatos közös módszerek meghatározása terén.
  Helyénvalónak tűnik ezért ezen az úton továbbhaladni, az ágazati jogalkotásra hagyva a kötelező célkitűzések és tervek meghatározását az adott ágazatban uralkodó sajátos politikák és feltételek függvényében; ugyancsak helyénvalónak tűnik az életciklusköltségek európai megközelítésének fejlesztését és használatát ösztönözni, még inkább alátámasztva ezzel a közbeszerzésnek a fenntartható növekedés támogatását célzó alkalmazását. |
| --- | --- |

(95)

Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez rendkívül fontos, a közbeszerzésben rejlő lehetőségek teljes mértékben való kiaknázása. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a közbeszerzés az innováció kulcsfontosságú katalizátora, ez pedig nagy jelentőséggel bír Európa későbbi növekedése szempontjából. Az egyes ágazatok és piacok közötti jelentős eltérések miatt azonban nem lenne helyénvaló általánosan érvényes kötelező előírásokat megállapítani a környezetvédelmi, szociális és innovatív beszerzések esetében.

Az uniós jogalkotás már megállapított néhány, bizonyos célkitűzések elérését célzó kötelező közbeszerzési követelményt a közúti járművek (2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16)) és az irodai berendezések (106/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17)) ágazatában. Emellett számottevő előrelépés történt az életciklusköltségekkel kapcsolatos közös módszerek meghatározása terén.

Helyénvalónak tűnik ezért ezen az úton továbbhaladni, az ágazati jogalkotásra hagyva a kötelező célkitűzések és tervek meghatározását az adott ágazatban uralkodó sajátos politikák és feltételek függvényében; ugyancsak helyénvalónak tűnik az életciklusköltségek európai megközelítésének fejlesztését és használatát ösztönözni, még inkább alátámasztva ezzel a közbeszerzésnek a fenntartható növekedés támogatását célzó alkalmazását.

| (96) | Ezeket az ágazatspecifikus intézkedéseket ki kell egészíteni a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelv olyan átalakításával, amely felhatalmazza az ajánlatkérő szerveket, hogy beszerzési stratégiájukban az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósítására törekedjenek. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy az ajánlatkérő szervek a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat és a legalacsonyabb költség meghatározására – azon eset kivételével, ha kizárólag az ár alapján értékelik – felhasználhatják az életciklusköltségekkel kapcsolatos megközelítést. Az életciklusköltségek fogalma magában foglalja az építési beruházások, az áruk vagy a szolgáltatások életciklusa során felmerülő összes költséget.
  Ebbe beletartoznak a belső költségek – például a az elvégzendő kutatási, valamint a fejlesztési, termelési, szállítási, használati, karbantartási és az életciklus végi eltávolítási, illetve ártalmatlanítási költségek –, de ideszámíthatók a környezeti externáliáknak – például a termék előállításához felhasznált nyersanyagok kitermelése során keletkező vagy maga a termék vagy előállítása által okozott szennyezésnek – betudható költségek is, amennyiben azok pénzben kifejezhetők és monitoring alá vonhatók. Azokat a módszereket, amelyekkel az ajánlatkérő szervek meghatározhatják a környezeti externáliáknak betudható költségeket, objektív és megkülönböztetéstől mentes módon, előre kell kialakítani, és minden érdekelt számára hozzáférhetővé kell tenni. Ezek a módszerek megállapíthatók tagállami, regionális vagy helyi szinten, de annak érdekében, hogy személyre szabott módszertanok miatt ne torzulhasson a verseny, általánosnak kell maradniuk abban az értelemben, hogy nem alakíthatók ki kifejezetten egy adott közbeszerzési eljáráshoz.
  Az áruk vagy szolgáltatások egyes kategóriáihoz kapcsolódó életciklusköltségek kiszámítására uniós szintű közös módszereket kell kialakítani. Minden esetben, amikor ilyen közös módszertan kerül kialakításra, annak használatát kötelezővé kell tenni.
  Meg kell vizsgálni továbbá, hogy kivitelezhető lenne-e egy közös módszertan létrehozása a szociális életciklusköltségek meghatározásra vonatkozóan, az ENSZ Környezetvédelmi Programja keretében elfogadott Iránymutatások a termékek szociális életciklusának értékeléséhez című dokumentum alapján. |
| --- | --- |

(96)

Ezeket az ágazatspecifikus intézkedéseket ki kell egészíteni a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelv olyan átalakításával, amely felhatalmazza az ajánlatkérő szerveket, hogy beszerzési stratégiájukban az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósítására törekedjenek. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy az ajánlatkérő szervek a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat és a legalacsonyabb költség meghatározására – azon eset kivételével, ha kizárólag az ár alapján értékelik – felhasználhatják az életciklusköltségekkel kapcsolatos megközelítést. Az életciklusköltségek fogalma magában foglalja az építési beruházások, az áruk vagy a szolgáltatások életciklusa során felmerülő összes költséget.

Ebbe beletartoznak a belső költségek – például a az elvégzendő kutatási, valamint a fejlesztési, termelési, szállítási, használati, karbantartási és az életciklus végi eltávolítási, illetve ártalmatlanítási költségek –, de ideszámíthatók a környezeti externáliáknak – például a termék előállításához felhasznált nyersanyagok kitermelése során keletkező vagy maga a termék vagy előállítása által okozott szennyezésnek – betudható költségek is, amennyiben azok pénzben kifejezhetők és monitoring alá vonhatók. Azokat a módszereket, amelyekkel az ajánlatkérő szervek meghatározhatják a környezeti externáliáknak betudható költségeket, objektív és megkülönböztetéstől mentes módon, előre kell kialakítani, és minden érdekelt számára hozzáférhetővé kell tenni. Ezek a módszerek megállapíthatók tagállami, regionális vagy helyi szinten, de annak érdekében, hogy személyre szabott módszertanok miatt ne torzulhasson a verseny, általánosnak kell maradniuk abban az értelemben, hogy nem alakíthatók ki kifejezetten egy adott közbeszerzési eljáráshoz.

Az áruk vagy szolgáltatások egyes kategóriáihoz kapcsolódó életciklusköltségek kiszámítására uniós szintű közös módszereket kell kialakítani. Minden esetben, amikor ilyen közös módszertan kerül kialakításra, annak használatát kötelezővé kell tenni.

Meg kell vizsgálni továbbá, hogy kivitelezhető lenne-e egy közös módszertan létrehozása a szociális életciklusköltségek meghatározásra vonatkozóan, az ENSZ Környezetvédelmi Programja keretében elfogadott Iránymutatások a termékek szociális életciklusának értékeléséhez című dokumentum alapján.

| (97) | Ezenkívül annak érdekében, hogy a szociális és a környezetvédelmi megfontolások erőteljesebben beépüljenek a közbeszerzésbe, az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy a közbeszerzési szerződés tárgyát képező építési beruházásokkal, árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban minden tekintetben és – a termékhez szükséges nyersanyagok kitermelésétől a termék eltávolításáig, illetve ártalmatlanításáig – életciklusuk bármely szakaszára vonatkozóan meghatározzanak odaítélési szempontokat és szerződésteljesítési feltételeket, beleértve a szóban forgó építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának, nyújtásának vagy a vele való kereskedésnek és a kereskedési feltételeknek a konkrét folyamatában vagy az életciklusuk egy későbbi szakaszában lejátszódó konkrét folyamatokban szerepet játszó tényezőket, még abban az esetben is, ha ezek a tényezők nem képezik a szerződés lényegét. Ilyen, előállítási vagy szolgáltatásnyújtási folyamatra vonatkozó szempont és feltétel lehet például annak előírása, hogy a vásárolt termékek gyártása során nem használhattak fel mérgező vegyi anyagokat, vagy hogy a vásárolt szolgáltatásokat energiahatékony gépek felhasználásával kell nyújtani. Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban ezek közé tartoznak azok az odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek is, amelyek értelmében az odaítélendő szerződés teljesítése folyamán tisztességes kereskedelemből származó termékeket kell szállítani vagy felhasználni. A kereskedésre és annak feltételeire vonatkozó kritériumok és feltételek között lehet hivatkozni például arra, hogy a szóban forgó termék tisztességes kereskedelemből származik-e, ideértve azt a követelményt is, hogy a termelőknek bizonyos minimumot és felárat kell fizetni. A környezetvédelmi megfontolásokkal kapcsolatos szerződésteljesítési feltételek között szerepelhetnek például a termékek szállítása, csomagolása és ártalmatlanítása, illetve eltávolítása, építési beruházásokra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében pedig a hulladékminimalizálás vagy az erőforrás-hatékonyság.
  Mindazonáltal az a feltétel, hogy kapcsolat álljon fenn a szerződés tárgyával, kizárja az általános vállalati politikára vonatkozó szempontokat és feltételeket, amelyek nem tekinthetők a vásárolt építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának vagy nyújtásának konkrét folyamatát jellemző tényezőnek. Ezért az ajánlatkérő szervek számára nem engedélyezhető, hogy megköveteljék az ajánlattevőktől bizonyos vállalati társadalmi vagy környezetvédelmi felelősségvállalási program meglétét. |
| --- | --- |

(97)

Ezenkívül annak érdekében, hogy a szociális és a környezetvédelmi megfontolások erőteljesebben beépüljenek a közbeszerzésbe, az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy a közbeszerzési szerződés tárgyát képező építési beruházásokkal, árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban minden tekintetben és – a termékhez szükséges nyersanyagok kitermelésétől a termék eltávolításáig, illetve ártalmatlanításáig – életciklusuk bármely szakaszára vonatkozóan meghatározzanak odaítélési szempontokat és szerződésteljesítési feltételeket, beleértve a szóban forgó építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának, nyújtásának vagy a vele való kereskedésnek és a kereskedési feltételeknek a konkrét folyamatában vagy az életciklusuk egy későbbi szakaszában lejátszódó konkrét folyamatokban szerepet játszó tényezőket, még abban az esetben is, ha ezek a tényezők nem képezik a szerződés lényegét. Ilyen, előállítási vagy szolgáltatásnyújtási folyamatra vonatkozó szempont és feltétel lehet például annak előírása, hogy a vásárolt termékek gyártása során nem használhattak fel mérgező vegyi anyagokat, vagy hogy a vásárolt szolgáltatásokat energiahatékony gépek felhasználásával kell nyújtani. Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban ezek közé tartoznak azok az odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek is, amelyek értelmében az odaítélendő szerződés teljesítése folyamán tisztességes kereskedelemből származó termékeket kell szállítani vagy felhasználni. A kereskedésre és annak feltételeire vonatkozó kritériumok és feltételek között lehet hivatkozni például arra, hogy a szóban forgó termék tisztességes kereskedelemből származik-e, ideértve azt a követelményt is, hogy a termelőknek bizonyos minimumot és felárat kell fizetni. A környezetvédelmi megfontolásokkal kapcsolatos szerződésteljesítési feltételek között szerepelhetnek például a termékek szállítása, csomagolása és ártalmatlanítása, illetve eltávolítása, építési beruházásokra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében pedig a hulladékminimalizálás vagy az erőforrás-hatékonyság.

Mindazonáltal az a feltétel, hogy kapcsolat álljon fenn a szerződés tárgyával, kizárja az általános vállalati politikára vonatkozó szempontokat és feltételeket, amelyek nem tekinthetők a vásárolt építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának vagy nyújtásának konkrét folyamatát jellemző tényezőnek. Ezért az ajánlatkérő szervek számára nem engedélyezhető, hogy megköveteljék az ajánlattevőktől bizonyos vállalati társadalmi vagy környezetvédelmi felelősségvállalási program meglétét.

| (98) | Alapvető fontosságú, hogy az előállítási folyamat szociális aspektusaival kapcsolatos odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek a szerződés alapján nyújtandó építési beruházásokra, árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozzanak. E kritériumokat és feltételeket a 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel– annak az Európai Unió Bírósága általi értelmezésével – összhangban kell alkalmazni, továbbá nem választhatók meg és nem alkalmazhatók olyan módon, amely közvetve vagy közvetlenül hátrányosan megkülönböztetné a más tagállambeli vagy a közbeszerzésről szóló megállapodásban, illetve az Unió által is aláírt szabadkereskedelmi megállapodásokban részes harmadik országbeli gazdasági szereplőket. A 96/71/EK irányelvben szabályozott alapvető munkafeltételekre vonatkozó előírásoknak – mint például a minimális bérszint – az említett irányelv keretében az uniós joggal összhangban alkalmazott nemzeti jogszabályokban vagy kollektív szerződésekben megállapított szinten kell maradniuk.
  A szerződésteljesítési feltételek célja lehet még a nők és a férfiak közötti munkahelyi egyenlőség előmozdítását célzó intézkedések végrehajtásának, a nők munkaerő-piacon való fokozottabb részvételének és a munkahelyi és a magánélet jobb összeegyeztetésének, a környezet védelmének vagy az állatjólétnek az elősegítése, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményeinek az érdemi betartása, valamint a nemzeti jogban előírtnál több hátrányos helyzetű személy alkalmazása. |
| --- | --- |

(98)

Alapvető fontosságú, hogy az előállítási folyamat szociális aspektusaival kapcsolatos odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek a szerződés alapján nyújtandó építési beruházásokra, árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozzanak. E kritériumokat és feltételeket a 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel– annak az Európai Unió Bírósága általi értelmezésével – összhangban kell alkalmazni, továbbá nem választhatók meg és nem alkalmazhatók olyan módon, amely közvetve vagy közvetlenül hátrányosan megkülönböztetné a más tagállambeli vagy a közbeszerzésről szóló megállapodásban, illetve az Unió által is aláírt szabadkereskedelmi megállapodásokban részes harmadik országbeli gazdasági szereplőket. A 96/71/EK irányelvben szabályozott alapvető munkafeltételekre vonatkozó előírásoknak – mint például a minimális bérszint – az említett irányelv keretében az uniós joggal összhangban alkalmazott nemzeti jogszabályokban vagy kollektív szerződésekben megállapított szinten kell maradniuk.

A szerződésteljesítési feltételek célja lehet még a nők és a férfiak közötti munkahelyi egyenlőség előmozdítását célzó intézkedések végrehajtásának, a nők munkaerő-piacon való fokozottabb részvételének és a munkahelyi és a magánélet jobb összeegyeztetésének, a környezet védelmének vagy az állatjólétnek az elősegítése, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményeinek az érdemi betartása, valamint a nemzeti jogban előírtnál több hátrányos helyzetű személy alkalmazása.

| (99) | Az odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek között szerepelhetnek olyan intézkedések is, amelyek célja az előállítási folyamatban részt vevő alkalmazottak egészségének védelme, a szerződés teljesítésére kijelölt személyek közül a hátrányos helyzetűek, illetve a kiszolgáltatott csoportokba tartozók társadalmi beilleszkedésének a támogatása vagy a szóban forgó szerződéshez szükséges készségekkel kapcsolatos képzés, amennyiben e szempontok és feltételek a szerződés alapján nyújtandó építési beruházásokra, árukra vagy szolgáltatásokra vonatkoznak. E szempontok vagy feltételek közé tartozhat például, többek között, a hosszú ideje állást keresők alkalmazása, vagy az odaítélendő szerződés teljesítésének keretében munkanélküliek vagy fiatalok képzését célzó intézkedések végrehajtása. Az ajánlatkérő szervek a műszaki leírásokban előírhatnak a szóban forgó terméket vagy szolgáltatást közvetlenül jellemző követelményeket, például a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentességet vagy a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítást. |
| --- | --- |

(99)

Az odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek között szerepelhetnek olyan intézkedések is, amelyek célja az előállítási folyamatban részt vevő alkalmazottak egészségének védelme, a szerződés teljesítésére kijelölt személyek közül a hátrányos helyzetűek, illetve a kiszolgáltatott csoportokba tartozók társadalmi beilleszkedésének a támogatása vagy a szóban forgó szerződéshez szükséges készségekkel kapcsolatos képzés, amennyiben e szempontok és feltételek a szerződés alapján nyújtandó építési beruházásokra, árukra vagy szolgáltatásokra vonatkoznak. E szempontok vagy feltételek közé tartozhat például, többek között, a hosszú ideje állást keresők alkalmazása, vagy az odaítélendő szerződés teljesítésének keretében munkanélküliek vagy fiatalok képzését célzó intézkedések végrehajtása. Az ajánlatkérő szervek a műszaki leírásokban előírhatnak a szóban forgó terméket vagy szolgáltatást közvetlenül jellemző követelményeket, például a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentességet vagy a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítást.

| (100) | Közbeszerzési szerződés nem ítélhető oda olyan gazdasági szereplővel, amely bűnszervezetben vett részt, vagy amelyet korrupció, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, terrorcselekmény, pénzmosás, vagy a terrorizmus finanszírozása vádjával bűnösnek találtak. Az adók vagy a társadalombiztosítási járulékok fizetése elmulasztásának következménye uniós szinten is a kötelező kizárás kell, hogy legyen. A tagállamok számára azonban engedélyezni kell, hogy az e kötelező kizárástól való eltérésről rendelkezzenek olyan rendkívüli helyzetekben, amikor nyomós közérdekből elengedhetetlen a szerződés odaítélése. Ez az eset fordulhat elő például olyankor, ha sürgősen szükséges oltóanyagokat vagy vészhelyzetben használható berendezéseket csak egyetlen olyan gazdasági szereplőtől lehet megvásárolni, amelyet valamely okból kötelezően ki kellene zárni. |
| --- | --- |

(100)

Közbeszerzési szerződés nem ítélhető oda olyan gazdasági szereplővel, amely bűnszervezetben vett részt, vagy amelyet korrupció, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, terrorcselekmény, pénzmosás, vagy a terrorizmus finanszírozása vádjával bűnösnek találtak. Az adók vagy a társadalombiztosítási járulékok fizetése elmulasztásának következménye uniós szinten is a kötelező kizárás kell, hogy legyen. A tagállamok számára azonban engedélyezni kell, hogy az e kötelező kizárástól való eltérésről rendelkezzenek olyan rendkívüli helyzetekben, amikor nyomós közérdekből elengedhetetlen a szerződés odaítélése. Ez az eset fordulhat elő például olyankor, ha sürgősen szükséges oltóanyagokat vagy vészhelyzetben használható berendezéseket csak egyetlen olyan gazdasági szereplőtől lehet megvásárolni, amelyet valamely okból kötelezően ki kellene zárni.

| (101) | Biztosítani kell továbbá az ajánlatkérő szervek számára annak lehetőségét, hogy kizárják a megbízhatatlannak bizonyult gazdasági szereplőket, például akik megsértették a környezetvédelmi vagy a szociális kötelezettségeiket, beleértve a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentességre vonatkozó szabályokat és a súlyos szakmai kötelességszegés egyéb formáit, mint például a versenyszabályok vagy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértését. Egyértelművé kell tenni, hogy a súlyos szakmai kötelességszegés kétségessé teheti az adott gazdasági szereplő tisztességességét, és ezáltal alkalmatlanná teheti a gazdasági szereplőt arra, hogy közbeszerzési szerződést ítéljenek oda neki, függetlenül attól, hogy egyébként rendelkezne-e a szerződés teljesítéséhez szükséges technikai és gazdasági képességekkel.
  Szem előtt tartva, hogy az ajánlatkérő szerv fogja viselni a felelősséget az esetleges hibás döntésének a következményeiért, az ajánlatkérő szervnek lehetőséget kell kapnia arra is, hogy súlyos szakmai kötelezettségszegésnek minősítse azt az esetet, amikor – a kötelező kizárási okok fennállásáról szóló végleges és kötelező erejű döntés meghozatala előtt – bármilyen elfogadható módon bizonyítani tudja, hogy a gazdasági szereplő megszegte a kötelezettségeit, beleértve az adók és a társadalombiztosítási járulékok befizetésével kapcsolatos kötelezettségeket, kivéve, ha a nemzeti jogszabály eltérően rendelkezik. Az ajánlatkérő szervet arra is fel kell jogosítani, hogy kizárja azokat a részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket, amelyek korábbi közbeszerzési szerződések lényeges követelményeit súlyos hiányosságokkal teljesítették, például meghiúsult a szállítás vagy a teljesítés, a szállított terméknek vagy nyújtott szolgáltatásnak jelentős hibái voltak, amelyek a tervezett felhasználásra alkalmatlanná tették, vagy a gazdasági szereplő szabálytalan magatartása súlyos kétségeket ébreszt a megbízhatóságát illetően. A nemzeti jogban rendelkezni kell az ilyen kizárások maximális időtartamáról.
  A fakultatív kizárási okok alkalmazásakor az ajánlatkérő szerveknek különös figyelmet kell fordítaniuk az arányosság elvére. A kisebb szabálytalanságoknak csak kivételes esetekben szabad a gazdasági szereplő kizárásához vezetnie. A kisebb szabálytalanságok ismétlődő előfordulása ugyanakkor kétségekre adhat okot a gazdasági szereplő megbízhatóságát illetően, és így indokolttá teheti a kizárást. |
| --- | --- |

(101)

Biztosítani kell továbbá az ajánlatkérő szervek számára annak lehetőségét, hogy kizárják a megbízhatatlannak bizonyult gazdasági szereplőket, például akik megsértették a környezetvédelmi vagy a szociális kötelezettségeiket, beleértve a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentességre vonatkozó szabályokat és a súlyos szakmai kötelességszegés egyéb formáit, mint például a versenyszabályok vagy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértését. Egyértelművé kell tenni, hogy a súlyos szakmai kötelességszegés kétségessé teheti az adott gazdasági szereplő tisztességességét, és ezáltal alkalmatlanná teheti a gazdasági szereplőt arra, hogy közbeszerzési szerződést ítéljenek oda neki, függetlenül attól, hogy egyébként rendelkezne-e a szerződés teljesítéséhez szükséges technikai és gazdasági képességekkel.

Szem előtt tartva, hogy az ajánlatkérő szerv fogja viselni a felelősséget az esetleges hibás döntésének a következményeiért, az ajánlatkérő szervnek lehetőséget kell kapnia arra is, hogy súlyos szakmai kötelezettségszegésnek minősítse azt az esetet, amikor – a kötelező kizárási okok fennállásáról szóló végleges és kötelező erejű döntés meghozatala előtt – bármilyen elfogadható módon bizonyítani tudja, hogy a gazdasági szereplő megszegte a kötelezettségeit, beleértve az adók és a társadalombiztosítási járulékok befizetésével kapcsolatos kötelezettségeket, kivéve, ha a nemzeti jogszabály eltérően rendelkezik. Az ajánlatkérő szervet arra is fel kell jogosítani, hogy kizárja azokat a részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket, amelyek korábbi közbeszerzési szerződések lényeges követelményeit súlyos hiányosságokkal teljesítették, például meghiúsult a szállítás vagy a teljesítés, a szállított terméknek vagy nyújtott szolgáltatásnak jelentős hibái voltak, amelyek a tervezett felhasználásra alkalmatlanná tették, vagy a gazdasági szereplő szabálytalan magatartása súlyos kétségeket ébreszt a megbízhatóságát illetően. A nemzeti jogban rendelkezni kell az ilyen kizárások maximális időtartamáról.

A fakultatív kizárási okok alkalmazásakor az ajánlatkérő szerveknek különös figyelmet kell fordítaniuk az arányosság elvére. A kisebb szabálytalanságoknak csak kivételes esetekben szabad a gazdasági szereplő kizárásához vezetnie. A kisebb szabálytalanságok ismétlődő előfordulása ugyanakkor kétségekre adhat okot a gazdasági szereplő megbízhatóságát illetően, és így indokolttá teheti a kizárást.

| (102) | Engedélyezni kell azonban azt is, hogy a gazdasági szereplők olyan szabálykövetési intézkedéseket fogadjanak el, amelyek célja a bűncselekmények vagy kötelességszegések következményeinek orvoslása és a szabálytalan magatartás további előfordulásának hatékony megakadályozása. Ezek az intézkedések elsősorban az alkalmazottakra vonatkozó vagy szervezeti intézkedések lehetnek, mint például a szabálytalan magatartásban részt vevő személyekkel vagy szervezetekkel meglévő kapcsolatok megszakítása, az alkalmazottak megfelelő átszervezése, jelentéstételi és kontrollrendszerek bevezetése, belső ellenőrzési struktúra kialakítása a megfelelés monitoringja érdekében, valamint belső felelősségi és kártérítési szabályok elfogadása. Ha ezek az intézkedések elegendő garanciát nyújtanak, az adott gazdasági szereplőt kizárólag ezen az alapon a továbbiakban nem lehet kizárni. A gazdasági szereplők részére biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy kérelmezzék a közbeszerzési eljárásban való esetleges részvételük érdekében hozott szabálykövetési intézkedések megvizsgálását. Mindazonáltal az ilyen esetekre alkalmazandó pontos eljárásbeli és tartalmi feltételek meghatározását tagállami hatáskörben kell hagyni. A tagállamok számára különösen lehetővé kell tenni, hogy szabadon dönthessenek arról, hogy megengedik-e a szükséges értékelés elvégzését az egyes ajánlatkérő szerveknek, vagy pedig központi vagy decentralizált szintű hatóságokat bíznak meg ezzel a feladattal. |
| --- | --- |

(102)

Engedélyezni kell azonban azt is, hogy a gazdasági szereplők olyan szabálykövetési intézkedéseket fogadjanak el, amelyek célja a bűncselekmények vagy kötelességszegések következményeinek orvoslása és a szabálytalan magatartás további előfordulásának hatékony megakadályozása. Ezek az intézkedések elsősorban az alkalmazottakra vonatkozó vagy szervezeti intézkedések lehetnek, mint például a szabálytalan magatartásban részt vevő személyekkel vagy szervezetekkel meglévő kapcsolatok megszakítása, az alkalmazottak megfelelő átszervezése, jelentéstételi és kontrollrendszerek bevezetése, belső ellenőrzési struktúra kialakítása a megfelelés monitoringja érdekében, valamint belső felelősségi és kártérítési szabályok elfogadása. Ha ezek az intézkedések elegendő garanciát nyújtanak, az adott gazdasági szereplőt kizárólag ezen az alapon a továbbiakban nem lehet kizárni. A gazdasági szereplők részére biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy kérelmezzék a közbeszerzési eljárásban való esetleges részvételük érdekében hozott szabálykövetési intézkedések megvizsgálását. Mindazonáltal az ilyen esetekre alkalmazandó pontos eljárásbeli és tartalmi feltételek meghatározását tagállami hatáskörben kell hagyni. A tagállamok számára különösen lehetővé kell tenni, hogy szabadon dönthessenek arról, hogy megengedik-e a szükséges értékelés elvégzését az egyes ajánlatkérő szerveknek, vagy pedig központi vagy decentralizált szintű hatóságokat bíznak meg ezzel a feladattal.

| (103) | Előfordulhat, hogy azok az ajánlatok, amelyek kirívóan alacsony összegűnek tűnnek az építési beruházásokhoz, árukhoz vagy szolgáltatásokhoz képest, technikailag, gazdaságilag vagy jogilag vitatható feltételezéseken vagy gyakorlatokon alapulnak. Ha az ajánlattevő nem tud kielégítő magyarázattal szolgálni, az ajánlatkérő szervnek jogában kell, hogy álljon elutasítani az ajánlatot. Az elutasítást kötelezővé kell tenni azokban az esetekben, amikor az ajánlatkérő szerv megállapította, hogy a megajánlott kirívóan alacsony ár vagy költség az Unió kötelező erejű szociális, munkaügyi vagy környezetvédelmi jogszabályai, az ezekkel egyenértékű tagállami jogszabályok vagy a nemzetközi munkajogi rendelkezések be nem tartásának a következménye. |
| --- | --- |

(103)

Előfordulhat, hogy azok az ajánlatok, amelyek kirívóan alacsony összegűnek tűnnek az építési beruházásokhoz, árukhoz vagy szolgáltatásokhoz képest, technikailag, gazdaságilag vagy jogilag vitatható feltételezéseken vagy gyakorlatokon alapulnak. Ha az ajánlattevő nem tud kielégítő magyarázattal szolgálni, az ajánlatkérő szervnek jogában kell, hogy álljon elutasítani az ajánlatot. Az elutasítást kötelezővé kell tenni azokban az esetekben, amikor az ajánlatkérő szerv megállapította, hogy a megajánlott kirívóan alacsony ár vagy költség az Unió kötelező erejű szociális, munkaügyi vagy környezetvédelmi jogszabályai, az ezekkel egyenértékű tagállami jogszabályok vagy a nemzetközi munkajogi rendelkezések be nem tartásának a következménye.

| (104) | A szerződés teljesítésének feltételei a szerződés teljesítésére vonatkozó konkrét előírások megállapítására szolgálnak. Azokkal a szerződésodaítélési szempontokkal ellentétben, amelyek az ajánlatok minőségének összehasonlítására szolgálnak, a szerződés teljesítésének feltételei meghatározott objektív előírásnak minősülnek, amelyeknek nincs szerepük az ajánlatok elbírálásában. A szerződés teljesítése feltételeinek ezzel az irányelvvel összeegyeztethetőknek kell lenniük, feltéve, hogy sem közvetlenül, sem közvetve nem megkülönböztető jellegűek, és a szerződés tárgyához kapcsolódnak, amely felöleli az előállítás, a szolgáltatásnyújtás vagy az értékesítés konkrét folyamatában szerepet játszó összes tényezőt. A szerződés teljesítésének feltételei közé tartoznak a szerződés teljesítésének folyamatára vonatkozó feltételek, de nem tartoznak bele az általános vállalati politikához kapcsolódó előírások.
  A szerződés teljesítésének feltételeit az eljárást megindító hirdetményben, az eljárást megindító felhívásként alkalmazott előzetes tájékoztatóban vagy a közbeszerzési dokumentumokban kell megadni. |
| --- | --- |

(104)

A szerződés teljesítésének feltételei a szerződés teljesítésére vonatkozó konkrét előírások megállapítására szolgálnak. Azokkal a szerződésodaítélési szempontokkal ellentétben, amelyek az ajánlatok minőségének összehasonlítására szolgálnak, a szerződés teljesítésének feltételei meghatározott objektív előírásnak minősülnek, amelyeknek nincs szerepük az ajánlatok elbírálásában. A szerződés teljesítése feltételeinek ezzel az irányelvvel összeegyeztethetőknek kell lenniük, feltéve, hogy sem közvetlenül, sem közvetve nem megkülönböztető jellegűek, és a szerződés tárgyához kapcsolódnak, amely felöleli az előállítás, a szolgáltatásnyújtás vagy az értékesítés konkrét folyamatában szerepet játszó összes tényezőt. A szerződés teljesítésének feltételei közé tartoznak a szerződés teljesítésének folyamatára vonatkozó feltételek, de nem tartoznak bele az általános vállalati politikához kapcsolódó előírások.

A szerződés teljesítésének feltételeit az eljárást megindító hirdetményben, az eljárást megindító felhívásként alkalmazott előzetes tájékoztatóban vagy a közbeszerzési dokumentumokban kell megadni.

| (105) | Fontos mindazon vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeknek az alvállalkozók általi betartása, amelyeket az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve az ezen irányelvben felsorolt nemzetközi környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő – feltéve, hogy e szabályok és azok alkalmazása összhangban van az uniós joggal, azokat az illetékes nemzeti hatóságok megfelelő intézkedésekkel,a hatáskörükön belül, például munkaügyi ellenőrző szervek környezetvédelmi szervek által biztosítanak.
  Szintén szükséges biztosítani az alvállalkozói lánc bizonyos fokú átláthatóságát, mivel az ajánlatkérő szervek ezáltal információkhoz juthatnak arról, hogy a részükre teljesítés alatt álló építési munkálatok helyszínén kik vannak jelen, vagy hogy mely vállalkozások nyújtanak szolgáltatásokat az ajánlatkérő szervek felelősségi körébe tartozó, vagy általuk közvetlenül felügyelt épületekben, infrastruktúrákon vagy területeken – például a polgármesteri hivatalokban, az önkormányzati iskolákban, a sportlétesítményekben, a kikötőkben vagy az autópályákon. Világossá kell tenni, hogy a szükséges információk közlésének kötelezettsége minden esetben a fővállalkozót fogja terhelni, vagy az erre vonatkozóan az egyes ajánlatkérő szervek által az összes közbeszerzési eljárásban előírandó konkrét kikötések alapján, vagy pedig a tagállamok által általánosan alkalmazandó rendelkezések révén a fővállalkozókra rótt kötelezettségek alapján.
  Egyértelművé kell tenni azt is, hogy az azon vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi kötelezettségek betartatásával kapcsolatos feltételek, amelyeket az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve az ezen irányelvben felsorolt környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő – feltéve, hogy e szabályok és azok alkalmazása összhangban van az uniós joggal – mindazon esetekben alkalmazandók, ha a tagállam nemzeti joga az alvállalkozók és a fővállalkozó közös felelősségét előíró mechanizmus alkalmazását írja elő. Kifejezetten le kell továbbá szögezni, hogy a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy e tekintetben tovább is lépjenek, például azáltal, ha kiterjesztik az átláthatósági kötelezettségeket, lehetővé teszik az alvállalkozóknak való közvetlen fizetésteljesítést, vagy az ajánlatkérő szervek számára lehetővé teszik vagy előírják annak ellenőrzését, hogy az alvállalkozó nincs olyan helyzetben, amely a gazdasági szereplők kizárását vonja maga után. Az ilyen intézkedések alvállalkozókra való alkalmazása esetén biztosítani kell a fővállalkozókra vonatkozó rendelkezésekkel való összhangot annak érdekében, hogy a kötelező érvényű kizárási okok fennállása kiegészüljön egy olyan követelménnyel, melynek értelmében a fővállalkozónak az érintett alvállalkozót más alvállalkozóra kell cserélnie. Amennyiben az említett ellenőrzés során nem kötelező kizárási okok fennállására derül fény, egyértelművé kell tenni, hogy az ajánlatkérő szervek megkövetelhetik az említett cserét. Ugyanakkor egyértelműen le kell szögezni azt is, hogy az ajánlatkérő szervek kötelesek is lehetnek az érintett alvállalkozó lecserélését előírni, amennyiben a fővállalkozó kizárása ugyanezen esetekben kötelezővé lenne.
  Egyértelműen rendelkezni kell arról is, hogy a tagállamoknak nemzeti joguk keretében továbbra is jogában áll szigorúbb felelősségi szabályokat megállapítani, vagy az alvállalkozóknak való közvetlen fizetésteljesítésekre vonatkozó nemzeti jogi rendelkezéseikben további szabályokat megállapítani. |
| --- | --- |

(105)

Fontos mindazon vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeknek az alvállalkozók általi betartása, amelyeket az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve az ezen irányelvben felsorolt nemzetközi környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő – feltéve, hogy e szabályok és azok alkalmazása összhangban van az uniós joggal, azokat az illetékes nemzeti hatóságok megfelelő intézkedésekkel,a hatáskörükön belül, például munkaügyi ellenőrző szervek környezetvédelmi szervek által biztosítanak.

Szintén szükséges biztosítani az alvállalkozói lánc bizonyos fokú átláthatóságát, mivel az ajánlatkérő szervek ezáltal információkhoz juthatnak arról, hogy a részükre teljesítés alatt álló építési munkálatok helyszínén kik vannak jelen, vagy hogy mely vállalkozások nyújtanak szolgáltatásokat az ajánlatkérő szervek felelősségi körébe tartozó, vagy általuk közvetlenül felügyelt épületekben, infrastruktúrákon vagy területeken – például a polgármesteri hivatalokban, az önkormányzati iskolákban, a sportlétesítményekben, a kikötőkben vagy az autópályákon. Világossá kell tenni, hogy a szükséges információk közlésének kötelezettsége minden esetben a fővállalkozót fogja terhelni, vagy az erre vonatkozóan az egyes ajánlatkérő szervek által az összes közbeszerzési eljárásban előírandó konkrét kikötések alapján, vagy pedig a tagállamok által általánosan alkalmazandó rendelkezések révén a fővállalkozókra rótt kötelezettségek alapján.

Egyértelművé kell tenni azt is, hogy az azon vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi kötelezettségek betartatásával kapcsolatos feltételek, amelyeket az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve az ezen irányelvben felsorolt környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő – feltéve, hogy e szabályok és azok alkalmazása összhangban van az uniós joggal – mindazon esetekben alkalmazandók, ha a tagállam nemzeti joga az alvállalkozók és a fővállalkozó közös felelősségét előíró mechanizmus alkalmazását írja elő. Kifejezetten le kell továbbá szögezni, hogy a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy e tekintetben tovább is lépjenek, például azáltal, ha kiterjesztik az átláthatósági kötelezettségeket, lehetővé teszik az alvállalkozóknak való közvetlen fizetésteljesítést, vagy az ajánlatkérő szervek számára lehetővé teszik vagy előírják annak ellenőrzését, hogy az alvállalkozó nincs olyan helyzetben, amely a gazdasági szereplők kizárását vonja maga után. Az ilyen intézkedések alvállalkozókra való alkalmazása esetén biztosítani kell a fővállalkozókra vonatkozó rendelkezésekkel való összhangot annak érdekében, hogy a kötelező érvényű kizárási okok fennállása kiegészüljön egy olyan követelménnyel, melynek értelmében a fővállalkozónak az érintett alvállalkozót más alvállalkozóra kell cserélnie. Amennyiben az említett ellenőrzés során nem kötelező kizárási okok fennállására derül fény, egyértelművé kell tenni, hogy az ajánlatkérő szervek megkövetelhetik az említett cserét. Ugyanakkor egyértelműen le kell szögezni azt is, hogy az ajánlatkérő szervek kötelesek is lehetnek az érintett alvállalkozó lecserélését előírni, amennyiben a fővállalkozó kizárása ugyanezen esetekben kötelezővé lenne.

Egyértelműen rendelkezni kell arról is, hogy a tagállamoknak nemzeti joguk keretében továbbra is jogában áll szigorúbb felelősségi szabályokat megállapítani, vagy az alvállalkozóknak való közvetlen fizetésteljesítésekre vonatkozó nemzeti jogi rendelkezéseikben további szabályokat megállapítani.

| (106) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ebben az irányelvben szereplő határidők kiszámítására az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet (18) alkalmazandó. |
| --- | --- |

(106)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ebben az irányelvben szereplő határidők kiszámítására az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet (18) alkalmazandó.

| (107) | Az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát figyelembe véve tisztázni kell azokat a feltételeket, amelyek esetén egy szerződés teljesítés közben történő módosítása új közbeszerzési eljárást tesz szükségessé. Új közbeszerzési eljárásra az eredeti szerződés lényeges megváltoztatásakor van szükség, különösen annak hatályát és a felek kölcsönös jogait, illetve kötelezettségeit illetően, ideértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megosztását is. Az ilyen változtatások a felek arra irányuló szándékát tanúsítják, hogy újratárgyalják az adott szerződés lényeges feltételeit. Ez a helyzet különösen akkor, ha a módosított feltételek befolyásolták volna az eljárás eredményét, ha szerepeltek volna az eredeti eljárásban.
  Az olyan szerződésmódosításokat, amelyek a szerződés értékét csak kismértékben, egy adott értéket meg nem haladóan változtatják meg, minden esetben új közbeszerzési eljárás lebonyolítása nélkül lehetővé kell tenni. Ebből a célból és a jogbiztonság garantálása érdekében ebben az irányelvben meg kell állapítani bizonyos minimális értékhatárokat, amelyek alatt nincs szükség új eljárás lebonyolítására. A szerződés ezen értékhatárokat meghaladó módosítása abban az esetben lehetséges új közbeszerzési eljárás lebonyolítása nélkül, ha megfelel az ezen irányelvben foglalt vonatkozó feltételeknek. |
| --- | --- |

(107)

Az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát figyelembe véve tisztázni kell azokat a feltételeket, amelyek esetén egy szerződés teljesítés közben történő módosítása új közbeszerzési eljárást tesz szükségessé. Új közbeszerzési eljárásra az eredeti szerződés lényeges megváltoztatásakor van szükség, különösen annak hatályát és a felek kölcsönös jogait, illetve kötelezettségeit illetően, ideértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megosztását is. Az ilyen változtatások a felek arra irányuló szándékát tanúsítják, hogy újratárgyalják az adott szerződés lényeges feltételeit. Ez a helyzet különösen akkor, ha a módosított feltételek befolyásolták volna az eljárás eredményét, ha szerepeltek volna az eredeti eljárásban.

Az olyan szerződésmódosításokat, amelyek a szerződés értékét csak kismértékben, egy adott értéket meg nem haladóan változtatják meg, minden esetben új közbeszerzési eljárás lebonyolítása nélkül lehetővé kell tenni. Ebből a célból és a jogbiztonság garantálása érdekében ebben az irányelvben meg kell állapítani bizonyos minimális értékhatárokat, amelyek alatt nincs szükség új eljárás lebonyolítására. A szerződés ezen értékhatárokat meghaladó módosítása abban az esetben lehetséges új közbeszerzési eljárás lebonyolítása nélkül, ha megfelel az ezen irányelvben foglalt vonatkozó feltételeknek.

| (108) | Az ajánlatkérő szervek olykor olyan helyzetekkel szembesülhetnek, amikor további építmények, termékek vagy szolgáltatások válnak szükségessé; ilyen esetekben indokolt lehet az eredeti szerződés anélkül való módosítása, hogy új közbeszerzési eljárás indulna, különösen ha a további teljesítések célja a részleges pótlás vagy a meglévő szolgáltatások, áruk vagy építmények kibővítése olyan helyzetben, amikor beszállítóváltás esetén az ajánlatkérő szerv kénytelen lenne más műszaki jellemzőkkel rendelkező anyagokat, építményeket vagy szolgáltatásokat beszerezni, amelyek a működtetés és karbantartás során inkompatibilitást vagy aránytalan technikai nehézségeket okoznának. |
| --- | --- |

(108)

Az ajánlatkérő szervek olykor olyan helyzetekkel szembesülhetnek, amikor további építmények, termékek vagy szolgáltatások válnak szükségessé; ilyen esetekben indokolt lehet az eredeti szerződés anélkül való módosítása, hogy új közbeszerzési eljárás indulna, különösen ha a további teljesítések célja a részleges pótlás vagy a meglévő szolgáltatások, áruk vagy építmények kibővítése olyan helyzetben, amikor beszállítóváltás esetén az ajánlatkérő szerv kénytelen lenne más műszaki jellemzőkkel rendelkező anyagokat, építményeket vagy szolgáltatásokat beszerezni, amelyek a működtetés és karbantartás során inkompatibilitást vagy aránytalan technikai nehézségeket okoznának.

| (109) | Előfordulhat, hogy az ajánlatkérő szervek olyan külső körülményekkel szembesülnek, amelyeket a szerződés odaítélésekor nem láthattak előre, különösen amikor a szerződés teljesítése hosszabb időszakot ölel fel. Ilyen esetben szükség van bizonyos fokú rugalmasságra, hogy a szerződést – új közbeszerzési eljárás nélkül – ezekhez a körülményekhez igazítsák. Az „előreláthatatlan körülmények” kifejezés olyan körülményekre utal, amelyeket az ajánlatkérő szerv – figyelembe véve a rendelkezésére álló eszközöket, az adott projekt természetét és jellemzőit, a szóban forgó terület jó gyakorlatát, valamint az eredeti odaítélés előkészítése során elköltött források és a várható érték közötti megfelelő viszony biztosításának az igényét – az eredeti odaítélés ésszerűen gondos előkészítése ellenére sem láthatott előre. Ugyanakkor ez nem érvényes azokban az esetekben, amikor a módosítás a beszerzés általános jellegének megváltozását eredményezi, például azáltal, hogy a megvalósítandó, illetve beszerzendő építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat valami mással helyettesítik, vagy alapvetően megváltoztatják a beszerzés fajtáját, mivel ilyen helyzetben feltételezhető az eredményre gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

(109)

Előfordulhat, hogy az ajánlatkérő szervek olyan külső körülményekkel szembesülnek, amelyeket a szerződés odaítélésekor nem láthattak előre, különösen amikor a szerződés teljesítése hosszabb időszakot ölel fel. Ilyen esetben szükség van bizonyos fokú rugalmasságra, hogy a szerződést – új közbeszerzési eljárás nélkül – ezekhez a körülményekhez igazítsák. Az „előreláthatatlan körülmények” kifejezés olyan körülményekre utal, amelyeket az ajánlatkérő szerv – figyelembe véve a rendelkezésére álló eszközöket, az adott projekt természetét és jellemzőit, a szóban forgó terület jó gyakorlatát, valamint az eredeti odaítélés előkészítése során elköltött források és a várható érték közötti megfelelő viszony biztosításának az igényét – az eredeti odaítélés ésszerűen gondos előkészítése ellenére sem láthatott előre. Ugyanakkor ez nem érvényes azokban az esetekben, amikor a módosítás a beszerzés általános jellegének megváltozását eredményezi, például azáltal, hogy a megvalósítandó, illetve beszerzendő építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat valami mással helyettesítik, vagy alapvetően megváltoztatják a beszerzés fajtáját, mivel ilyen helyzetben feltételezhető az eredményre gyakorolt hatás.

| (110) | Az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének megfelelően a nyertes ajánlattevő – például olyan esetekben, amikor a szerződést a teljesítés hiányosságai miatt mondják fel – a verseny újbóli megnyitása nélkül nem váltható fel egy másik gazdasági szereplővel. A szerződést teljesítő nyertes ajánlattevő számára lehetővé kell tenni azonban, hogy – különösen olyan esetekben, amikor a szerződést több vállalkozásnak ítélték oda – bizonyos strukturális változásokat, például tisztán belső átszervezéseket, vállalatátvételeket, egyesüléseket és felvásárlásokat vagy fizetésképtelenségi eljárást hajtson végre a szerződésteljesítés alatt. Az ilyen jellegű strukturális változások esetére nem célszerű előírni az új közbeszerzési eljárás automatikus indítását a szóban forgó ajánlattevő által teljesített összes közbeszerzési szerződés tekintetében. |
| --- | --- |

(110)

Az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének megfelelően a nyertes ajánlattevő – például olyan esetekben, amikor a szerződést a teljesítés hiányosságai miatt mondják fel – a verseny újbóli megnyitása nélkül nem váltható fel egy másik gazdasági szereplővel. A szerződést teljesítő nyertes ajánlattevő számára lehetővé kell tenni azonban, hogy – különösen olyan esetekben, amikor a szerződést több vállalkozásnak ítélték oda – bizonyos strukturális változásokat, például tisztán belső átszervezéseket, vállalatátvételeket, egyesüléseket és felvásárlásokat vagy fizetésképtelenségi eljárást hajtson végre a szerződésteljesítés alatt. Az ilyen jellegű strukturális változások esetére nem célszerű előírni az új közbeszerzési eljárás automatikus indítását a szóban forgó ajánlattevő által teljesített összes közbeszerzési szerződés tekintetében.

| (111) | Az ajánlatkérő szervek számára az egyedi szerződésekben biztosítani kell annak lehetőségét, hogy felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések útján rendelkezzenek a szerződések módosításáról, ezek a rendelkezések és kikötések azonban nem biztosíthatnak a számukra korlátlan mérlegelési jogot. Ennek az irányelvnek ezért meg kell határoznia, hogy az eredeti szerződésben milyen mértékben lehet rendelkezni a módosításokról. Következésképpen egyértelművé kell tenni, hogy a kellően világos megfogalmazású felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések például árindexálást is előírhatnak, vagy biztosíthatják például, hogy a bizonyos időtartam alatt szállítandó kommunikációs berendezések a későbbiekben is használhatóak legyenek – akkor is, ha a kommunikációs protokoll megváltozik, vagy egyéb technológiai változás következik be. Kellőképpen világosan megfogalmazott rendelkezések keretében a szerződések olyan kiigazításait is lehetővé kell tenni, amelyek a működtetés vagy karbantartás során felmerült műszaki nehézségek miatt válnak szükségessé. Emlékeztetni kell arra is, hogy a szerződések tartalmazhatnak például mind a szokásos karbantartásra, mind pedig olyan rendkívüli karbantartási beavatkozásokra vonatkozó rendelkezéseket, amelyek az adott közszolgáltatás további biztosítása érdekében válhatnak szükségessé. |
| --- | --- |

(111)

Az ajánlatkérő szervek számára az egyedi szerződésekben biztosítani kell annak lehetőségét, hogy felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések útján rendelkezzenek a szerződések módosításáról, ezek a rendelkezések és kikötések azonban nem biztosíthatnak a számukra korlátlan mérlegelési jogot. Ennek az irányelvnek ezért meg kell határoznia, hogy az eredeti szerződésben milyen mértékben lehet rendelkezni a módosításokról. Következésképpen egyértelművé kell tenni, hogy a kellően világos megfogalmazású felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések például árindexálást is előírhatnak, vagy biztosíthatják például, hogy a bizonyos időtartam alatt szállítandó kommunikációs berendezések a későbbiekben is használhatóak legyenek – akkor is, ha a kommunikációs protokoll megváltozik, vagy egyéb technológiai változás következik be. Kellőképpen világosan megfogalmazott rendelkezések keretében a szerződések olyan kiigazításait is lehetővé kell tenni, amelyek a működtetés vagy karbantartás során felmerült műszaki nehézségek miatt válnak szükségessé. Emlékeztetni kell arra is, hogy a szerződések tartalmazhatnak például mind a szokásos karbantartásra, mind pedig olyan rendkívüli karbantartási beavatkozásokra vonatkozó rendelkezéseket, amelyek az adott közszolgáltatás további biztosítása érdekében válhatnak szükségessé.

| (112) | Az ajánlatkérő szervek esetenként olyan körülményekkel szembesülnek, amelyek következtében idő előtt fel kell mondaniuk a közbeszerzési szerződéseket, ha meg akarnak felelni a közbeszerzés területére vonatkozó uniós jog szerinti kötelezettségeknek. A tagállamoknak ezért gondoskodniuk kell arról, hogy az ajánlatkérő szerveknek – a nemzeti jogban meghatározott feltételek szerint – lehetőségük legyen a közbeszerzési szerződés felmondására annak időtartama alatt, ha az uniós jog ezt megköveteli. |
| --- | --- |

(112)

Az ajánlatkérő szervek esetenként olyan körülményekkel szembesülnek, amelyek következtében idő előtt fel kell mondaniuk a közbeszerzési szerződéseket, ha meg akarnak felelni a közbeszerzés területére vonatkozó uniós jog szerinti kötelezettségeknek. A tagállamoknak ezért gondoskodniuk kell arról, hogy az ajánlatkérő szerveknek – a nemzeti jogban meghatározott feltételek szerint – lehetőségük legyen a közbeszerzési szerződés felmondására annak időtartama alatt, ha az uniós jog ezt megköveteli.

| (113) | A Bizottság 2011. június 27-i„Értékelő jelentés: Uniós közbeszerzési jogszabályok hatása és hatékonysága” című munkadokumentuma körében született eredmények azt jelezték, hogy felül kell vizsgálni, hogy szükséges-e bizonyos szolgáltatásokat kizárni a 2004/18/EK irányelv teljes körű alkalmazásából. Ennek következtében az irányelv teljes körű alkalmazását több szolgáltatásra is ki kell terjeszteni. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság 2011. június 27-i„Értékelő jelentés: Uniós közbeszerzési jogszabályok hatása és hatékonysága” című munkadokumentuma körében született eredmények azt jelezték, hogy felül kell vizsgálni, hogy szükséges-e bizonyos szolgáltatásokat kizárni a 2004/18/EK irányelv teljes körű alkalmazásából. Ennek következtében az irányelv teljes körű alkalmazását több szolgáltatásra is ki kell terjeszteni.

| (114) | A szolgáltatások bizonyos kategóriái természetüknél fogva korlátozott határokon átnyúló dimenzióval jellemezhetők, nevezetesen a személyeknek nyújtott szolgáltatásként ismeretes szolgáltatások, úgymint egyes szociális, egészségügyi és oktatási szolgáltatások. A szóban forgó szolgáltatásokat meghatározott körülmények között nyújtják, amelyek a különböző kulturális hagyományoknak köszönhetően tagállamonként jelentősen eltérők. Ezért az említett szolgáltatásokra irányuló közbeszerzési szerződések esetében külön szabályozást kell kialakítani egy a többi szolgáltatásra alkalmazandónál magasabb értékhatárral.
  Az ezen értékhatár alatti, személyeknek nyújtott szolgáltatás általában nem tartozik más tagállamok szolgáltatóinak érdekkörébe, kivéve, ha konkrét jelek utalnak ennek az ellenkezőjére, mint például a határokon átnyúló projektek uniós finanszírozása.
  A személyeknek nyújtott szolgáltatásokra irányuló, az említett értékhatárt meghaladó szerződésekre az egész Unióra kiterjedő átláthatóságnak kell érvényesülnie. A kulturális háttér jelentőségére és a szóban forgó szolgáltatások érzékenységére tekintettel a tagállamok számára széles körű mérlegelési jogot kell biztosítani ahhoz, hogy a szolgáltatók kiválasztását az általuk legmegfelelőbbnek tartott módon szervezhessék meg. Az irányelv szabályai figyelembe veszik ennek szükségességét, és csak az átláthatóság és az egyenlő bánásmód alapelvének betartását írják elő, valamint gondoskodnak arról, hogy az ajánlatkérők képesek legyenek olyan konkrét minőségi szempontok alkalmazására a szolgáltatók kiválasztásakor, mint például a szociális védelemmel foglalkozó bizottság által közzétett, a szociális szolgáltatások önkéntes alapú európai minőségi keretében meghatározott kritériumok. A személyeknek nyújtott szolgáltatásokra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésére alkalmazandó eljárások meghatározása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük az EUMSZ 14. cikkét és a 26. jegyzőkönyvet. Ennek során a tagállamoknak törekedniük kell arra is, hogy teljesüljön az egyszerűsítés, valamint az ajánlatkérő szervekre és a gazdasági szereplőkre háruló adminisztratív terhek enyhítésének célja; egyértelművé kell tenni, hogy ennek keretében olyan szabályokat is alkalmazni lehet, amelyek az egyedi szabályozás hatálya alá nem tartozó szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre alkalmazandók.
  A tagállamok és a hatóságok továbbra is jogosultak maguk nyújtani ezeket a szolgáltatásokat, vagy oly módon megszervezni a szociális szolgáltatásokat, hogy az ne járjon közbeszerzési szerződések megkötésével, például úgy, hogy pusztán finanszírozzák az ilyen szolgáltatásokat, vagy hogy az ajánlatkérő által korábban meghatározott feltételeknek megfelelő összes gazdasági szereplő számára engedélyt adnak, bármilyen korlátozás vagy kvóta nélkül, feltéve, hogy ez a rendszer megfelelő közzétételről gondoskodik, és tiszteletben tartja az átláthatóság és a megkülönböztetés tilalmának alapelvét. |
| --- | --- |

(114)

A szolgáltatások bizonyos kategóriái természetüknél fogva korlátozott határokon átnyúló dimenzióval jellemezhetők, nevezetesen a személyeknek nyújtott szolgáltatásként ismeretes szolgáltatások, úgymint egyes szociális, egészségügyi és oktatási szolgáltatások. A szóban forgó szolgáltatásokat meghatározott körülmények között nyújtják, amelyek a különböző kulturális hagyományoknak köszönhetően tagállamonként jelentősen eltérők. Ezért az említett szolgáltatásokra irányuló közbeszerzési szerződések esetében külön szabályozást kell kialakítani egy a többi szolgáltatásra alkalmazandónál magasabb értékhatárral.

Az ezen értékhatár alatti, személyeknek nyújtott szolgáltatás általában nem tartozik más tagállamok szolgáltatóinak érdekkörébe, kivéve, ha konkrét jelek utalnak ennek az ellenkezőjére, mint például a határokon átnyúló projektek uniós finanszírozása.

A személyeknek nyújtott szolgáltatásokra irányuló, az említett értékhatárt meghaladó szerződésekre az egész Unióra kiterjedő átláthatóságnak kell érvényesülnie. A kulturális háttér jelentőségére és a szóban forgó szolgáltatások érzékenységére tekintettel a tagállamok számára széles körű mérlegelési jogot kell biztosítani ahhoz, hogy a szolgáltatók kiválasztását az általuk legmegfelelőbbnek tartott módon szervezhessék meg. Az irányelv szabályai figyelembe veszik ennek szükségességét, és csak az átláthatóság és az egyenlő bánásmód alapelvének betartását írják elő, valamint gondoskodnak arról, hogy az ajánlatkérők képesek legyenek olyan konkrét minőségi szempontok alkalmazására a szolgáltatók kiválasztásakor, mint például a szociális védelemmel foglalkozó bizottság által közzétett, a szociális szolgáltatások önkéntes alapú európai minőségi keretében meghatározott kritériumok. A személyeknek nyújtott szolgáltatásokra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésére alkalmazandó eljárások meghatározása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük az EUMSZ 14. cikkét és a 26. jegyzőkönyvet. Ennek során a tagállamoknak törekedniük kell arra is, hogy teljesüljön az egyszerűsítés, valamint az ajánlatkérő szervekre és a gazdasági szereplőkre háruló adminisztratív terhek enyhítésének célja; egyértelművé kell tenni, hogy ennek keretében olyan szabályokat is alkalmazni lehet, amelyek az egyedi szabályozás hatálya alá nem tartozó szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre alkalmazandók.

A tagállamok és a hatóságok továbbra is jogosultak maguk nyújtani ezeket a szolgáltatásokat, vagy oly módon megszervezni a szociális szolgáltatásokat, hogy az ne járjon közbeszerzési szerződések megkötésével, például úgy, hogy pusztán finanszírozzák az ilyen szolgáltatásokat, vagy hogy az ajánlatkérő által korábban meghatározott feltételeknek megfelelő összes gazdasági szereplő számára engedélyt adnak, bármilyen korlátozás vagy kvóta nélkül, feltéve, hogy ez a rendszer megfelelő közzétételről gondoskodik, és tiszteletben tartja az átláthatóság és a megkülönböztetés tilalmának alapelvét.

| (115) | A szállodai és éttermi szolgáltatásokat hasonlóképpen általában kizárólag a szolgáltatásnyújtás konkrét helyén található gazdasági szereplők kínálják, így ezeknek a határokon átnyúló dimenziója is korlátozott. Ezért csak abban az esetben kell az enyhébb szabályozás alá tartozniuk, ha meghaladják a 750 000 EUR-s értékhatárt. A szóban forgó értékhatárt meghaladó nagy szállodai és éttermi szolgáltatási szerződések határokon átnyúló alapon is különböző gazdasági szereplők, például utazási irodák és más közvetítők érdekkörébe tartozhatnak. |
| --- | --- |

(115)

A szállodai és éttermi szolgáltatásokat hasonlóképpen általában kizárólag a szolgáltatásnyújtás konkrét helyén található gazdasági szereplők kínálják, így ezeknek a határokon átnyúló dimenziója is korlátozott. Ezért csak abban az esetben kell az enyhébb szabályozás alá tartozniuk, ha meghaladják a 750 000 EUR-s értékhatárt. A szóban forgó értékhatárt meghaladó nagy szállodai és éttermi szolgáltatási szerződések határokon átnyúló alapon is különböző gazdasági szereplők, például utazási irodák és más közvetítők érdekkörébe tartozhatnak.

| (116) | Bizonyos jogi szolgáltatások hasonlóképpen kizárólag tisztán nemzeti jogi kérdéseket érintenek, és ezeket jellemzően kizárólag az adott tagállamban található gazdasági szereplők kínálják, így ezeknek a határokon átnyúló dimenziója is korlátozott. Ezért csak abban az esetben kell az enyhébb szabályozás alá tartozniuk, ha meghaladják a 750 000 EUR-s értékhatárt. Az említett értékhatárt meghaladó, nagy jogi szolgáltatási szerződések határokon átnyúló alapon is különböző gazdasági szereplők, például nemzetközi jogi irodák érdekkörébe tartozhatnak, különösen olyan esetekben, amikor az uniós vagy a nemzetközi jogból eredő, vagy uniós vagy nemzetközi jogi hátterű, illetve több országot érintő jogi kérdésekről van szó. |
| --- | --- |

(116)

Bizonyos jogi szolgáltatások hasonlóképpen kizárólag tisztán nemzeti jogi kérdéseket érintenek, és ezeket jellemzően kizárólag az adott tagállamban található gazdasági szereplők kínálják, így ezeknek a határokon átnyúló dimenziója is korlátozott. Ezért csak abban az esetben kell az enyhébb szabályozás alá tartozniuk, ha meghaladják a 750 000 EUR-s értékhatárt. Az említett értékhatárt meghaladó, nagy jogi szolgáltatási szerződések határokon átnyúló alapon is különböző gazdasági szereplők, például nemzetközi jogi irodák érdekkörébe tartozhatnak, különösen olyan esetekben, amikor az uniós vagy a nemzetközi jogból eredő, vagy uniós vagy nemzetközi jogi hátterű, illetve több országot érintő jogi kérdésekről van szó.

| (117) | A tapasztalat azt mutatja, hogy számos egyéb szolgáltatás – például a mentési, tűzoltósági vagy büntetés-végrehajtási szolgáltatások – szokásosan csak akkor határokon átnyúló érdekű, ha viszonylag jelentős értéke miatt elérte az ehhez szükséges kritikus tömeget. Amennyiben nincsenek kizárva ezen irányelv hatálya alól, az enyhébb szabályozás hatálya alá kell tartozniuk. Más szolgáltatáskategóriák, például a kormányzati vagy a közösségi szolgáltatások nyújtása, amennyiben a szolgáltatásnyújtás ténylegesen szerződésen alapul, szokásosan csak 750 000 EUR-s értékhatártól tartanak számot határokon átnyúló érdeklődésre, következésképpen ezeknek a szolgáltatásoknak kizárólag az enyhébb szabályozás hatálya alá kell tartozniuk. |
| --- | --- |

(117)

A tapasztalat azt mutatja, hogy számos egyéb szolgáltatás – például a mentési, tűzoltósági vagy büntetés-végrehajtási szolgáltatások – szokásosan csak akkor határokon átnyúló érdekű, ha viszonylag jelentős értéke miatt elérte az ehhez szükséges kritikus tömeget. Amennyiben nincsenek kizárva ezen irányelv hatálya alól, az enyhébb szabályozás hatálya alá kell tartozniuk. Más szolgáltatáskategóriák, például a kormányzati vagy a közösségi szolgáltatások nyújtása, amennyiben a szolgáltatásnyújtás ténylegesen szerződésen alapul, szokásosan csak 750 000 EUR-s értékhatártól tartanak számot határokon átnyúló érdeklődésre, következésképpen ezeknek a szolgáltatásoknak kizárólag az enyhébb szabályozás hatálya alá kell tartozniuk.

| (118) | A közszolgáltatások folyamatosságának a biztosítása érdekében ezen irányelv keretében lehetővé kell tenni, hogy a bizonyos egészségügyi, szociális és kulturális szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési eljárásokban való részvétel az adott szolgáltatásoknak a végső felhasználók számára való biztosítása tekintetében az olyan szervezetek számára legyen fenntartva, amelyek munkavállalói részesedésen vagy a munkavállalóknak az irányításukban való aktív részvételén alapulnak, vagy meglévő szervezetek mint például a szövetkezetek számára. E rendelkezés hatálya kizárólag bizonyos egészségügyi, szociális és egyéb kapcsolódó szolgáltatásokra, bizonyos oktatási és képzési szolgáltatásokra, a könyvtári, irattári, múzeumi és egyéb kulturális szolgáltatásokra, valamint a sportszolgáltatásokra és a magánháztartások számára nyújtott szolgáltatásokra korlátozódik, és nem hivatott kiterjedni az ezen irányelv által egyéb tekintetben előírt semelyik kivételre sem. Indokolt, hogy az ilyen szolgáltatások csak az enyhébb szabályozás hatálya alá tartozzanak. |
| --- | --- |

(118)

A közszolgáltatások folyamatosságának a biztosítása érdekében ezen irányelv keretében lehetővé kell tenni, hogy a bizonyos egészségügyi, szociális és kulturális szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési eljárásokban való részvétel az adott szolgáltatásoknak a végső felhasználók számára való biztosítása tekintetében az olyan szervezetek számára legyen fenntartva, amelyek munkavállalói részesedésen vagy a munkavállalóknak az irányításukban való aktív részvételén alapulnak, vagy meglévő szervezetek mint például a szövetkezetek számára. E rendelkezés hatálya kizárólag bizonyos egészségügyi, szociális és egyéb kapcsolódó szolgáltatásokra, bizonyos oktatási és képzési szolgáltatásokra, a könyvtári, irattári, múzeumi és egyéb kulturális szolgáltatásokra, valamint a sportszolgáltatásokra és a magánháztartások számára nyújtott szolgáltatásokra korlátozódik, és nem hivatott kiterjedni az ezen irányelv által egyéb tekintetben előírt semelyik kivételre sem. Indokolt, hogy az ilyen szolgáltatások csak az enyhébb szabályozás hatálya alá tartozzanak.

| (119) | Ezekre a szolgáltatásokra a 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) elfogadott közös közbeszerzési szójegyzékben (CPV) szereplő megnevezésük szerint célszerű hivatkozni, amely egy hierarchikusan szerkesztett, főcsoportokra, csoportokra, osztályokra, alosztályokra és alkategóriákra osztott nómenklatúra. A jogbizonytalanság elkerülése érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a valamely főcsoportra történő hivatkozás nem jelenti egyben az alsóbb szintekre való hivatkozást is. Az ilyen átfogó hivatkozást célszerűbb az összes érintett tétel kifejezett felsorolásával – adott esetben a kódszámtartományok megjelölésével – megadni. |
| --- | --- |

(119)

Ezekre a szolgáltatásokra a 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) elfogadott közös közbeszerzési szójegyzékben (CPV) szereplő megnevezésük szerint célszerű hivatkozni, amely egy hierarchikusan szerkesztett, főcsoportokra, csoportokra, osztályokra, alosztályokra és alkategóriákra osztott nómenklatúra. A jogbizonytalanság elkerülése érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a valamely főcsoportra történő hivatkozás nem jelenti egyben az alsóbb szintekre való hivatkozást is. Az ilyen átfogó hivatkozást célszerűbb az összes érintett tétel kifejezett felsorolásával – adott esetben a kódszámtartományok megjelölésével – megadni.

| (120) | A tervpályázatokat hagyományosan főként a város- és területrendezés, építészet és építés, illetve adatfeldolgozás területén alkalmazzák. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy ezek a rugalmas eszközök más célokra is felhasználhatók, például olyan pénzügyi konstrukciók megterveztetésére, amelyek révén egy adott tagállamban a legjobb támogatás nyújtható a kkv-k részére a mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források (JEREMIE) vagy a kkv-kat támogató más uniós programok keretében. A pénzügyi konstrukciók terveztetésére vonatkozó tervpályázatban elő lehet írni, hogy a pénzügyi konstrukció megvalósításáról szóló, szolgáltatásnyújtásra irányuló későbbi szerződést közzététel nélküli tárgyalásos eljárás útján, a tervpályázat nyertesének vagy egyik nyertesének kell odaítélni. |
| --- | --- |

(120)

A tervpályázatokat hagyományosan főként a város- és területrendezés, építészet és építés, illetve adatfeldolgozás területén alkalmazzák. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy ezek a rugalmas eszközök más célokra is felhasználhatók, például olyan pénzügyi konstrukciók megterveztetésére, amelyek révén egy adott tagállamban a legjobb támogatás nyújtható a kkv-k részére a mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források (JEREMIE) vagy a kkv-kat támogató más uniós programok keretében. A pénzügyi konstrukciók terveztetésére vonatkozó tervpályázatban elő lehet írni, hogy a pénzügyi konstrukció megvalósításáról szóló, szolgáltatásnyújtásra irányuló későbbi szerződést közzététel nélküli tárgyalásos eljárás útján, a tervpályázat nyertesének vagy egyik nyertesének kell odaítélni.

| (121) | Az értékelés kimutatta, hogy még mindig bőven van lehetőség az uniós közbeszerzési szabályok alkalmazásának a javítására. A szabályok hatékonyabb és következetesebb alkalmazása érdekében lényeges, hogy megfelelő áttekintésünk legyen az esetleges strukturális problémákról és a nemzeti közbeszerzési szakpolitikákban követett általános szokásokról, hogy ezáltal célirányosabban kezelhessük az esetleges problémákat. Az áttekintést megfelelő monitoring útján kell megszerezni, és az eredményeket rendszeresen közzé kell tenni annak érdekében, hogy a közbeszerzési szabályok és gyakorlat lehetséges változtatásairól információkon alapuló vita alakulhasson ki. E jobb áttekintés révén a közbeszerzési szabályoknak az Unió által társfinanszírozott projektek végrehajtása kapcsán való alkalmazásáról is információk nyerhetők. A tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk annak eldöntésére, hogy a gyakorlatban ki és milyen módon végezze ezt a monitoringot; ennek keretében szabad kezet kell kapniuk annak eldöntésére is, hogy a monitoring mintavételezéses utólagos kontrollon vagy pedig az ezen irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárások szisztematikus előzetes kontrollon alapuljon-e. Meg kell teremteni a módját annak, hogy az esetleges problémákra felhívjuk a megfelelő szervek figyelmét; ehhez nem feltétlenül szükséges az, hogy a monitoringot végzők a bíróságok előtti önálló perlési jogosultsággal rendelkezzenek.
  Az ajánlatkérő szerveknek és a gazdasági szereplőknek nyújtott jobb iránymutatás, tájékoztatás és támogatás nagymértékben hozzájárulhat a közbeszerzés hatékonyságának a fokozásához is a több tudás, a megnövekedett jogbiztonság és a közbeszerzési gyakorlatok szakszerűbbé tétele révén. Az ilyen iránymutatásokat minden alkalommal az ajánlatkérő szervek és a gazdasági szereplők rendelkezésére kell bocsátani, amikor a szabályok helyes alkalmazásának a javítása látszik szükségesnek. Ez az iránymutatás a közbeszerzéssel kapcsolatos minden kérdésre kiterjedhet, például a beszerzés megtervezésével, magukkal az eljárásokkal, a technikák és eszközök megválasztásával és az eljárások lefolytatásával kapcsolatos jó gyakorlatokra. Jogi kérdések esetében nem szükséges, hogy az iránymutatás az érintett témák teljes körű jogi elemzése legyen; elegendő lehet, ha csak általánosságban jelzi azokat az elemeket, amelyeket a kérdések későbbi részletes elemzése során figyelembe kell venni, például utalva az esetlegesen vonatkozó ítélkezési gyakorlatra, útmutató feljegyzésekre vagy egyéb forrásokra, amelyekben korábban már vizsgálták az adott kérdést. |
| --- | --- |

(121)

Az értékelés kimutatta, hogy még mindig bőven van lehetőség az uniós közbeszerzési szabályok alkalmazásának a javítására. A szabályok hatékonyabb és következetesebb alkalmazása érdekében lényeges, hogy megfelelő áttekintésünk legyen az esetleges strukturális problémákról és a nemzeti közbeszerzési szakpolitikákban követett általános szokásokról, hogy ezáltal célirányosabban kezelhessük az esetleges problémákat. Az áttekintést megfelelő monitoring útján kell megszerezni, és az eredményeket rendszeresen közzé kell tenni annak érdekében, hogy a közbeszerzési szabályok és gyakorlat lehetséges változtatásairól információkon alapuló vita alakulhasson ki. E jobb áttekintés révén a közbeszerzési szabályoknak az Unió által társfinanszírozott projektek végrehajtása kapcsán való alkalmazásáról is információk nyerhetők. A tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk annak eldöntésére, hogy a gyakorlatban ki és milyen módon végezze ezt a monitoringot; ennek keretében szabad kezet kell kapniuk annak eldöntésére is, hogy a monitoring mintavételezéses utólagos kontrollon vagy pedig az ezen irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárások szisztematikus előzetes kontrollon alapuljon-e. Meg kell teremteni a módját annak, hogy az esetleges problémákra felhívjuk a megfelelő szervek figyelmét; ehhez nem feltétlenül szükséges az, hogy a monitoringot végzők a bíróságok előtti önálló perlési jogosultsággal rendelkezzenek.

Az ajánlatkérő szerveknek és a gazdasági szereplőknek nyújtott jobb iránymutatás, tájékoztatás és támogatás nagymértékben hozzájárulhat a közbeszerzés hatékonyságának a fokozásához is a több tudás, a megnövekedett jogbiztonság és a közbeszerzési gyakorlatok szakszerűbbé tétele révén. Az ilyen iránymutatásokat minden alkalommal az ajánlatkérő szervek és a gazdasági szereplők rendelkezésére kell bocsátani, amikor a szabályok helyes alkalmazásának a javítása látszik szükségesnek. Ez az iránymutatás a közbeszerzéssel kapcsolatos minden kérdésre kiterjedhet, például a beszerzés megtervezésével, magukkal az eljárásokkal, a technikák és eszközök megválasztásával és az eljárások lefolytatásával kapcsolatos jó gyakorlatokra. Jogi kérdések esetében nem szükséges, hogy az iránymutatás az érintett témák teljes körű jogi elemzése legyen; elegendő lehet, ha csak általánosságban jelzi azokat az elemeket, amelyeket a kérdések későbbi részletes elemzése során figyelembe kell venni, például utalva az esetlegesen vonatkozó ítélkezési gyakorlatra, útmutató feljegyzésekre vagy egyéb forrásokra, amelyekben korábban már vizsgálták az adott kérdést.

| (122) | A 89/665/EGK irányelv előírja, hogy legalább azon személyeknek legyen lehetőségük bizonyos jogorvoslati eljárások igénybevételére, akiknek érdekükben áll vagy állt egy adott szerződés elnyerése, és akiknek a közbeszerzésre vonatkozó uniós jog vagy az e jogot átültető nemzeti jogszabályok feltételezett megsértése kárt okoz vagy fennáll a károkozás kockázata. Ez az irányelv nem érintheti ezeket a jogorvoslati eljárásokat. Mindazonáltal azoknak a polgároknak, szervezeti vagy egyéb jellegű érdekelteknek, valamint más személyeknek vagy szerveknek, akik vagy amelyek nem rendelkeznek a 89/665/EGK irányelv értelmében jogorvoslati lehetőségekkel, adófizetőként szintén törvényes érdekük, hogy a közbeszerzési eljárások rendben folyjanak. Ezért lehetőséget kell biztosítani a számukra, hogy – a 89/665/EGK irányelvben megállapított jogorvoslati rendszertől eltérő módon és anélkül, hogy szükségszerűen a bíróságok előtti perlési jogosultsággal rendelkeznének – az illetékes hatóságnak vagy szervezetnek jelezzék ezen irányelv esetleges megsértését. A már létező hatóságok és struktúrák tekintetében a párhuzamosságok elkerülése érdekében a tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy jogorvoslatot nyújtóként jelöljék ki az általános monitoringhatóságokat vagy szervezeteket, az ágazati felügyeleti szerveket, az önkormányzati felügyeleti hatóságokat, a versenyhatóságokat, az ombudsmant vagy a nemzeti audithatóságokat. |
| --- | --- |

(122)

A 89/665/EGK irányelv előírja, hogy legalább azon személyeknek legyen lehetőségük bizonyos jogorvoslati eljárások igénybevételére, akiknek érdekükben áll vagy állt egy adott szerződés elnyerése, és akiknek a közbeszerzésre vonatkozó uniós jog vagy az e jogot átültető nemzeti jogszabályok feltételezett megsértése kárt okoz vagy fennáll a károkozás kockázata. Ez az irányelv nem érintheti ezeket a jogorvoslati eljárásokat. Mindazonáltal azoknak a polgároknak, szervezeti vagy egyéb jellegű érdekelteknek, valamint más személyeknek vagy szerveknek, akik vagy amelyek nem rendelkeznek a 89/665/EGK irányelv értelmében jogorvoslati lehetőségekkel, adófizetőként szintén törvényes érdekük, hogy a közbeszerzési eljárások rendben folyjanak. Ezért lehetőséget kell biztosítani a számukra, hogy – a 89/665/EGK irányelvben megállapított jogorvoslati rendszertől eltérő módon és anélkül, hogy szükségszerűen a bíróságok előtti perlési jogosultsággal rendelkeznének – az illetékes hatóságnak vagy szervezetnek jelezzék ezen irányelv esetleges megsértését. A már létező hatóságok és struktúrák tekintetében a párhuzamosságok elkerülése érdekében a tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy jogorvoslatot nyújtóként jelöljék ki az általános monitoringhatóságokat vagy szervezeteket, az ágazati felügyeleti szerveket, az önkormányzati felügyeleti hatóságokat, a versenyhatóságokat, az ombudsmant vagy a nemzeti audithatóságokat.

| (123) | Annak érdekében, hogy teljes mértékben ki lehessen használni a közbeszerzésben rejlő lehetőségeket az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia céljainak az elérésére, a környezetvédelmi, a szociális és az innovatív közbeszerzésnek is szerepet kell kapnia. Ezért lényeges, hogy áttekintést nyerjünk a stratégiai közbeszerzés területén végbement fejleményekről annak érdekében, hogy tényeken alapuló nézetet lehessen kialakítani az átfogó szintű általános változásokról. Természetesen e célra felhasználható bármely korábban készített, alkalmas jelentés is. |
| --- | --- |

(123)

Annak érdekében, hogy teljes mértékben ki lehessen használni a közbeszerzésben rejlő lehetőségeket az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia céljainak az elérésére, a környezetvédelmi, a szociális és az innovatív közbeszerzésnek is szerepet kell kapnia. Ezért lényeges, hogy áttekintést nyerjünk a stratégiai közbeszerzés területén végbement fejleményekről annak érdekében, hogy tényeken alapuló nézetet lehessen kialakítani az átfogó szintű általános változásokról. Természetesen e célra felhasználható bármely korábban készített, alkalmas jelentés is.

| (124) | Figyelembe véve a kkv-k munkahelyteremtő, növekedésserkentő és innovatív képességét, ösztönözni kell részvételüket a közbeszerzésben mind az ezen irányelvben foglalt megfelelő rendelkezések, mind a tagállami szintű kezdeményezések révén. Az ezen irányelvben megállapított új rendelkezéseknek hozzá kell járulniuk a kkv-k általi sikeres részvétel arányának a növeléséhez, amin a kkv-knak az odaítélt szerződések összértékén belüli részesedése értendő. Nem célszerű kötelező nyertes arányokat előírni, azonban a kérdés jelentősége miatt a kkv-k részvételének fokozását szolgáló nemzeti kezdeményezéseket szoros monitoring alá kell vonni. |
| --- | --- |

(124)

Figyelembe véve a kkv-k munkahelyteremtő, növekedésserkentő és innovatív képességét, ösztönözni kell részvételüket a közbeszerzésben mind az ezen irányelvben foglalt megfelelő rendelkezések, mind a tagállami szintű kezdeményezések révén. Az ezen irányelvben megállapított új rendelkezéseknek hozzá kell járulniuk a kkv-k általi sikeres részvétel arányának a növeléséhez, amin a kkv-knak az odaítélt szerződések összértékén belüli részesedése értendő. Nem célszerű kötelező nyertes arányokat előírni, azonban a kérdés jelentősége miatt a kkv-k részvételének fokozását szolgáló nemzeti kezdeményezéseket szoros monitoring alá kell vonni.

| (125) | A Bizottság tagállamokkal való kommunikációja és kapcsolattartása tekintetében már kialakult egy sor eljárás és munkamódszer, például azon kommunikáció és kapcsolattartás kapcsán, amelyek az EUMSZ 258. és 260. cikkében előírt eljárásokkal, a belső piaci problémamegoldó hálózattal (SOLVIT) és az EU Pilot projekttel függenek össze, amelyeket ez az irányelv nem módosít. Ezeket azonban ki kell egészíteni azzal, hogy minden egyes tagállamban a Bizottsággal folytatott együttműködésért felelős egyetlen referenciapontot jelölnek ki, amely az érintett tagállamban a közbeszerzéssel kapcsolatos ügyekben kizárólagos ügyintézési pontként működne. Ezt a feladatot elláthatják olyan személyek vagy szervezetek, amelyek már rendszeres kapcsolatot tartanak fenn a Bizottsággal a közbeszerzéshez tartozó kérdésekben, például a nemzeti kapcsolattartók, a közbeszerzéssel foglalkozó tanácsadó bizottság tagjai, a közbeszerzési hálózat tagjai vagy tagállami koordináló intézmények. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság tagállamokkal való kommunikációja és kapcsolattartása tekintetében már kialakult egy sor eljárás és munkamódszer, például azon kommunikáció és kapcsolattartás kapcsán, amelyek az EUMSZ 258. és 260. cikkében előírt eljárásokkal, a belső piaci problémamegoldó hálózattal (SOLVIT) és az EU Pilot projekttel függenek össze, amelyeket ez az irányelv nem módosít. Ezeket azonban ki kell egészíteni azzal, hogy minden egyes tagállamban a Bizottsággal folytatott együttműködésért felelős egyetlen referenciapontot jelölnek ki, amely az érintett tagállamban a közbeszerzéssel kapcsolatos ügyekben kizárólagos ügyintézési pontként működne. Ezt a feladatot elláthatják olyan személyek vagy szervezetek, amelyek már rendszeres kapcsolatot tartanak fenn a Bizottsággal a közbeszerzéshez tartozó kérdésekben, például a nemzeti kapcsolattartók, a közbeszerzéssel foglalkozó tanácsadó bizottság tagjai, a közbeszerzési hálózat tagjai vagy tagállami koordináló intézmények.

| (126) | A döntéshozatal nyomon követhetősége és átláthatósága a közbeszerzési eljárások folyamán lényeges szerepet játszik a rendezett eljárások biztosításában, beleértve a korrupció és a csalás elleni hatékony küzdelmet is. Az ajánlatkérő szerveknek ezért meg kell őrizniük a megkötött nagy értékű szerződések példányait annak érdekében, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés alkalmazandó szabályaival összhangban azokhoz hozzáférést biztosíthassanak az érintett felek számára. Emellett közbeszerzési jelentésben kell dokumentálni az egyes közbeszerzési eljárások lényeges elemeit és az azok keretében hozott döntéseket. Az adminisztratív terhek lehetőség szerinti elkerülése érdekében engedélyezni kell, hogy a közbeszerzési jelentés hivatkozzon az olyan információkra, amelyeket a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató már tartalmaz. A tájékoztató közzétételére szolgáló, a Bizottság által kezelt elektronikus rendszereket is tovább kell fejleszteni az adatbevitel megkönnyítése érdekében, egyszerűsítve egyúttal a globális jelentések lekérését és a rendszerek közötti adatcserét. |
| --- | --- |

(126)

A döntéshozatal nyomon követhetősége és átláthatósága a közbeszerzési eljárások folyamán lényeges szerepet játszik a rendezett eljárások biztosításában, beleértve a korrupció és a csalás elleni hatékony küzdelmet is. Az ajánlatkérő szerveknek ezért meg kell őrizniük a megkötött nagy értékű szerződések példányait annak érdekében, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés alkalmazandó szabályaival összhangban azokhoz hozzáférést biztosíthassanak az érintett felek számára. Emellett közbeszerzési jelentésben kell dokumentálni az egyes közbeszerzési eljárások lényeges elemeit és az azok keretében hozott döntéseket. Az adminisztratív terhek lehetőség szerinti elkerülése érdekében engedélyezni kell, hogy a közbeszerzési jelentés hivatkozzon az olyan információkra, amelyeket a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató már tartalmaz. A tájékoztató közzétételére szolgáló, a Bizottság által kezelt elektronikus rendszereket is tovább kell fejleszteni az adatbevitel megkönnyítése érdekében, egyszerűsítve egyúttal a globális jelentések lekérését és a rendszerek közötti adatcserét.

| (127) | Az egyszerűbb adminisztráció és a tagállamokra háruló terhek csökkentése érdekében a Bizottságnak időről időre meg kell vizsgálnia, hogy a közbeszerzési eljárásokhoz kötődően közzétett tájékoztatókban szereplő információ megfelelő minőségű és kellően teljes-e ahhoz, hogy a Bizottság hozzájusson belőle azokhoz a statisztikai adatokhoz, amelyeket máskülönben a tagállamoknak kellene továbbítaniuk. |
| --- | --- |

(127)

Az egyszerűbb adminisztráció és a tagállamokra háruló terhek csökkentése érdekében a Bizottságnak időről időre meg kell vizsgálnia, hogy a közbeszerzési eljárásokhoz kötődően közzétett tájékoztatókban szereplő információ megfelelő minőségű és kellően teljes-e ahhoz, hogy a Bizottság hozzájusson belőle azokhoz a statisztikai adatokhoz, amelyeket máskülönben a tagállamoknak kellene továbbítaniuk.

| (128) | Az odaítélési eljárások határokon átnyúló helyzetben végzett lefolytatásához elengedhetetlen információcsere hatékony igazgatási együttműködést tesz szükségessé, különös tekintettel a kizárási okoknak és a kiválasztási szempontoknak, a minőségi és környezetvédelmi előírások alkalmazásának, valamint az elismert gazdasági szereplők listájának az ellenőrzésére. Az információcserére a bizalmas kezelésre vonatkozó tagállami jog alkalmazandó. Ennek megfelelően ez az irányelv nem kötelezi a tagállamokat az olyan információk cseréjére, amelyek nem tartoznak az ajánlatkérő szervek számára hozzáférhető információk körébe. Az 1024/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20) (IMI rendelet) létrehozott belső piaci információs rendszer hasznos elektronikus eszköznek bizonyulhat, amely az egyszerű és egységesített eljárásokon alapuló információcsere és a nyelvi akadályok áthidalása révén megkönnyíti és erősíti a közigazgatási együttműködést. Ezért mielőbb be kell indítani egy kísérleti projektet annak tesztelésére, hogy egy kibővített belső piaci információs rendszer alkalmas lenne-e az ezen irányelv keretében folytatott információcsere lebonyolítására. |
| --- | --- |

(128)

Az odaítélési eljárások határokon átnyúló helyzetben végzett lefolytatásához elengedhetetlen információcsere hatékony igazgatási együttműködést tesz szükségessé, különös tekintettel a kizárási okoknak és a kiválasztási szempontoknak, a minőségi és környezetvédelmi előírások alkalmazásának, valamint az elismert gazdasági szereplők listájának az ellenőrzésére. Az információcserére a bizalmas kezelésre vonatkozó tagállami jog alkalmazandó. Ennek megfelelően ez az irányelv nem kötelezi a tagállamokat az olyan információk cseréjére, amelyek nem tartoznak az ajánlatkérő szervek számára hozzáférhető információk körébe. Az 1024/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20) (IMI rendelet) létrehozott belső piaci információs rendszer hasznos elektronikus eszköznek bizonyulhat, amely az egyszerű és egységesített eljárásokon alapuló információcsere és a nyelvi akadályok áthidalása révén megkönnyíti és erősíti a közigazgatási együttműködést. Ezért mielőbb be kell indítani egy kísérleti projektet annak tesztelésére, hogy egy kibővített belső piaci információs rendszer alkalmas lenne-e az ezen irányelv keretében folytatott információcsere lebonyolítására.

| (129) | A gyors technikai, gazdasági és szabályozási fejlődéshez való alkalmazkodás érdekében az EUMSZ 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni a Bizottságot, hogy az ezen irányelvben foglalt számos nem alapvető fontosságú elem tekintetében jogi aktusokat fogadjon el. A nemzetközi megállapodások betartásának szükségessége miatt a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy módosítsa az értékhatárokra vonatkozó számítási módszerekkel kapcsolatos technikai eljárásokat, valamint hogy rendszeresen felülvizsgálja magukat az értékhatárokat is, és módosítsa az V. és a XI. mellékletet; a központi kormányzati szervek listái a nemzeti szintű közigazgatási változások függvényében módosulhatnak. Ezekről a változásokról tájékoztatni kell a Bizottságot, amelyet pedig fel kell hatalmazni az I. melléklet módosítására; a CPV-nómenklatúrára történő hivatkozásokkal kapcsolatban uniós szinten jogszabályi változások következhetnek be, amelyeknek tükröződniük kell ezen irányelv szövegében; az elektronikus fogadásra szolgáló eszközök technikai adatait és jellemzőit a technológiai fejlődésnek megfelelően naprakészen kell tartani; a Bizottságot arra is fel kell hatalmazni, hogy az elektronikus kommunikációra vonatkozóan kötelező technikai előírásokat fogadjon el annak érdekében, hogy az elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásával lebonyolított közbeszerzési eljárások során biztosított legyen a technikai formátumok, folyamatok és üzenetváltás interoperabilitása, figyelembe véve a technológiai fejlődést; az Unió azon jogalkotási aktusainak listáját, amelyek közös módszereket állapítanak meg az életciklusköltségek kiszámítására, gyorsan kell módosítani annak érdekében, hogy tartalmazzák az ágazati szinten elfogadott intézkedéseket. Az említett igények kielégítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni a jogalkotási aktusok jegyzékének folyamatos naprakészen tartására, beleértve az életciklusköltségek vizsgálati módszereit is.Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során párhuzamosan, időben és megfelelő módon továbbítania kell az érintett dokumentumokat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(129)

A gyors technikai, gazdasági és szabályozási fejlődéshez való alkalmazkodás érdekében az EUMSZ 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni a Bizottságot, hogy az ezen irányelvben foglalt számos nem alapvető fontosságú elem tekintetében jogi aktusokat fogadjon el. A nemzetközi megállapodások betartásának szükségessége miatt a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy módosítsa az értékhatárokra vonatkozó számítási módszerekkel kapcsolatos technikai eljárásokat, valamint hogy rendszeresen felülvizsgálja magukat az értékhatárokat is, és módosítsa az V. és a XI. mellékletet; a központi kormányzati szervek listái a nemzeti szintű közigazgatási változások függvényében módosulhatnak. Ezekről a változásokról tájékoztatni kell a Bizottságot, amelyet pedig fel kell hatalmazni az I. melléklet módosítására; a CPV-nómenklatúrára történő hivatkozásokkal kapcsolatban uniós szinten jogszabályi változások következhetnek be, amelyeknek tükröződniük kell ezen irányelv szövegében; az elektronikus fogadásra szolgáló eszközök technikai adatait és jellemzőit a technológiai fejlődésnek megfelelően naprakészen kell tartani; a Bizottságot arra is fel kell hatalmazni, hogy az elektronikus kommunikációra vonatkozóan kötelező technikai előírásokat fogadjon el annak érdekében, hogy az elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásával lebonyolított közbeszerzési eljárások során biztosított legyen a technikai formátumok, folyamatok és üzenetváltás interoperabilitása, figyelembe véve a technológiai fejlődést; az Unió azon jogalkotási aktusainak listáját, amelyek közös módszereket állapítanak meg az életciklusköltségek kiszámítására, gyorsan kell módosítani annak érdekében, hogy tartalmazzák az ágazati szinten elfogadott intézkedéseket. Az említett igények kielégítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni a jogalkotási aktusok jegyzékének folyamatos naprakészen tartására, beleértve az életciklusköltségek vizsgálati módszereit is.Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során párhuzamosan, időben és megfelelő módon továbbítania kell az érintett dokumentumokat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| (130) | Ezen irányelv alkalmazása keretében a Bizottságnak konzultációt kell folytatnia az e-közbeszerzési szakértők megfelelő csoportjaival, biztosítva az érdekeltek főbb csoportjainak kiegyensúlyozott képviseletét. |
| --- | --- |

(130)

Ezen irányelv alkalmazása keretében a Bizottságnak konzultációt kell folytatnia az e-közbeszerzési szakértők megfelelő csoportjaival, biztosítva az érdekeltek főbb csoportjainak kiegyensúlyozott képviseletét.

| (131) | A hirdetmények közzététele egységes formanyomtatványának és a nyilatkozatok egységes formanyomtatványának kialakítása tekintetében ezen irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni.. Ezeket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (21) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(131)

A hirdetmények közzététele egységes formanyomtatványának és a nyilatkozatok egységes formanyomtatványának kialakítása tekintetében ezen irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni.. Ezeket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (21) megfelelően kell gyakorolni.

| (132) | Tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni a hirdetmények közzétételének egységes formanyomtatványára és a nyilatkozatok egységes formanyomtatványára vonatkozó végrehajtási jogi aktusok elfogadására; ezek a végrehajtási jogi aktusok sem pénzügyi szempontból, sem az ezen irányelvből eredő kötelezettségek jellegére és hatályára nem fejtenek ki semmilyen hatást. Ellenkezőleg, ezek a jogi aktusok pusztán igazgatási jellegűek, és az ezen irányelvben megállapított szabályok alkalmazásának a megkönnyítését szolgálják. |
| --- | --- |

(132)

Tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni a hirdetmények közzétételének egységes formanyomtatványára és a nyilatkozatok egységes formanyomtatványára vonatkozó végrehajtási jogi aktusok elfogadására; ezek a végrehajtási jogi aktusok sem pénzügyi szempontból, sem az ezen irányelvből eredő kötelezettségek jellegére és hatályára nem fejtenek ki semmilyen hatást. Ellenkezőleg, ezek a jogi aktusok pusztán igazgatási jellegűek, és az ezen irányelvben megállapított szabályok alkalmazásának a megkönnyítését szolgálják.

| (133) | Vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni a nyilatkozatok egységes formanyomtatványának elfogadására, tekintettel a nyilatkozatoknak a közbeszerzésre való hatására, és mivel azok központi szerepet töltenek be a közbeszerzési eljárások dokumentációs követelményeinek egyszerűsítésében. |
| --- | --- |

(133)

Vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni a nyilatkozatok egységes formanyomtatványának elfogadására, tekintettel a nyilatkozatoknak a közbeszerzésre való hatására, és mivel azok központi szerepet töltenek be a közbeszerzési eljárások dokumentációs követelményeinek egyszerűsítésében.

| (134) | A Bizottságnak át kell tekintenie, hogy az értékhatárok alkalmazása milyen hatást gyakorol a belső piacra, és erről jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ennek során figyelembe kell vennie az olyan tényezőket, mint például a határokon átnyúló közbeszerzés szintje, a kkv-k részvétele, az ügyleti költségek és a költség-haszon arány.
  A közbeszerzésről szóló megállapodásról – annak XXII. cikke (7) bekezdésével összhangban – három évvel a hatálybalépése után, majd azt követően rendszeresen további tárgyalásokat kell folytatni. Ennek során – mivel a közbeszerzésről szóló megállapodásban foglalt értékhatárok hosszú időn keresztül változatlanok lesznek, az infláció következményeit is szem előtt tartva – meg kell vizsgálni az értékhatárok szintjének megfelelőségét; amennyiben az értékhatárok szintje emiatt megváltozna, a Bizottságnak adott esetben jogi aktusra irányuló javaslatot kell elfogadnia az ezen irányelvben megállapított értékhatárok módosítása érdekében. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottságnak át kell tekintenie, hogy az értékhatárok alkalmazása milyen hatást gyakorol a belső piacra, és erről jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ennek során figyelembe kell vennie az olyan tényezőket, mint például a határokon átnyúló közbeszerzés szintje, a kkv-k részvétele, az ügyleti költségek és a költség-haszon arány.

A közbeszerzésről szóló megállapodásról – annak XXII. cikke (7) bekezdésével összhangban – három évvel a hatálybalépése után, majd azt követően rendszeresen további tárgyalásokat kell folytatni. Ennek során – mivel a közbeszerzésről szóló megállapodásban foglalt értékhatárok hosszú időn keresztül változatlanok lesznek, az infláció következményeit is szem előtt tartva – meg kell vizsgálni az értékhatárok szintjének megfelelőségét; amennyiben az értékhatárok szintje emiatt megváltozna, a Bizottságnak adott esetben jogi aktusra irányuló javaslatot kell elfogadnia az ezen irányelvben megállapított értékhatárok módosítása érdekében.

| (135) | Tekintettel arra, hogy a harmadik országokkal fennálló kapcsolatokat a közbeszerzés viszonylatában szabályozó horizontális rendelkezésekről jelenleg folyamatban vannak az egyeztetések, a Bizottságnak szoros monitoring alá kell vonnia a kereskedelmi feltételek világszintű alakulását, és fel kell mérnie az Unió aktuális versenyhelyzetét. |
| --- | --- |

(135)

Tekintettel arra, hogy a harmadik országokkal fennálló kapcsolatokat a közbeszerzés viszonylatában szabályozó horizontális rendelkezésekről jelenleg folyamatban vannak az egyeztetések, a Bizottságnak szoros monitoring alá kell vonnia a kereskedelmi feltételek világszintű alakulását, és fel kell mérnie az Unió aktuális versenyhelyzetét.

| (136) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tagállamok bizonyos közbeszerzési eljárásokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek a koordinálását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(136)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tagállamok bizonyos közbeszerzési eljárásokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek a koordinálását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (137) | A 2004/18/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(137)

A 2004/18/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni.

| (138) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli, hogy indokolt az ilyen dokumentumok megküldése, |
| --- | --- |

(138)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli, hogy indokolt az ilyen dokumentumok megküldése,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

| I. CÍM: | HATÁLY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS ÁLTALÁNOS ELVEK |
| --- | --- |

I. CÍM:

| I. FEJEZET: | Hatály és fogalommeghatározások |
| --- | --- |

I. FEJEZET:

| 1. SZAKASZ: | TÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK |
| --- | --- |

1. SZAKASZ:

| 1. cikk: | Tárgy és hatály |
| --- | --- |

1. cikk:

| 2. cikk: | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2. cikk:

| 3. cikk: | Vegyes beszerzés |
| --- | --- |

3. cikk:

| 2. SZAKASZ: | ÉRTÉKHATÁROK |
| --- | --- |

2. SZAKASZ:

| 4. cikk: | Az értékhatárok összege |
| --- | --- |

4. cikk:

| 5. cikk: | A közbeszerzések becsült értékének kiszámítására szolgáló módszerek |
| --- | --- |

5. cikk:

| 6. cikk: | Az értékhatároknak és a központi kormányzati szervek listájának a felülvizsgálata |
| --- | --- |

6. cikk:

| 3. SZAKASZ: | KIZÁRÁSOK |
| --- | --- |

3. SZAKASZ:

| 7. cikk: | Szerződések a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban |
| --- | --- |

7. cikk:

| 8. cikk: | Különös kizárások az elektronikus kommunikáció terén |
| --- | --- |

8. cikk:

| 9. cikk: | Nemzetközi szabályok alapján odaítélt közbeszerzési szerződések és megszervezett tervpályázatok |
| --- | --- |

9. cikk:

| 10. cikk: | Különös kizárások a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében |
| --- | --- |

10. cikk:

| 11. cikk: | Kizárólagos jog alapján odaítélt, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések |
| --- | --- |

11. cikk:

| 12. cikk: | A közszférába tartozó szervezetek közötti közbeszerzési szerződések |
| --- | --- |

12. cikk:

| 4. SZAKASZ: | KÜLÖNLEGES HELYZETEK |
| --- | --- |

4. SZAKASZ:

| 1. alszakasz: | Támogatott szerződések és kutatási-fejlesztési szolgáltatások |
| --- | --- |

1. alszakasz:

| 13. cikk: | Az ajánlatkérő szervek által támogatott szerződések |
| --- | --- |

13. cikk:

| 14. cikk: | Kutatási és fejlesztési szolgáltatások |
| --- | --- |

14. cikk:

| 2. alszakasz: | Védelmi vagy biztonsági vonatkozású közbeszerzés |
| --- | --- |

2. alszakasz:

| 15. cikk: | Védelem és biztonság |
| --- | --- |

15. cikk:

| 16. cikk: | Védelmi vagy biztonsági vonatkozású vegyes közbeszerzések |
| --- | --- |

16. cikk:

| 17. cikk: | Nemzetközi szabályok szerint lefolytatott, védelmi vagy biztonsági vonatkozású közbeszerzési szerződések és tervpályázatok |
| --- | --- |

17. cikk:

| II. FEJEZET: | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

II. FEJEZET:

| 18. cikk: | A közbeszerzés alapelvei |
| --- | --- |

18. cikk:

| 19. cikk: | Gazdasági szereplők |
| --- | --- |

19. cikk:

| 20. cikk: | Fenntartott szerződések |
| --- | --- |

20. cikk:

| 21. cikk: | Titoktartás |
| --- | --- |

21. cikk:

| 22. cikk: | A kommunikációra vonatkozó szabályok |
| --- | --- |

22. cikk:

| 23. cikk: | Nómenklatúrák |
| --- | --- |

23. cikk:

| 24. cikk: | Összeférhetetlenség |
| --- | --- |

24. cikk:

| II. CÍM: | A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK |
| --- | --- |

II. CÍM:

| I. FEJEZET: | Eljárások |
| --- | --- |

I. FEJEZET:

| 25. cikk: | A közbeszerzésről szóló megállapodással és az egyéb nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos feltételek |
| --- | --- |

25. cikk:

| 26. cikk: | Az eljárások megválasztása |
| --- | --- |

26. cikk:

| 27. cikk: | Nyílt eljárások |
| --- | --- |

27. cikk:

| 28. cikk: | Meghívásos eljárások |
| --- | --- |

28. cikk:

| 29. cikk: | Tárgyalásos eljárás |
| --- | --- |

29. cikk:

| 30. cikk: | Versenypárbeszéd |
| --- | --- |

30. cikk:

| 31. cikk: | Innovációs partnerség |
| --- | --- |

31. cikk:

| 32. cikk: | A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása |
| --- | --- |

32. cikk:

| II. FEJEZET: | Az elektronikus és az összetett beszerzés technikái és eszközei |
| --- | --- |

II. FEJEZET:

| 33. cikk: | Keretmegállapodások |
| --- | --- |

33. cikk:

| 34. cikk: | Dinamikus beszerzési rendszerek |
| --- | --- |

34. cikk:

| 35. cikk: | Elektronikus árlejtés |
| --- | --- |

35. cikk:

| 36. cikk: | Elektronikus katalógusok |
| --- | --- |

36. cikk:

| 37. cikk: | Központosított beszerzési tevékenységek és központi beszerző szervek |
| --- | --- |

37. cikk:

| 38. cikk: | Eseti közös beszerzés |
| --- | --- |

38. cikk:

| 39. cikk: | Különböző tagállamok ajánlatkérő szerveinek részvételével zajló beszerzések |
| --- | --- |

39. cikk:

| III. FEJEZET: | Az eljárás menete |
| --- | --- |

III. FEJEZET:

| 1. SZAKASZ: | ELŐKÉSZÍTÉS |
| --- | --- |

1. SZAKASZ:

| 40. cikk: | Előzetes piaci konzultációk |
| --- | --- |

40. cikk:

| 41. cikk: | Részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők előzetes részvétele |
| --- | --- |

41. cikk:

| 42. cikk: | Műszaki leírás |
| --- | --- |

42. cikk:

| 43. cikk: | Jelölés |
| --- | --- |

43. cikk:

| 44. cikk: | Vizsgálati jelentések, tanúsítás és egyéb bizonyítási eszközök |
| --- | --- |

44. cikk:

| 45. cikk: | Változatok |
| --- | --- |

45. cikk:

| 46. cikk: | A szerződések részekre osztása |
| --- | --- |

46. cikk:

| 47. cikk: | A határidők megállapítása |
| --- | --- |

47. cikk:

| 2. SZAKASZ: | KÖZZÉTÉTEL ÉS ÁTLÁTHATÓSÁG |
| --- | --- |

2. SZAKASZ:

| 48. cikk: | Előzetes tájékoztatók |
| --- | --- |

48. cikk:

| 49. cikk: | A szerződésről szóló hirdetmények |
| --- | --- |

49. cikk:

| 50. cikk: | Tájékoztató a szerződés odaítéléséről |
| --- | --- |

50. cikk:

| 51. cikk: | A tájékoztatók és hirdetmények közzétételének formája és módja |
| --- | --- |

51. cikk:

| 52. cikk: | Nemzeti szintű közzététel |
| --- | --- |

52. cikk:

| 53. cikk: | A közbeszerzési dokumentumok elektronikus elérhetősége |
| --- | --- |

53. cikk:

| 54. cikk: | Jelentkezési felhívások |
| --- | --- |

54. cikk:

| 55. cikk: | A részvételre jelentkezők és az ajánlattevők tájékoztatása |
| --- | --- |

55. cikk:

| 3. SZAKASZ: | A RÉSZTVEVŐK KIVÁLASZTÁSA ÉS A SZERZŐDÉSEK ODAÍTÉLÉSE |
| --- | --- |

3. SZAKASZ:

| 56. cikk: | Általános elvek |
| --- | --- |

56. cikk:

| 1. alszakasz: | A minőségi kiválasztás kritériumai |
| --- | --- |

1. alszakasz:

| 57. cikk: | Kizárási okok |
| --- | --- |

57. cikk:

| 58. cikk: | Kiválasztási szempontok |
| --- | --- |

58. cikk:

| 59. cikk: | Egységes európai közbeszerzési dokumentum |
| --- | --- |

59. cikk:

| 60. cikk: | Bizonyítási eszközök |
| --- | --- |

60. cikk:

| 62. cikk: | Online közbeszerzési dokumentumkereső (e-Certis) |
| --- | --- |

62. cikk:

| 62. cikk: | Minőségbiztosítási és környezetvédelmi vezetési szabványok |
| --- | --- |

62. cikk:

| 63. cikk: | Más szervezetek kapacitásainak igénybevétele |
| --- | --- |

63. cikk:

| 64. cikk: | Az elismert gazdasági szereplők hivatalos jegyzéke és a közjogi vagy magánjogi szervezetek által végzett tanúsítás |
| --- | --- |

64. cikk:

| 2. alszakasz: | A részvételre jelentkezők, az ajánlatok és a megoldások számának csökkentése |
| --- | --- |

2. alszakasz:

| 65. cikk: | A részvételre felhívandó, alkalmasnak minősített részvételre jelentkezők számának csökkentése |
| --- | --- |

65. cikk:

| 66. cikk: | Az ajánlatok és a megoldások számának csökkentése |
| --- | --- |

66. cikk:

| 3. alszakasz | A szerződés odaítélése |
| --- | --- |

3. alszakasz

| 67. cikk: | A szerződés odaítélésének szempontjai |
| --- | --- |

67. cikk:

| 68. cikk: | Az életciklusköltségek meghatározása |
| --- | --- |

68. cikk:

| 69. cikk: | Kirívóan alacsony összegű ajánlatok |
| --- | --- |

69. cikk:

| IV. FEJEZET: | A szerződés teljesítése |
| --- | --- |

IV. FEJEZET:

| 70. cikk: | Szerződésteljesítési feltételek |
| --- | --- |

70. cikk:

| 71. cikk: | Alvállalkozás |
| --- | --- |

71. cikk:

| 72. cikk: | A szerződések módosítása azok tartama alatt |
| --- | --- |

72. cikk:

| 73. cikk: | A szerződés felmondása |
| --- | --- |

73. cikk:

| III. CÍM: | KÜLÖNÖS KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYOK |
| --- | --- |

III. CÍM:

| I. FEJEZET: | Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások |
| --- | --- |

I. FEJEZET:

| 74. cikk: | Szerződések odaítélése szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások esetében |
| --- | --- |

74. cikk:

| 75. cikk: | Tájékoztatók és hirdetmények közzététele |
| --- | --- |

75. cikk:

| 76. cikk: | A szerződések odaítélésének elvei |
| --- | --- |

76. cikk:

| 77. cikk: | Fenntartott szerződések bizonyos szolgáltatások esetében |
| --- | --- |

77. cikk:

| II. FEJEZET: | A tervpályázatokra vonatkozó szabályok |
| --- | --- |

II. FEJEZET:

| 78. cikk: | Hatály |
| --- | --- |

78. cikk:

| 79. cikk: | Hirdetmények |
| --- | --- |

79. cikk:

| 80. cikk: | A tervpályázatok megszervezésének és a résztvevők kiválasztásának szabályai |
| --- | --- |

80. cikk:

| 81. cikk: | A bírálóbizottság összetétele |
| --- | --- |

81. cikk:

| 82. cikk: | A bírálóbizottság döntései |
| --- | --- |

82. cikk:

| IV. CÍM: | IRÁNYÍTÁS |
| --- | --- |

IV. CÍM:

| 83. cikk: | Végrehajtás |
| --- | --- |

83. cikk:

| 84. cikk: | A szerződések odaítélési eljárásaira vonatkozó egyedi jelentések |
| --- | --- |

84. cikk:

| 85. cikk: | Nemzeti jelentéstétel és statisztikai adatok |
| --- | --- |

85. cikk:

| 86. cikk: | Közigazgatási együttműködés |
| --- | --- |

86. cikk:

| V. CÍM: | FELHATALMAZÁS, VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK |
| --- | --- |

V. CÍM:

| 87. cikk: | A felhatalmazás gyakorlása |
| --- | --- |

87. cikk:

| 88. cikk: | Sürgősségi eljárás |
| --- | --- |

88. cikk:

| 89. cikk: | Bizottsági eljárásrend |
| --- | --- |

89. cikk:

| 90. cikk: | Átültetés és átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

90. cikk:

| 91. cikk: | Hatályon kívül helyezés |
| --- | --- |

91. cikk:

| 92. cikk: | Felülvizsgálat |
| --- | --- |

92. cikk:

| 93. cikk: | Hatálybalépés |
| --- | --- |

93. cikk:

| 94. cikk: | Címzettek |
| --- | --- |

94. cikk:

MELLÉKLETEK

| I. MELLÉKLET: | KÖZPONTI KORMÁNYZATI SZERVEK |
| --- | --- |

I. MELLÉKLET:

| II. MELLÉKLET: | A 2. CIKK (1) BEKEZDÉSE 6. PONTJÁNAK a) ALPONTJÁBAN EMLÍTETT TEVÉKENYSÉGEK JEGYZÉKE |
| --- | --- |

II. MELLÉKLET:

| III. MELLÉKLET: | A 4. CIKK b) PONTJÁBAN EMLÍTETT TERMÉKEK JEGYZÉKE A VÉDELEM TERÜLETÉN MŰKÖDŐ AJÁNLATKÉRŐ SZERVEK ÁLTAL odaítélt SZERZŐDÉSEK TEKINTETÉBEN |
| --- | --- |

III. MELLÉKLET:

| IV. MELLÉKLET: | AZ AJÁNLATOK, RÉSZVÉTELI JELENTKEZÉSEK, VALAMINT A TERVPÁLYÁZATRA BENYÚJTOTT TERVEK ÉS PROJEKTEK ELEKTRONIKUS ÁTVÉTELÉHEZ SZÜKSÉGES ESZKÖZÖKRE ÉS KÉSZÜLÉKEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK |
| --- | --- |

IV. MELLÉKLET:

| V. MELLÉKLET: | A HIRDETMÉNYEKBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK |
| --- | --- |

V. MELLÉKLET:

| A. Rész: | AZ ELŐZETES TÁJÉKOZTATÓ FELHASZNÁLÓI OLDALON TÖRTÉNŐ KÖZZÉTÉTELÉRŐL SZÓLÓ HIRDETMÉNYBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK |
| --- | --- |

A. Rész:

| B. Rész: | AZ ELŐZETES TÁJÉKOZTATÓBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK (a 48. cikkben említettek szerint) |
| --- | --- |

B. Rész:

| C. Rész: | A HIRDETMÉNYEKBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK (a 49. cikkben említettek szerint) |
| --- | --- |

C. Rész:

| D. Rész: | A szerződés odaítéléséről SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÓBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK (az 50. cikkben említettek szerint) |
| --- | --- |

D. Rész:

| E. Rész: | A TERVPÁLYÁZATI HIRDETMÉNYBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK (a 79. cikk (1) bekezdésében említettek szerint) |
| --- | --- |

E. Rész:

| F. Rész: | A TERVPÁLYÁZATI ELJÁRÁS EREDMÉNYÉRŐL SZÓLÓ HIRDETMÉNYBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK (a 79. cikk (2) bekezdésében említettek szerint) |
| --- | --- |

F. Rész:

| G. Rész: | A SZERZŐDÉS TARTAMA ALATTI SZERZŐDÉSMÓDOSÍTÁSRÓL SZÓLÓ HIRDETMÉNYBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK (a 72. cikk (1) bekezdésében említettek szerint) |
| --- | --- |

G. Rész:

| H. Rész: | A SZOCIÁLIS ÉS EGYÉB MEGHATÁROZOTT SZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ SZERZŐDÉSEK ESETÉBEN AZ ELJÁRÁST MEGINDÍTÓ HIRDETMÉNYBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK (a 75. cikk (1) bekezdésében említettek szerint) |
| --- | --- |

H. Rész:

| I. Rész: | A SZOCIÁLIS ÉS EGYÉB MEGHATÁROZOTT SZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ SZERZŐDÉSEK ESETÉBEN AZ ELŐZETES TÁJÉKOZTATÓBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK (a 75. cikk (1) bekezdésében említettek szerint) |
| --- | --- |

I. Rész:

| J. Rész: | A SZOCIÁLIS ÉS EGYÉB MEGHATÁROZOTT SZOLGÁLTATÁSOKRA IRÁNYULÓ SZERZŐDÉSEK ESETÉBEN A szerződés odaítéléséről SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÓBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK (a 75. cikk (2) bekezdésében említettek szerint) |
| --- | --- |

J. Rész:

| VI. MELLÉKLET: | AZ ELEKTRONIKUS ÁRLEJTÉSHEZ KAPCSOLÓDÓ KÖZBESZERZÉSI DOKUMENTÁCIÓBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK (35. CIKK (4) BEKEZDÉS) |
| --- | --- |

VI. MELLÉKLET:

| VII. MELLÉKLET: | EGYES MŰSZAKI LEÍRÁSOK MEGHATÁROZÁSA |
| --- | --- |

VII. MELLÉKLET:

| VIII. MELLÉKLET: | A KÖZZÉTÉTEL JELLEMZŐI |
| --- | --- |

VIII. MELLÉKLET:

| IX. MELLÉKLET: | Az ajánlattételre vagy a párbeszédben való részvételre vonatkozó felhívások, valamint A SZÁNDÉK MEGERŐSÍTÉSÉRE vonatkozó, az 54. Cikkben említett felhívások tartalma |
| --- | --- |

IX. MELLÉKLET:

| X. MELLÉKLET: | A 18. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT SZOCIÁLIS ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI EGYEZMÉNYEK JEGYZÉKE |
| --- | --- |

X. MELLÉKLET:

| XI. MELLÉKLET: | NYILVÁNTARTÁSOK |
| --- | --- |

XI. MELLÉKLET:

| XII. MELLÉKLET: | A KIVÁLASZTÁSI SZEMPONTOKHOZ KAPCSOLÓDÓ BIZONYÍTÁSI ESZKÖZÖK |
| --- | --- |

XII. MELLÉKLET:

| XIII. MELLÉKLET: | A 68. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT UNIÓS JOGI AKTUSOK JEGYZÉKE |
| --- | --- |

XIII. MELLÉKLET:

| XIV. MELLÉKLET: | A 74. CIKKBEN EMLÍTETT SZOLGÁLTATÁSOK |
| --- | --- |

XIV. MELLÉKLET:

| XV. MELLÉKLET: | MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT |
| --- | --- |

XV. MELLÉKLET:

I.   CÍM

HATÁLY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS ÁLTALÁNOS ELVEK

I.   FEJEZET

Hatály és fogalommeghatározások

1.   szakasz

Tárgy és fogalommeghatározások

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez az irányelv szabályokat állapít meg az ajánlatkérő szervek által közbeszerzési szerződések megkötése céljából lefolytatott olyan beszerzési eljárásokra, valamint tervpályázatokra vonatkozóan, amelyek becsült értéke meghaladja a 4. cikkben rögzített értékhatárokat.

(2)   Ezen irányelv értelmében beszerzés az építési beruházás, áruk vagy szolgáltatások egy vagy több ajánlatkérő szerv által kiválasztott gazdasági szereplőkkel az említett ajánlatkérő szervek által kötött közbeszerzési szerződés útján történő megvalósítása, illetve megszerzése, függetlenül attól, hogy az építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás közcélokat szolgál-e.

(3)   Ezen irányelvet az EUMSZ 346. cikkére is figyelemmel kel alkalmazni.

(4)   Ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon szabadságát, hogy az uniós joggal összhangban meghatározzák, mit tekintenek általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak, hogyan kell e szolgáltatásokat megszervezni és finanszírozni az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban, és milyen konkrét kötelezettségeknek kell megfelelniük. Ez az irányelv ugyanígy nem érinti a közjogi hatóságok jogát annak eldöntésére, hogy az EUMSZ 14. cikke és a 26. számú jegyzőkönyv alapján saját maguk kívánják-e elvégezni a közfeladatokat, és ha igen, miként és milyen mértékben.

(5)   Ez az irányelv nem érinti annak módját, hogy a tagállamok hogyan szervezik a szociális biztonsági rendszereiket.

(6)   Az olyan közbeszerzésről szóló megállapodások, határozatok és egyéb jogi eszközök, amelyek a közfeladatok ellátásával kapcsolatos hatásköröknek és felelősségi köröknek az ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérő szervek csoportjai közötti átruházását szabályozzák, és a szerződés teljesítéséért cserébe nem írják elő javadalmazás fizetését, az érintett tagállamon belüli belső szervezésű ügynek tekintendők, és ezen irányelv semmilyen módon sem érinti őket.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1.   „ajánlatkérő szerv”: az állami, területi és települési hatóságok, a közjogi intézmények, továbbá az egy vagy több ilyen hatóság, illetve közjogi intézmény által létrehozott társulások;

2.   „központi kormányzati szerv”: az I. mellékletben szereplő ajánlatkérő szervek, valamint amennyiben nemzeti szinten korrekció vagy módosítás történt, ezek jogutódjai;

3.   „központi szint alatti ajánlatkérő szerv”: minden olyan ajánlatkérő szerv, amely nem központi kormányzati szerv;

4.   „közjogi intézmény”: olyan intézmény, amelyre a következők mindegyike jellemző:

| a) | amely kifejezetten olyan közérdekű célra jött létre, amely nem ipari vagy kereskedelmi jellegű; |
| --- | --- |

a)

amely kifejezetten olyan közérdekű célra jött létre, amely nem ipari vagy kereskedelmi jellegű;

| b) | amely jogi személyiséggel rendelkezik; és |
| --- | --- |

b)

amely jogi személyiséggel rendelkezik; és

| c) | amelyet többségi részben állami, területi vagy települési hatóság, vagy egyéb közjogi intézmény finanszíroz; vagy amelynek irányítása e hatóságok vagy intézmények felügyelete alatt áll; vagy amelynek olyan ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete van, amely tagjainak többségét állami, területi vagy települési hatóság, vagy egyéb közjogi intézmény nevezi ki; |
| --- | --- |

c)

amelyet többségi részben állami, területi vagy települési hatóság, vagy egyéb közjogi intézmény finanszíroz; vagy amelynek irányítása e hatóságok vagy intézmények felügyelete alatt áll; vagy amelynek olyan ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete van, amely tagjainak többségét állami, területi vagy települési hatóság, vagy egyéb közjogi intézmény nevezi ki;

5.   „közbeszerzési szerződés”: egy vagy több gazdasági szereplő és egy vagy több ajánlatkérő szerv által, írásban megkötött visszterhes szerződés, amelynek tárgya építési beruházás kivitelezése, áru szállítása vagy szolgáltatás nyújtása;

6.   „építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés”: olyan közbeszerzési szerződés, amelynek tárgya az alábbiak egyike:

| a) | a II. melléklet szerinti tevékenységek valamelyikéhez tartozó építési beruházás kivitelezése, illetve tervezése és kivitelezése együtt; |
| --- | --- |

a)

a II. melléklet szerinti tevékenységek valamelyikéhez tartozó építési beruházás kivitelezése, illetve tervezése és kivitelezése együtt;

| b) | építmény kivitelezése, illetve tervezése és kivitelezése együtt; |
| --- | --- |

b)

építmény kivitelezése, illetve tervezése és kivitelezése együtt;

| c) | az építmény típusa vagy tervezése tekintetében döntő befolyással rendelkező ajánlatkérő szerv által meghatározott követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel történő kivitelezése; |
| --- | --- |

c)

az építmény típusa vagy tervezése tekintetében döntő befolyással rendelkező ajánlatkérő szerv által meghatározott követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel történő kivitelezése;

7.   „építmény”: magas- vagy mélyépítési munkálatok olyan, azok összességében vett eredménye, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére;

8.   „árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés”: olyan közbeszerzési szerződés, amelynek tárgya termékek megvásárlása, lízingje, bérlete vagy részletvétele, vételi joggal vagy anélkül. Az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés mellékesen beállítási és üzembe helyezési műveletekre is kiterjedhet;

9.   „szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés”: a 6. pontban említettektől eltérő szolgáltatás nyújtására irányuló közbeszerzési szerződés;

10.   „gazdasági szereplő”: bármely természetes vagy jogi személy, vagy közjogi intézmény, illetve ilyen személyek és/vagy szervek csoportja, beleértve vállalkozások ideiglenes szövetségeit is, aki, illetve amely a piacon építési beruházások és/vagy építmények kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja;

11.   „ajánlattevő”: ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő;

12.   „részvételre jelentkező”: a meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban, versenypárbeszédben vagy innovációs partnerségben való részvételre történő meghívásért folyamodó, vagy részvételre meghívott gazdasági szereplő;

13.   „közbeszerzési dokumentum”: minden olyan dokumentum, amelyet az ajánlatkérő szerv a beszerzés vagy az eljárás elemeinek leírása vagy meghatározása érdekében hoz létre, illetve amelyre ennek érdekében hivatkozik, ideértve az eljárást megindító hirdetményt, az eljárást megindító felhívásként alkalmazott előzetes tájékoztatót, a műszaki leírást, az ismertetőt, a javasolt szerződéses feltételeket, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők által benyújtandó dokumentumok formátumait, az általánosan alkalmazandó kötelezettségekre vonatkozó információt és minden egyéb dokumentumot;

14   „központosított beszerzési tevékenység”: az egyik alábbi formában folytatott, állandó jellegű tevékenység:

| a) | ajánlatkérő szerveknek szánt áruk beszerzése és/vagy szolgáltatások megrendelése; |
| --- | --- |

a)

ajánlatkérő szerveknek szánt áruk beszerzése és/vagy szolgáltatások megrendelése;

| b) | ajánlatkérő szerveknek szánt építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélése vagy ilyen keretmegállapodások kötése; |
| --- | --- |

b)

ajánlatkérő szerveknek szánt építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélése vagy ilyen keretmegállapodások kötése;

15.   „járulékos beszerzési tevékenység”: beszerzési tevékenységekhez nyújtott támogatási tevékenységek, különösen a következő formákban:

| a) | az építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélését, illetve ilyen keretmegállapodások megkötését az ajánlatkérő szerv számára lehetővé tevő műszaki infrastruktúra; |
| --- | --- |

a)

az építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélését, illetve ilyen keretmegállapodások megkötését az ajánlatkérő szerv számára lehetővé tevő műszaki infrastruktúra;

| b) | a közbeszerzési eljárások lefolytatásával vagy tervezésével kapcsolatos tanácsadás; |
| --- | --- |

b)

a közbeszerzési eljárások lefolytatásával vagy tervezésével kapcsolatos tanácsadás;

| c) | közbeszerzési eljárások előkészítése és irányítása az érintett ajánlatkérő szerv nevében és javára; |
| --- | --- |

c)

közbeszerzési eljárások előkészítése és irányítása az érintett ajánlatkérő szerv nevében és javára;

16.   „központi beszerző szerv”: olyan ajánlatkérő szerv, amely központosított és – adott esetben – járulékos beszerzési tevékenységet végez;

17.   „közbeszerzési szolgáltató”: olyan közjogi vagy magánjogi szerv, amely járulékos beszerzési tevékenységet kínál a piacon;

18.   „írásbeli” vagy „írásban”: bármely olyan, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezés, amely olvasható, reprodukálható, majd közölhető, ideértve az elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is;

19.   „elektronikus út”, illetve „elektronikus eszközök használata”: elektronikus berendezés alkalmazása olyan adatok feldolgozására (beleértve a digitális tömörítést) és tárolására, amelyek továbbítása, átadása és átvétele vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történik;

20.   „életciklus”: egy termék, egy építési beruházás vagy egy szolgáltatásnyújtás fennállásának összes egymást követő és/vagy egymással kapcsolatban álló szakasza – ideértve az elvégzendő kutatást és fejlesztést, a gyártást, a kereskedést és annak feltételeit, a szállítást, a felhasználást és a karbantartást is –, a nyersanyagbeszerzéstől, illetve az erőforrások megteremtésétől az eltávolításig/ártalmatlanításig, az adott területek eredeti állapotának helyreállításáig és a szolgáltatás vagy a használat végéig;

21.   „tervpályázat”: olyan eljárás, amely lehetővé teszi az ajánlatkérő szerv számára – főként a város- és területrendezés, építészet és építés, illetve adatfeldolgozás területén – olyan tervnek vagy tervrajznak a megszerzését, amelyet díjazásos vagy díjazás nélküli pályáztatás után egy bírálóbizottság választott ki;

22.   „innováció”: olyan új vagy jelentős mértékben továbbfejlesztett termék, szolgáltatás vagy folyamat – beleértve többek között a termelési, építési, illetve konstrukciós folyamatokat – új marketingmódszer, vagy új szervezési mód megvalósítása az üzletvitel, a munkaszervezés vagy a külső kapcsolatok terén, amelynek célja többek között, hogy elősegítse a társadalmi kihívások leküzdését, illetve hogy előmozdítsa az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia végrehajtását;

23.   „jelölés”: olyan dokumentum, bizonyítvány vagy tanúsítvány, amely igazolja, hogy az adott építmény, termék, szolgáltatás, folyamat vagy eljárás megfelel bizonyos követelményeknek;

24.   „jelölési követelmény(ek)”: az a követelmény, amelyet az adott építménynek, terméknek, szolgáltatásnak, folyamatnak vagy eljárásnak teljesítenie kell a kérdéses jelölés megszerzéséhez.

(2)   E cikk alkalmazásában a területi hatóságok körébe tartoznak az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (22) említett NUTS 1-ben és NUTS 2-ben nem teljes körűen felsorolt hatóságok, a települési hatóságok fogalmába pedig beletartozik az 1059/2003/EK rendeletben említett NUTS 3 szerinti és annál kisebb közigazgatási egységek minden hatósága.

3. cikk

Vegyes beszerzés

(1)   A (2) bekezdés azon vegyes szerződések esetében alkalmazandó, amelyek tárgya több, különböző típusú olyan beszerzés, amelyek mindegyikére vonatkozik ezen irányelv.

A (3), (4) és (5) bekezdés azon vegyes szerződések esetében alkalmazandó, amelyek tárgya egyrészt az ezen irányelv hatálya alá tartozó beszerzés, másrészt más jogi szabályozás alá tartozó beszerzés.

(2)   Azokat a szerződéseket, amelyek tárgya két- vagy többféle beszerzés (építési beruházások, szolgáltatások vagy áruk), a fő tárgynak megfelelő beszerzéstípusra vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően kell odaítélni.

Azon vegyes szerződések esetében, amelyek részben a III. cím I. fejezetének körébe tartozó szolgáltatásokból, részben egyéb szolgáltatásokból, illetve azon vegyes szerződések esetében, amelyek részben szolgáltatásokból, részben árubeszerzésből állnak, a fő tárgyat annak alapján kell megállapítani, hogy az egyes szolgáltatások és árubeszerzések közül melyiknek a becsült értéke a legmagasabb.

(3)   Amennyiben az adott szerződés különböző részei objektíve elkülöníthetőek, a (4) bekezdés alkalmazandó. Amennyiben az adott szerződés különböző részei objektíve nem elkülöníthetőek, a (6) bekezdés alkalmazandó.

Amennyiben az adott szerződés egy részére az EUMSZ 346. cikke, vagy a 2009/81/EK irányelv vonatkozik, ezen irányelv 16. cikkét kell alkalmazni.

(4)   Amennyiben a szerződés tárgya részben az ezen irányelv hatálya alá tartozó, részben pedig az irányelv hatálya alá nem tartozó beszerzést is magában foglal, az ajánlatkérő szervek dönthetnek úgy, hogy a különálló részekre külön-külön szerződéseket ítélnek oda, és úgy is, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda. Amennyiben az ajánlatkérő szervek úgy döntenek, hogy a külön részekre külön-külön szerződéseket ítélnek oda, a szóban forgó rész jellemzői alapján kell eldönteni, hogy mely jogi keret vonatkozzon rá.

Amennyiben az ajánlatkérő szervek egyetlenszerződés odaítélése mellett döntenek, hacsak a 16. cikk másként nem rendelkezik, az így létrejövő vegyes szerződésre ez az irányelv alkalmazandó, függetlenül azon részek értékétől, amelyek máskülönben más jogi szabályozás alá tartoznának, és függetlenül attól, hogy máskülönben e részek mely jogi keret alá tartoznának.

Az árubeszerzést, építési beruházást és szolgáltatás megrendelését, valamint koncessziót egyaránt magában foglaló vegyes szerződések esetében a vegyes szerződést ezen irányelvvel összhangban kell odaítélni, amennyiben a szerződés azon részének, amely az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződés megkötésére irányul, az 5. cikknek megfelelően számított becsült értéke eléri vagy meghaladja a 4. cikkben megállapított vonatkozó értékhatárt.

(5)   Azon szerződések esetében, amelyek az ezen irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzésre, és a 2014/25/EU irányelv rendelkezéseinek hatálya alá tartozó tevékenység folytatására vonatkozó közbeszerzésre is kiterjednek, az alkalmazandó szabályokat az e cikk (4) bekezdése ellenére a 2014/25/EU irányelv 5. és 6. cikke alapján kell meghatározni.

(6)   Ha az adott szerződés különböző részei objektíve nem elkülöníthetők, az alkalmazandó jogi keretet a szerződés fő tárgya alapján kell megállapítani.

2.   szakasz

Értékhatárok

4. cikk

Az értékhatárok összege

Ezt az irányelvet azokra a beszerzésekre kell alkalmazni, amelyek hozzáadottérték-adó (héa) nélküli becsült értéke eléri vagy meghaladja a következő értékhatárokat:

| a) | 5 186 000 EUR az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében; |
| --- | --- |

a)

5 186 000 EUR az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében;

| b) | 134 000 EUR a központi kormányzati szervek által kiírt, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélése, valamint az említett szervek által szervezett tervpályázatok esetében; a honvédelem területén működő ajánlatkérő szervek által odaítélt, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések esetében az értékhatár csak azokra a szerződésekre érvényes, amelyekben a III. mellékletben foglalt termékek szerepelnek; |
| --- | --- |

b)

134 000 EUR a központi kormányzati szervek által kiírt, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélése, valamint az említett szervek által szervezett tervpályázatok esetében; a honvédelem területén működő ajánlatkérő szervek által odaítélt, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések esetében az értékhatár csak azokra a szerződésekre érvényes, amelyekben a III. mellékletben foglalt termékek szerepelnek;

| c) | 207 000 EUR a központi szint alatti ajánlatkérő szervek által odaítélt, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések, valamint az említett szervek által szervezett tervpályázatok esetében; az említett értékhatár alkalmazandó a honvédelem területén működő ajánlatkérő szervek által odaítélt, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések esetében is, amennyiben a III. mellékletben nem szereplő termékekre vonatkoznak; |
| --- | --- |

c)

207 000 EUR a központi szint alatti ajánlatkérő szervek által odaítélt, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések, valamint az említett szervek által szervezett tervpályázatok esetében; az említett értékhatár alkalmazandó a honvédelem területén működő ajánlatkérő szervek által odaítélt, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések esetében is, amennyiben a III. mellékletben nem szereplő termékekre vonatkoznak;

| d) | 750 000 EUR a XIV. mellékletben felsorolt szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásra vonatkozó, szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében. |
| --- | --- |

d)

750 000 EUR a XIV. mellékletben felsorolt szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásra vonatkozó, szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében.

5. cikk

A közbeszerzések becsült értékének kiszámítására szolgáló módszerek

(1)   Valamely beszerzés becsült értékének kiszámítása az ajánlatkérő szerv által tervezett, hozzáadottérték-adó nélküli teljes kifizetendő összegen alapul, amelybe beleértendő a közbeszerzési dokumentumokban kifejezetten meghatározottak szerint az opció minden formája és a szerződések meghosszabbítása.

Amennyiben az ajánlatkérő szerv a részvételre jelentkezők, illetve ajánlattevők számára díjakról vagy egyéb fizetendő összegekről rendelkezik, azokat a beszerzés becsült értékének kiszámításakor figyelembe kell vennie.

(2)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv több különálló működési egységből áll, a teljes becsült értéket kell figyelembe venni, valamennyi működési egységre együttesen számítva.

Az első albekezdés ellenére, amennyiben egy különálló működési egység önálló módon felelős a saját beszerzéséért vagy annak egyes kategóriáiért, az értékek becsülhetők az adott egység szintjén is.

(3)   A beszerzések becsült értékének kiszámításához használt módszer nem választható ki azzal a szándékkal, hogy az adott beszerzés kikerüljön ezen irányelv hatálya alól. A beszerzés nem osztható részekre azzal a céllal, hogy kikerüljön ezen irányelv hatálya alól, kivéve, ha azt objektív okok indokolják.

(4)   Ez a becsült összeg abban az időpontban érvényes, amikor az eljárást megindító felhívást elküldték, illetve – azokban az esetekben, amikor ilyen felhívásra nem kerül sor – abban az időpontban, amikor az ajánlatkérő szerv megindítja a közbeszerzési eljárást, például adott esetben azáltal, hogy a közbeszerzéssel összefüggésben felveszi a kapcsolatot a gazdasági szereplőkkel.

(5)   A keretmegállapodások és dinamikus beszerzési rendszerek tekintetében a figyelembe veendő érték a keretmegállapodás vagy a dinamikus beszerzési rendszer teljes időtartamára előirányzott valamennyi szerződés legmagasabb becsült, hozzáadottérték-adó nélküli értéke.

(6)   Az innovációs partnerségek esetében a figyelembe veendő érték a tervezett partnerség valamennyi szakasza során megvalósítandó kutatási és fejlesztési tevékenységek, valamint a tervezett partnerség végén kifejlesztendő és beszerzendő áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások legmagasabb – hozzáadottérték-adó nélküli – becsült értéke.

(7)   Ami az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződéseket illeti, a becsült érték kiszámításakor figyelembe kell venni mind az építési munkák költségét, mind azoknak az áruknak és szolgáltatásoknak a teljes becsült értékét, amelyeket az ajánlatkérő szerv bocsátanak a szerződő fél rendelkezésére, feltéve, hogy azok szükségesek az építési beruházás kivitelezéséhez.

(8)   Amennyiben előfordulhat, hogy egy tervezett építési beruházás vagy szolgáltatás esetében a szerződések odaítélésére részekre bontva, több szerződés útján kerül sor, az összes rész becsült összértékét kell figyelembe venni.

Amennyiben a részek összértéke eléri vagy meghaladja a 4. cikkben megállapított értékhatárt, ezt az irányelvet mindegyik rész odaítélésekor alkalmazni kell.

(9)   Amennyiben előfordulhat, hogy a hasonló áruk tervezett beszerzése esetében a a szerződések odaítélésére részekre bontva, több szerződés útján kerül sor, a 4. cikk b) és c) pontjának alkalmazásakor az összes rész becsült összértékét figyelembe kell venni.

Amennyiben a részek összértéke eléri vagy meghaladja a 4. cikkben megállapított értékhatárt, ezt az irányelvet mindegyik rész odaítélésekor alkalmazni kell.

(10)   Az ajánlatkérő szervek a (8) és a (9) bekezdésben foglaltak ellenére az ebben az irányelvben meghatározott eljárások alkalmazása nélkül is odaítélhetnek szerződéseket az egyes részekre vonatkozóan, amennyiben az adott rész hozzáadottérték-adó nélküli tervezett értéke az árubeszerzések és a szolgáltatások esetében 80 000 eurónál, az építési beruházások esetében pedig 1 millió eurónál kevesebb. Az ilyen módon, ezen irányelv alkalmazása nélkül odaítélt részek együttes értéke azonban nem haladhatja meg az összes olyan rész egybeszámított értékének 20 %-át, amelyekre a tervezett építési beruházást, a hasonló áruk tervezett beszerzését vagy tervezett szolgáltatás-megrendeléseket felosztották.

(11)   Árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló olyan közbeszerzési szerződések esetében, amelyek rendszeres jellegűek vagy amelyek egy adott időszakon belül megújíthatók, a becsült közbeszerzési értéket a következők alapján kell kiszámítani:

| a) | vagy az előző tizenkét hónap vagy pénzügyi év során odaítélt, egymást követő, azonos típusú szerződések szerinti ellenszolgáltatás tényleges összértéke, lehetőség szerint módosítva az első szerződést követő tizenkét hónap folyamán várható mennyiségi vagy értékbeli változással; |
| --- | --- |

a)

vagy az előző tizenkét hónap vagy pénzügyi év során odaítélt, egymást követő, azonos típusú szerződések szerinti ellenszolgáltatás tényleges összértéke, lehetőség szerint módosítva az első szerződést követő tizenkét hónap folyamán várható mennyiségi vagy értékbeli változással;

| b) | vagy az első teljesítést követő tizenkét hónap, illetve pénzügyi év – amennyiben az tizenkét hónapnál hosszabb – folyamán odaítélt, egymást követő szerződések szerinti ellenszolgáltatás becsült összértéke. |
| --- | --- |

b)

vagy az első teljesítést követő tizenkét hónap, illetve pénzügyi év – amennyiben az tizenkét hónapnál hosszabb – folyamán odaítélt, egymást követő szerződések szerinti ellenszolgáltatás becsült összértéke.

(12)   Olyan árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés esetében, amely termékek pénzügyi lízingjére, bérletére, haszonbérletére vagy részletvételére irányul, a becsült közbeszerzési érték kiszámításának alapjául vett érték a következő:

| a) | határozott időtartamú közbeszerzési szerződés esetében, ha annak időtartama tizenkét hónap vagy annál kevesebb, a szerződés tartamára vonatkozó becsült összérték, ha pedig időtartama meghaladja a tizenkét hónapot, a becsült maradványértéket is magában foglaló összérték; |
| --- | --- |

a)

határozott időtartamú közbeszerzési szerződés esetében, ha annak időtartama tizenkét hónap vagy annál kevesebb, a szerződés tartamára vonatkozó becsült összérték, ha pedig időtartama meghaladja a tizenkét hónapot, a becsült maradványértéket is magában foglaló összérték;

| b) | határozatlan időtartamú közbeszerzési szerződés esetében, illetve amikor a szerződés időtartama nem határozható meg, a havi érték negyvennyolcszorosa. |
| --- | --- |

b)

határozatlan időtartamú közbeszerzési szerződés esetében, illetve amikor a szerződés időtartama nem határozható meg, a havi érték negyvennyolcszorosa.

(13)   A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében a becsült érték kiszámításához adott esetben a következő összegeket kell alapul venni:

| a) | biztosítási szolgáltatások esetében a fizetendő biztosítási díjat és egyéb ellenszolgáltatásokat; |
| --- | --- |

a)

biztosítási szolgáltatások esetében a fizetendő biztosítási díjat és egyéb ellenszolgáltatásokat;

| b) | banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások esetében a díjat, a fizetendő jutalékot, a kamatot és egyéb ellenszolgáltatásokat; |
| --- | --- |

b)

banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások esetében a díjat, a fizetendő jutalékot, a kamatot és egyéb ellenszolgáltatásokat;

| c) | a tervezést is magában foglaló szolgáltatás esetében a díjat vagy a fizetendő jutalékot és egyéb ellenszolgáltatásokat. |
| --- | --- |

c)

a tervezést is magában foglaló szolgáltatás esetében a díjat vagy a fizetendő jutalékot és egyéb ellenszolgáltatásokat.

(14)   Olyan szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében, amelyben nem tüntetik fel a teljes árat, a becsült érték kiszámításának alapja a következő:

| a) | határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama 48 hónap vagy annál kevesebb: a szerződés teljes időtartamára szóló összérték; |
| --- | --- |

a)

határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama 48 hónap vagy annál kevesebb: a szerződés teljes időtartamára szóló összérték;

| b) | határozatlan időtartamú közbeszerzési szerződés esetében, illetve amikor a szerződés időtartama meghaladja a 48 hónapot, a havi érték negyvennyolcszorosa. |
| --- | --- |

b)

határozatlan időtartamú közbeszerzési szerződés esetében, illetve amikor a szerződés időtartama meghaladja a 48 hónapot, a havi érték negyvennyolcszorosa.

6. cikk

Az értékhatároknak és a központi kormányzati szervek listájának a felülvizsgálata

(1)   A Bizottság 2013. június 30-tól kezdődően kétévente megvizsgálja, hogy a 4. cikk a), b) és c) pontjában foglalt értékhatárok megfelelnek-e Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésről szóló megállapodásában (a továbbiakban: a közbeszerzésről szóló megállapodás) megállapított értékhatároknak, és szükség esetén e cikknek megfelelően felülvizsgálja azokat.

A közbeszerzésről szóló megállapodásban megállapított számítási módszernek megfelelően a Bizottság kiszámítja ezeket az értékhatárokat az eurónak a január 1-jétől hatályos felülvizsgálatot megelőző augusztus 31-én véget érő huszonnégy hónapos időszakra számított, különleges lehívási jogban (SDR) kifejezett átlagos napi értéke alapján. Az ilyen módon felülvizsgált értékhatárokat szükség esetén lefelé kell kerekíteni a legközelebbi ezer euróra, a közbeszerzésről szóló megállapodásban előírt, hatályos, SDR-ben kifejezett értékhatárok tiszteletben tartása érdekében.

(2)   Az e cikk (1) bekezdése szerinti felülvizsgálat elvégzésével egyidejűleg a Bizottság felülvizsgálja továbbá:

| a) | a 13. cikk első bekezdésének a) pontjában megállapított értékhatárt, hozzáigazítva azt az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó, felülvizsgált értékhatárhoz; |
| --- | --- |

a)

a 13. cikk első bekezdésének a) pontjában megállapított értékhatárt, hozzáigazítva azt az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó, felülvizsgált értékhatárhoz;

| b) | a 13. cikk első bekezdésének b) pontjában megállapított értékhatárt, hozzáigazítva azt a központi szint alatti ajánlatkérő szervek által odaítélt, szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó, felülvizsgált értékhatárhoz. |
| --- | --- |

b)

a 13. cikk első bekezdésének b) pontjában megállapított értékhatárt, hozzáigazítva azt a központi szint alatti ajánlatkérő szervek által odaítélt, szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó, felülvizsgált értékhatárhoz.

(3)   A Bizottság 2014. január 1-jétől kezdődően kétévente megállapítja az értékhatároknak a 4. cikk a), b) és c) pontjában említett, e cikk (1) bekezdése alapján módosított, azon tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett összegét, amelyek pénzneme nem az euro.

Ezzel egy időben a Bizottság megállapítja az értékhatároknak a (4) cikk d) pontjában említett, azon tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett összegét, amelyek pénzneme nem az euro.

A közbeszerzésről szóló megállapodásban megállapított számítási módszernek megfelelően ezen értékek meghatározása – az alkalmazandó értékhatárokkal összhangban – e pénznemeknek a január 1-jétől hatályos felülvizsgálatot megelőző augusztus 31-én véget érő 24 hónapos időszakra számított, euróban kifejezett átlagos napi értékén alapul.

(4)   A Bizottság gondoskodik az (1) bekezdésben említett felülvizsgált értékhatároknak, azok (3) bekezdés első albekezdésében említett nemzeti pénznemekben kifejezett értékének és a (3) bekezdés második albekezdésének megfelelően meghatározott értéknek a közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában a felülvizsgálatot követő november hónap elején.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 87. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében előírt módszertant hozzáigazítsa minden olyan módszertani változáshoz, amely a közbeszerzésről szóló megállapodásban az értékhatároknak a 4. cikk a), b) és c) pontjában említett felülvizsgálata, és az e cikk (3) bekezdésében említett, azon tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett meghatározása tekintetében meghatározott módszertanban bekövetkezik, amelyek pénzneme nem az euro.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 87. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 4. cikk a), b) és c) pontjában említett értékhatároknak az e cikk (1) bekezdése szerinti módosítása, és a 13. cikk első bekezdésének a) és b) pontjában említett értékhatároknak az e cikk (2) bekezdése szerinti módosítása érdekében.

(6)   Abban az esetben, ha szükséges a 4. cikk a), b) és c) pontjában, valamint a 13. cikk első bekezdésének a) és b) pontjában említett értékhatárok módosítása, de idő hiányában a 87. cikkben foglalt eljárás alkalmazása nem lehetséges, vagyis rendkívül sürgős esetben a 88. cikkben meghatározott eljárás alkalmazandó az e cikk (5) bekezdésének második albekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra.

(7)   A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 87. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. melléklet módosítására vonatkozóan az ajánlatkérő szervek listájának a tagállamoktól kapott értesítések alapján történő frissítése céljából, ha az ilyen jellegű módosítások szükségesnek bizonyulnak az ajánlatkérő szervek helyes azonosításához.

3.   szakasz

Kizárások

7. cikk

Szerződések a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban

Ez az irányelv nem alkalmazandó olyan közbeszerzési szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket a 2014/25/EU irányelv alapján az említett irányelv 8–14. cikkében szereplő egy vagy több tevékenységet folytató ajánlatkérő szervek ítélnek oda vagy szerveznek meg, és amelyeket e tevékenységek végzésére ítélnek oda; nem alkalmazandó továbbá olyan közbeszerzési szerződésekre, amelyek az említett irányelv hatálya alól annak 18., 23. és 34. cikke értelmében ki vannak zárva, és végül nem alkalmazandó az alábbi tevékenységek végzésére odaítélt, az említett irányelv 13. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti postai szolgáltatásokat nyújtó ajánlatkérő szerv által odaítélt szerződésekre:

| a) | elektronikus postával összefüggő és teljes mértékben elektronikus úton nyújtott hozzáadott-értékű szolgáltatások (beleértve kódolt dokumentumok elektronikus úton történő biztonságos továbbítását, a címkezelési szolgáltatásokat és ajánlott elektronikus levelek továbbítását); |
| --- | --- |

a)

elektronikus postával összefüggő és teljes mértékben elektronikus úton nyújtott hozzáadott-értékű szolgáltatások (beleértve kódolt dokumentumok elektronikus úton történő biztonságos továbbítását, a címkezelési szolgáltatásokat és ajánlott elektronikus levelek továbbítását);

| b) | a 66100000-1 és 66720000-3 közötti CPV-kódok alatti és a 2014/25/EU irányelv 21. cikkének d) pontjában meghatározott pénzügyi szolgáltatások, beleértve különösen a postai pénzesutalványokat és a postai elszámolási számlákról történő átutalásokat; |
| --- | --- |

b)

a 66100000-1 és 66720000-3 közötti CPV-kódok alatti és a 2014/25/EU irányelv 21. cikkének d) pontjában meghatározott pénzügyi szolgáltatások, beleértve különösen a postai pénzesutalványokat és a postai elszámolási számlákról történő átutalásokat;

| c) | bélyeggyűjtői szolgáltatások; vagy |
| --- | --- |

c)

bélyeggyűjtői szolgáltatások; vagy

| d) | logisztikai szolgáltatások (a fizikai kézbesítést és/vagy a raktározást egyéb, nem postai funkciókkal vegyítő szolgáltatások). |
| --- | --- |

d)

logisztikai szolgáltatások (a fizikai kézbesítést és/vagy a raktározást egyéb, nem postai funkciókkal vegyítő szolgáltatások).

8. cikk

Különös kizárások az elektronikus kommunikáció terén

Ez az irányelv nem alkalmazandó olyan közbeszerzési szerződésre és tervpályázatra, amelynek elsődleges célja, hogy az ajánlatkérő szerv számára lehetővé tegye nyilvános hírközlő hálózatok rendelkezésre bocsátását vagy igénybe vételét, vagy a nyilvánosság részére egy vagy több elektronikus kommunikációs szolgáltatás nyújtását.

E cikk alkalmazásában a „nyilvános hírközlő hálózat” és az „elektronikus hírközlő hálózat” jelentése megegyezik a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (23) foglaltakkal.

9. cikk

Nemzetközi szabályok alapján odaítélt közbeszerzési szerződések és megszervezett tervpályázatok

(1)   Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a közbeszerzési szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket az ajánlatkérő szerv az ezen irányelvben meghatározott eljárásoktól eltérő, az alábbiak által megállapított közbeszerzési eljárás keretében köteles odaítélni vagy szervezni:

| a) | nemzetközi jogi kötelezettségeket keletkeztető jogi eszköz, például egy tagállam és egy vagy több harmadik ország vagy ezek valamely alegysége által az EUMSZ-nek megfelelően kötött, és valamely projektnek az aláíró felek általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásra vonatkozó nemzetközi megállapodás; |
| --- | --- |

a)

nemzetközi jogi kötelezettségeket keletkeztető jogi eszköz, például egy tagállam és egy vagy több harmadik ország vagy ezek valamely alegysége által az EUMSZ-nek megfelelően kötött, és valamely projektnek az aláíró felek általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásra vonatkozó nemzetközi megállapodás;

| b) | nemzetközi szervezet. |
| --- | --- |

b)

nemzetközi szervezet.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett valamennyi jogi eszközről, amely konzultálhat a 89. cikkben említett közbeszerzési tanácsadó bizottsággal.

(2)   Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a közbeszerzési szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket az ajánlatkérő szerv egy adott nemzetközi szervezet vagy nemzetközi finanszírozó intézmény által előírt közbeszerzési szabályoknak megfelelően ítél oda, illetve rendez meg, amennyiben az említett közbeszerzési szerződések és tervpályázatok tekintetében a finanszírozást teljes mértékben az adott szervezet vagy intézmény nyújtja; azon közbeszerződési szerződések és tervpályázatok esetében, amelyeknél legnagyobbrészt nemzetközi szervezet vagy nemzetközi finanszírozó intézmény nyújt társfinanszírozást, a felek megállapodnak az alkalmazandó közbeszerzési eljárásokról.

(3)   A 17. cikk alkalmazandó azon védelmi és biztonsági vonatkozású szerződéseknél és tervpályázatoknál, amelyeket nemzetközi szabályok alapján ítélnek oda, vagy szerveznek. E cikk (1) és a (2) bekezdése az említett szerződésekre és tervpályázatokra nem alkalmazandó.

10. cikk

Különös kizárások a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében

Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésekre, amelyek tárgya:

| a) | föld, meglévő épületek vagy egyéb ingatlan, illetve az arra vonatkozó jogok bármely pénzügyi eljárással történő megszerzése vagy bérlése; |
| --- | --- |

a)

föld, meglévő épületek vagy egyéb ingatlan, illetve az arra vonatkozó jogok bármely pénzügyi eljárással történő megszerzése vagy bérlése;

| b) | olyan audiovizuális médiaszolgáltatások vagy rádiós médiaszolgáltatások céljára szánt programanyagok vétele, fejlesztése, előállítása vagy közös előállítása, amelyeket audiovizuális vagy rádiós médiaszolgáltató ítél oda, illetve közvetítési időre vagy programszolgáltatásra vonatkozó szerződések, amelyeket audiovizuális vagy rádiós médiaszolgáltatók ítélnek oda. E pont alkalmazásában az „audiovizuális médiaszolgáltatások” és a „médiaszolgáltatók” jelentése megegyezik a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) 1. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontjában foglaltakkal. A „program” jelentése megegyezik az említett irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltakkal, de kiterjed a rádiós programokra és a rádiós programanyagokra is. Továbbá e rendelkezés alkalmazásában a „programanyag” jelentése azonos a „program” jelentésével. |
| --- | --- |

b)

olyan audiovizuális médiaszolgáltatások vagy rádiós médiaszolgáltatások céljára szánt programanyagok vétele, fejlesztése, előállítása vagy közös előállítása, amelyeket audiovizuális vagy rádiós médiaszolgáltató ítél oda, illetve közvetítési időre vagy programszolgáltatásra vonatkozó szerződések, amelyeket audiovizuális vagy rádiós médiaszolgáltatók ítélnek oda. E pont alkalmazásában az „audiovizuális médiaszolgáltatások” és a „médiaszolgáltatók” jelentése megegyezik a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) 1. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontjában foglaltakkal. A „program” jelentése megegyezik az említett irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltakkal, de kiterjed a rádiós programokra és a rádiós programanyagokra is. Továbbá e rendelkezés alkalmazásában a „programanyag” jelentése azonos a „program” jelentésével.

| c) | választott bírói és békéltetési szolgáltatás; |
| --- | --- |

c)

választott bírói és békéltetési szolgáltatás;

| d) | a következő jogi szolgáltatások bármelyike:






  i. | ügyfél jogi képviselete a 77/249/EGK tanácsi irányelv (25) 1. cikke szerinti ügyvéd által az alábbi ügyekben:






  — | tagállamban, harmadik országban vagy nemzetközi választott bírói, illetve békéltetői fórumon lefolytatott választott bírói vagy békéltetői eljárás, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

d)

a következő jogi szolgáltatások bármelyike:

i.

ügyfél jogi képviselete a 77/249/EGK tanácsi irányelv (25) 1. cikke szerinti ügyvéd által az alábbi ügyekben:

—

tagállamban, harmadik országban vagy nemzetközi választott bírói, illetve békéltetői fórumon lefolytatott választott bírói vagy békéltetői eljárás, vagy

| — | tagállam vagy harmadik ország bírósága, törvényszéke vagy hatósága, illetve nemzetközi bíróság, törvényszék, illetve más intézmény előtt lefolytatott igazságszolgáltatási eljárás; |
| --- | --- |

—

tagállam vagy harmadik ország bírósága, törvényszéke vagy hatósága, illetve nemzetközi bíróság, törvényszék, illetve más intézmény előtt lefolytatott igazságszolgáltatási eljárás;

| ii. | jogi tanácsadás, ha arra az e cikk i. pontjában említett eljárások bármelyikére való felkészítésként kerül sor, vagy amennyiben kézzel fogható jele és nagy valószínűsége van annak, hogy az az ügy, melyben a jogi tanácsadásra sor kerül, ilyen eljárások tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy a tanácsadást a 77/249/EGK irányelv 1. cikke szerinti ügyvéd nyújtja; |
| --- | --- |

ii.

jogi tanácsadás, ha arra az e cikk i. pontjában említett eljárások bármelyikére való felkészítésként kerül sor, vagy amennyiben kézzel fogható jele és nagy valószínűsége van annak, hogy az az ügy, melyben a jogi tanácsadásra sor kerül, ilyen eljárások tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy a tanácsadást a 77/249/EGK irányelv 1. cikke szerinti ügyvéd nyújtja;

| iii. | közjegyző által nyújtandó irathitelesítési és irat-felülhitelesítési szolgáltatások; |
| --- | --- |

iii.

közjegyző által nyújtandó irathitelesítési és irat-felülhitelesítési szolgáltatások;

| iv. | vagyonkezelő, kirendelt gyám vagy gondnok által nyújtott jogi szolgáltatások vagy egyéb olyan jogi szolgáltatások, amelyek nyújtóit az érintett tagállam bírósága rendelte ki, illetve jogszabály alapján rendelték ki őket konkrét feladatoknak az e törvényszékek vagy bíróságok felügyelete melletti ellátására; |
| --- | --- |

iv.

vagyonkezelő, kirendelt gyám vagy gondnok által nyújtott jogi szolgáltatások vagy egyéb olyan jogi szolgáltatások, amelyek nyújtóit az érintett tagállam bírósága rendelte ki, illetve jogszabály alapján rendelték ki őket konkrét feladatoknak az e törvényszékek vagy bíróságok felügyelete melletti ellátására;

| v. | olyan egyéb jogi szolgáltatások, amelyek az érintett tagállamban hivatalos hatósági jogkör gyakorlásához kapcsolódnak, abban az esetben is, ha csak alkalmi jelleggel; |
| --- | --- |

v.

olyan egyéb jogi szolgáltatások, amelyek az érintett tagállamban hivatalos hatósági jogkör gyakorlásához kapcsolódnak, abban az esetben is, ha csak alkalmi jelleggel;

| e) | az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, értékesítésével, vételével vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatás a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) értelmében, jegybanki szolgáltatások, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az európai stabilizációs mechanizmus segítségével végrehajtott műveletek; |
| --- | --- |

e)

az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, értékesítésével, vételével vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatás a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) értelmében, jegybanki szolgáltatások, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az európai stabilizációs mechanizmus segítségével végrehajtott műveletek;

| f) | kölcsönök, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatosak-e; |
| --- | --- |

f)

kölcsönök, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatosak-e;

| g) | munkaszerződések; |
| --- | --- |

g)

munkaszerződések;

| h) | az állampolgárok védelmét célzó, polgári védelmi és veszélymegelőzési szolgáltatások, amelyeket nonprofit szervezetek vagy egyesületek nyújtanak, és amelyek a 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 és 85143000-3 CPV-kód alá tartoznak, kivéve a betegszállítási mentőszolgáltatásokat; |
| --- | --- |

h)

az állampolgárok védelmét célzó, polgári védelmi és veszélymegelőzési szolgáltatások, amelyeket nonprofit szervezetek vagy egyesületek nyújtanak, és amelyek a 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 és 85143000-3 CPV-kód alá tartoznak, kivéve a betegszállítási mentőszolgáltatásokat;

| i) | vasúti vagy földalatti közösségi személyszállítási szolgáltatás; |
| --- | --- |

i)

vasúti vagy földalatti közösségi személyszállítási szolgáltatás;

| j) | a 79341400-0, a 92111230-3 és a 92111240-6 CPV-kód alá tartozó, politikai kampányszolgáltatások, amelyeket valamely politikai párt választási kampánnyal összefüggésben ítél oda. |
| --- | --- |

j)

a 79341400-0, a 92111230-3 és a 92111240-6 CPV-kód alá tartozó, politikai kampányszolgáltatások, amelyeket valamely politikai párt választási kampánnyal összefüggésben ítél oda.

11. cikk

Kizárólagos jog alapján odaítélt, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések

Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésekre, amelyeket egy ajánlatkérő szerv egy másik ajánlatkérő szervnek vagy ajánlatkérő szervek társulásának ítél oda, olyan kizárólagos jog alapján, amelyet az EUMSZ-szel összeegyeztethető, törvényi, rendeleti vagy kihirdetett közigazgatási rendelkezés értelmében ezek élveznek.

12. cikk

A közszférába tartozó szervezetek közötti közbeszerzési szerződések

(1)   Az ajánlatkérő szervek által egy másik, a magánjog vagy a közjog hatálya alá tartozó jogi személynek odaítélt közbeszerzési szerződés nem tartozik az ezen irányelv hatálya alá az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén:

| a) | az ajánlatkérő szerv olyan kontrollt gyakorol az érintett jogi személy felett, amely hasonló ahhoz a kontrollhoz, amelyet saját szervezeti egységei felett gyakorol; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatkérő szerv olyan kontrollt gyakorol az érintett jogi személy felett, amely hasonló ahhoz a kontrollhoz, amelyet saját szervezeti egységei felett gyakorol;

| b) | a kontrollált jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv által vagy az ajánlatkérő szerv kontrollja alatt működő más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki; és |
| --- | --- |

b)

a kontrollált jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv által vagy az ajánlatkérő szerv kontrollja alatt működő más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki; és

| c) | nincs közvetlen magántőke-részesedés a kontrollált jogi személyben az olyan nem kontrolláló és nem blokkoló jellegű magántőke-részesedés kivételével, amely a nemzeti jogszabályi előírások teljesítésére szolgál a Szerződéssel összhangban, és amely nem jár befolyással a kontrollált jogi személy felett. |
| --- | --- |

c)

nincs közvetlen magántőke-részesedés a kontrollált jogi személyben az olyan nem kontrolláló és nem blokkoló jellegű magántőke-részesedés kivételével, amely a nemzeti jogszabályi előírások teljesítésére szolgál a Szerződéssel összhangban, és amely nem jár befolyással a kontrollált jogi személy felett.

Az ajánlatkérő szerv az első albekezdés a) pontja értelmében akkor gyakorol a saját szervezeti egységei feletti kontrollhoz hasonló kontrollt egy jogi személy felett, ha döntő befolyással rendelkezik a kontrollált jogi személynek mind a stratégiai céljai, mind a jelentős döntései tekintetében. Az ilyen kontroll úgy is fennállhat, ha azt egy másik, az ajánlatkérő szerv által kontrollált jogi személy gyakorolja.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazandó abban az esetben is, amikor egy kontrollált jogi személy ajánlatkérő szervként közbeszerzési szerződést ítél oda az őt kontrolláló ajánlatkérő szervnek vagy más, ugyanezen ajánlatkérő szerv által kontrollált jogi személynek, feltéve, hogy abban a jogi személyben, amelynek a közbeszerzési szerződést odaítélték, nincs közvetlen magántőke-részesedése, eltekintve a nemzeti jogszabályi előírások szerinti, a Szerződésekkel összhangban lévő olyan nem kontrolláló és nem blokkoló magántőke-részesedésektől, amelyek a kontrollált jogi személyre nem gyakorolnak meghatározó befolyást.

(3)   Azon ajánlatkérő szerv, amely nem gyakorol az (1) bekezdés szerinti kontrollt a magánjog vagy a közjog hatálya alá tartozó valamely jogi személy felett, ezen irányelv rendelkezéseinek az adott jogi személyre történő alkalmazása nélkül is odaítélhet közbeszerzési szerződést az említett jogi személynek az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén:

| a) | az ajánlatkérő szerv más ajánlatkérő szervekkel együtt olyan kontrollt gyakorol az adott jogi személy felett, amely hasonló a saját szervezeti egységei felett gyakorolt kontrollhoz. |
| --- | --- |

a)

az ajánlatkérő szerv más ajánlatkérő szervekkel együtt olyan kontrollt gyakorol az adott jogi személy felett, amely hasonló a saját szervezeti egységei felett gyakorolt kontrollhoz.

| b) | az érintett jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő szerv által kontrollált más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki; és |
| --- | --- |

b)

az érintett jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő szerv által kontrollált más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki; és

| c) | nincs közvetlen magántőke-részesedés a kontrollált jogi személyben az olyan nem kontrolláló és nem blokkoló jellegű magántőke-részesedés kivételével, amely a nemzeti jogszabályi előírások teljesítésére szolgál a Szerződéssel összhangban, és amely nem jár befolyással a kontrollált jogi személy felett. |
| --- | --- |

c)

nincs közvetlen magántőke-részesedés a kontrollált jogi személyben az olyan nem kontrolláló és nem blokkoló jellegű magántőke-részesedés kivételével, amely a nemzeti jogszabályi előírások teljesítésére szolgál a Szerződéssel összhangban, és amely nem jár befolyással a kontrollált jogi személy felett.

Az első albekezdés a) pontja alkalmazásában az ajánlatkérő szervek akkor gyakorolnak közös kontrollt valamely jogi személy felett az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén:

| i. | a kontrollált jogi személy döntéshozó szerveiben minden részt vevő ajánlatkérő szerv képviselteti magát. A képviseletet ellátó egyes személyek képviselhetnek több vagy minden részt vevő ajánlatkérő szervet; |
| --- | --- |

i.

a kontrollált jogi személy döntéshozó szerveiben minden részt vevő ajánlatkérő szerv képviselteti magát. A képviseletet ellátó egyes személyek képviselhetnek több vagy minden részt vevő ajánlatkérő szervet;

| ii. | az említett ajánlatkérő szervek képesek közösen döntő befolyást gyakorolni a kontrollált jogi személy stratégiai céljaira és jelentős döntéseire; és |
| --- | --- |

ii.

az említett ajánlatkérő szervek képesek közösen döntő befolyást gyakorolni a kontrollált jogi személy stratégiai céljaira és jelentős döntéseire; és

| iii. | a kontrollált jogi személynek nincsenek olyan érdekeltségei, amelyek ellentétesek a kontrolláló ajánlatkérő szervek érdekeltségeivel. |
| --- | --- |

iii.

a kontrollált jogi személynek nincsenek olyan érdekeltségei, amelyek ellentétesek a kontrolláló ajánlatkérő szervek érdekeltségeivel.

(4)   Nem tartozik ezen irányelv hatálya alá a kizárólag két vagy több ajánlatkérő szerv által kötött szerződés az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén:

| a) | a szerződés a részt vevő ajánlatkérő szervek közötti együttműködést hoz létre vagy valósít meg annak érdekében, hogy biztosítva legyen az általuk teljesítendő közszolgáltatások nyújtása, a közös célkitűzéseik megvalósítása céljából; |
| --- | --- |

a)

a szerződés a részt vevő ajánlatkérő szervek közötti együttműködést hoz létre vagy valósít meg annak érdekében, hogy biztosítva legyen az általuk teljesítendő közszolgáltatások nyújtása, a közös célkitűzéseik megvalósítása céljából;

| b) | az együttműködés megvalósítását kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérlik; és |
| --- | --- |

b)

az együttműködés megvalósítását kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérlik; és

| c) | a részt vevő ajánlatkérő szervek az együttműködés által érintett tevékenységeknek kevesebb mint 20 %-át végzik a nyílt piacon. |
| --- | --- |

c)

a részt vevő ajánlatkérő szervek az együttműködés által érintett tevékenységeknek kevesebb mint 20 %-át végzik a nyílt piacon.

(5)   Az (1) bekezdés első albekezdésének b) pontjában, a (3) bekezdés első albekezdésének b) pontjában és a (4) bekezdés c) pontjában említett tevékenységek százalékos arányának megállapításához az átlagos összárbevételt vagy más megfelelő, tevékenység alapú mérőszámot, például a releváns jogi személynél vagy az ajánlatkérő szervnél a szerződés odaítélését megelőző három évben a szolgáltatások, áruk és építési beruházások miatt felmerülő költségeket kell figyelembe venni.

Amennyiben a releváns jogi személy vagy az ajánlatkérő szerv létrehozásának vagy tevékenysége megkezdésének időpontja vagy tevékenységeinek átszervezése miatt nem áll rendelkezésre az előző három évre vonatkozó árbevételi adat vagy más tevékenység alapú mérőszám, például a költségek összege, illetve az már nem releváns, elegendő azt bizonyítani – főként üzleti előrejelzések segítségével –, hogy a tevékenységek mérése hiteles.

4.   szakasz

Különleges helyzetek

1.   alszakasz

Támogatott szerződések és kutatási-fejlesztési szolgáltatások

13. cikk

Az ajánlatkérő szervek által támogatott szerződések

Ezt az irányelvet a következő szerződések odaítélése során kell alkalmazni:

| a) | az ajánlatkérő szervek által 50 %-ot meghaladó mértékben közvetlenül támogatott, építési beruházásra irányuló szerződések, amelyek héa nélküli becsült értéke eléri az 5 186 000 EUR összeget, amennyiben ezek a szerződések az alábbi tevékenységek valamelyikére vonatkoznak:






  i. | a II. mellékletben felsorolt mélyépítési tevékenységek, |
| --- | --- | --- |

a)

az ajánlatkérő szervek által 50 %-ot meghaladó mértékben közvetlenül támogatott, építési beruházásra irányuló szerződések, amelyek héa nélküli becsült értéke eléri az 5 186 000 EUR összeget, amennyiben ezek a szerződések az alábbi tevékenységek valamelyikére vonatkoznak:

i.

a II. mellékletben felsorolt mélyépítési tevékenységek,

| ii. | kórházak, sportlétesítmények, szabadidős és szórakoztató létesítmények, iskolák és felsőoktatási épületek, illetve közigazgatási rendeltetésű épületek építési munkái; |
| --- | --- |

ii.

kórházak, sportlétesítmények, szabadidős és szórakoztató létesítmények, iskolák és felsőoktatási épületek, illetve közigazgatási rendeltetésű épületek építési munkái;

| b) | ajánlatkérő szervek által 50 %-ot meghaladó mértékben közvetlenül támogatott, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések, amelyek héa nélküli becsült értéke eléri a 207 000 EUR összeget, és amelyek valamely, az a) pontban említett építési beruházásra irányuló szerződéshez kapcsolódnak. |
| --- | --- |

b)

ajánlatkérő szervek által 50 %-ot meghaladó mértékben közvetlenül támogatott, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések, amelyek héa nélküli becsült értéke eléri a 207 000 EUR összeget, és amelyek valamely, az a) pontban említett építési beruházásra irányuló szerződéshez kapcsolódnak.

Az első albekezdés a) és b) pontjában említett támogatást nyújtó ajánlatkérő szervek gondoskodnak ezen irányelv betartásáról azokban az esetekben, amikor a támogatott szerződés odaítélését nem ők végzik, illetve ha az adott szerződés odaítélését más szervezetek javára és nevében végzik.

14. cikk

Kutatási és fejlesztési szolgáltatások

Ezt az irányelvet alkalmazni kell a 73000000-2 és 73120000-9 közötti, valamint a 73300000-5, 73420000-2 és 73430000-5 CPV-kód alá tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatásokra, az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén:

| a) | a haszon kizárólag az ajánlatkérő szervnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során, és |
| --- | --- |

a)

a haszon kizárólag az ajánlatkérő szervnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során, és

| b) | a nyújtott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő szerv fizeti meg. |
| --- | --- |

b)

a nyújtott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő szerv fizeti meg.

2.   alszakasz

Védelmi vagy biztonsági vonatkozású közbeszerzés

15. cikk

Védelem és biztonság

(1)   Ez az irányelv alkalmazandó a védelmi és biztonsági közbeszerzési szerződések odaítélése során, valamint az e téren szervezett tervpályázatokra, az alábbi szerződések kivételével:

| a) | a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződések; |
| --- | --- |

a)

a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződések;

| b) | azon szerződések, amelyekre a 2009/81/EK irányelv annak 8., 12. és 13. cikke értelmében nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

b)

azon szerződések, amelyekre a 2009/81/EK irányelv annak 8., 12. és 13. cikke értelmében nem alkalmazandó.

(2)   Ez az irányelv nem alkalmazandó az (1) bekezdésben egyébként a hatály alól nem mentesített közbeszerzési szerződésekre és tervpályázatokra, amennyiben kisebb beavatkozással járó intézkedésekkel – például az ajánlatkérő szerv által a közbeszerzési eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének védelmét célzó követelmények megszabásával – a tagállam alapvető biztonsági érdekeinek védelme nem garantálható az ezen irányelvben meghatározott szerződés-odaítélési eljárás során.

Továbbá – az EUMSZ 346. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban – ez az irányelv nem alkalmazandó az egyébként az e cikk (1) bekezdésében a hatály alól mentesített közbeszerzési szerződésekre és tervpályázatokra, ha ennek az irányelvnek az alkalmazása olyan információk szolgáltatására kötelezné a tagállamot, amelyek felfedését az alapvető biztonsági érdekeivel ellentétesnek ítéli.

(3)   Amennyiben a beszerzést és a közbeszerzési szerződés teljesítését vagy a tervpályázatot titkosnak nyilvánították, vagy ezeket valamely tagállam hatályos törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései szerint különleges biztonsági intézkedéseknek kell kísérniük, ezen irányelv nem alkalmazandó, feltéve, hogy az adott tagállam úgy ítéli meg, hogy az adott alapvető érdekei védelmének garantálása kisebb beavatkozással járó – például a (2) bekezdés első albekezdésében említett – intézkedésekkel nem lehetséges.

16. cikk

Védelmi vagy biztonsági vonatkozású vegyes közbeszerzések

(1)   Ez a cikk alkalmazandó azon vegyes szerződések esetében, amelyek tárgya részben ezen irányelv hatálya alá tartozik, részben az EUMSZ 346. cikke vagy a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozik.

(2)   Amennyiben az adott közbeszerzési szerződés különböző részei objektíve elkülöníthetők, az ajánlatkérő szervek dönthetnek úgy, hogy az egyes részekre vonatkozóan külön-külön szerződéseket ítélnek oda, és úgy is, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda.

Amennyiben az ajánlatkérő szervek úgy döntenek, hogy az egyes részekre külön-külön eljárást szerződéseket ítélnek oda, az adott rész jellege alapján kell eldönteni, hogy arra mely jogi keret vonatkozzon.

Amennyiben az ajánlatkérő szerv úgy dönt, hogy egyben valósítja meg a közbeszerzést, az alkalmazandó jogi keretet az alábbi kritériumok alapján kell megállapítani:

| a) | amennyiben az adott szerződés egy részére az EUMSZ 346. cikke alkalmazandó, a szerződés ezen irányelv alkalmazása nélkül is odaítélhető, amennyiben a közbeszerzés egyben, egyetlen szerződés kötésével való megvalósítása objektív okokból indokolt; |
| --- | --- |

a)

amennyiben az adott szerződés egy részére az EUMSZ 346. cikke alkalmazandó, a szerződés ezen irányelv alkalmazása nélkül is odaítélhető, amennyiben a közbeszerzés egyben, egyetlen szerződés kötésével való megvalósítása objektív okokból indokolt;

| b) | amennyiben az adott szerződés egy részére a 2009/81/EK irányelv alkalmazandó, a szerződés az említett irányelvnek megfelelően is odaítélhető, amennyiben a közbeszerzés egyben, egyetlen szerződés kötésével való megvalósítása objektív okokból indokolt. Ez a pont nem sérti az említett irányelvben előírt értékhatárokat és kizárásokat. |
| --- | --- |

b)

amennyiben az adott szerződés egy részére a 2009/81/EK irányelv alkalmazandó, a szerződés az említett irányelvnek megfelelően is odaítélhető, amennyiben a közbeszerzés egyben, egyetlen szerződés kötésével való megvalósítása objektív okokból indokolt. Ez a pont nem sérti az említett irányelvben előírt értékhatárokat és kizárásokat.

Az egyetlen szerződés odaítélésére vonatkozó döntés ugyanakkor nem hozható meg azzal a céllal, hogy bizonyos szerződéseket kizárjanak ezen irányelv, illetve a 2009/81/EK irányelv hatálya alól.

(3)   A (2) bekezdés harmadik albekezdésének a) pontját kell alkalmazni azon vegyes szerződésekre, amelyekre máskülönben az említett albekezdésnek mind az a), mind a b) pontja alkalmazandó lenne.

(4)   Amennyiben egy adott szerződés különböző részei objektíve nem elkülöníthetők, a szerződés ezen irányelv alkalmazása nélkül is odaítélhető, amennyiben egyes részekre az EUMSZ 346. cikke alkalmazandó; máskülönben a 2009/81/EK irányelvvel összhangban ítélhető oda.

17. cikk

Nemzetközi szabályok szerint lefolytatott, védelmi vagy biztonsági vonatkozású közbeszerzési szerződések és tervpályázatok

(1)   Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a védelmi vagy biztonsági vonatkozású közbeszerzési szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket az ajánlatkérő szerv az ezen irányelv meghatározottaktól eltérő, az alábbiak valamelyike alapján, illetve által kialakított közbeszerzési eljárás keretében köteles odaítélni vagy szervezni:

| a) | egy tagállam és egy vagy több harmadik ország vagy ezek valamely alegysége által a Szerződéseknek megfelelően kötött, és valamely projektnek az aláíró felek általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásra vonatkozó nemzetközi megállapodás vagy egyezség; |
| --- | --- |

a)

egy tagállam és egy vagy több harmadik ország vagy ezek valamely alegysége által a Szerződéseknek megfelelően kötött, és valamely projektnek az aláíró felek általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásra vonatkozó nemzetközi megállapodás vagy egyezség;

| b) | csapatok állomásoztatására vonatkozó és valamely tagállam vagy harmadik ország vállalkozásait érintő nemzetközi megállapodás vagy egyezség; |
| --- | --- |

b)

csapatok állomásoztatására vonatkozó és valamely tagállam vagy harmadik ország vállalkozásait érintő nemzetközi megállapodás vagy egyezség;

| c) | nemzetközi szervezet. |
| --- | --- |

c)

nemzetközi szervezet.

Az e cikk első albekezdésének a) pontjában említett minden megállapodásról vagy egyezségről értesíteni kell a Bizottságot, amely konzultálhat a 89. cikkben említett közbeszerzési tanácsadó bizottsággal.

(2)   Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a védelmi vagy biztonsági vonatkozású közbeszerzési szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket az ajánlatkérő szerv egy adott nemzetközi szervezet vagy nemzetközi finanszírozó intézmény által előírt közbeszerzési szabályoknak megfelelően ítéli oda vagy szervezi, amennyiben a szóban forgó közbeszerzési szerződések és tervpályázatok tekintetében a finanszírozást teljes mértékben az adott szervezet vagy intézmény nyújtja. Azon közbeszerződési szerződések és tervpályázatok esetében, amelyeknél legnagyobbrészt nemzetközi szervezet vagy nemzetközi finanszírozó intézmény nyújt társfinanszírozást, a felek megállapodnak az alkalmazandó közbeszerzési eljárásokról.

II.   FEJEZET

Általános szabályok

18. cikk

A közbeszerzés alapelvei

(1)   Az ajánlatkérő szervek a gazdasági szereplőket egyenlő és megkülönböztetésmentes bánásmódban részesítik, továbbá átlátható és arányos módon járnak el.

A beszerzést nem lehet azzal a szándékkal kialakítani, hogy az adott beszerzés kikerüljön a jelen irányelv hatálya alól, vagy mesterségesen korlátozza a versenyt. Akkor tekintendő úgy, hogy fennáll a verseny mesterséges korlátozásának esete, ha azzal a szándékkal határozták meg a beszerzés feltételeit, hogy ezzel egyes gazdasági szereplők méltánytalan előnyhöz jussanak, vagy ilyen hátrányt szenvedjenek.

(2)   A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők a közbeszerzési szerződések teljesítése során betartsák a vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeket, amelyeket az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve a X. mellékletben felsorolt környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő.

19. cikk

Gazdasági szereplők

(1)   Azok a gazdasági szereplők, akik, illetve amelyek a letelepedésük helye szerinti tagállam joga értelmében jogosultak az adott szolgáltatás nyújtására, nem utasíthatók el kizárólag azon az alapon, hogy a szerződés odaítélésének helye szerinti tagállam joga értelmében természetes vagy jogi személynek kellene lenniük.

Azonban a szolgáltatásnyújtásra és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében, valamint a szolgáltatásokat vagy beállítási és üzembe helyezési műveleteket is tartalmazó, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések esetében a jogi személyektől megkövetelhető, hogy az ajánlatban vagy a részvételi jelentkezésben tüntessék fel a szóban forgó szerződés teljesítéséért felelős alkalmazottak nevét és megfelelő szakképesítését.

(2)   A közbeszerzési eljárásokban részt vehetnek gazdasági szereplők csoportjai, többek között ideiglenes szövetségek is. Az ajánlatkérő szervek nem követelhetik meg, hogy ezek valamely konkrét jogi formával rendelkezzenek ahhoz, hogy ajánlatot tehessenek, illetve részvételre jelentkezhessenek.

Ha szükséges, az ajánlatkérő szervek egyértelművé tehetik a közbeszerzési dokumentumokban, hogy a gazdasági szereplők csoportjainak a gazdasági-pénzügyi helyzet, illetve az 58. cikkben említett technikai-szakmai alkalmasság tekintetében hogyan kell teljesíteniük a követelményeket, amennyiben ez objektív okokból indokolt és arányos. A tagállamok megállapíthatják az arra vonatkozó általános feltételeket, hogy a gazdasági szereplők csoportjai mely esetekben teljesítik az említett feltételeket.

A szerződés a gazdasági szereplők ilyen csoportjai csoportok általi teljesítésére vonatkozó olyan feltételeknek, amelyek eltérnek az egyéni résztvevőkkel szemben támasztottaktól, szintén objektív okokkal indokolhatóaknak és arányosaknak kell lenniük.

(3)   A (2) bekezdéstől eltérve az ajánlatkérők a gazdasági szereplők csoportjaitól megkövetelhetik, hogy amennyiben a szerződést nekik ítélik oda, meghatározott társasági formát vegyenek fel az eljárás lezárulta után, amennyiben az ilyen átalakulás a szerződés megfelelő teljesítéséhez szükséges.

20. cikk

Fenntartott szerződések

(1)   A tagállamok a közbeszerzési eljárásokban való részvétel jogát fenntarthatják védett műhelyek és olyan gazdasági szereplők számára, akiknek fő célja a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű személyek társadalmi és szakmai integrációja, vagy úgy rendelkezhetnek, hogy a szerződéseket a védett munkahely-teremtési programok keretében kell teljesíteni, feltéve, hogy az ilyen műhelyek, gazdasági szereplők vagy programok alkalmazottainak legalább 30 %-a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű munkavállaló.

(2)   Az eljárást megindító felhívásban hivatkozni kell erre a cikkre.

21. cikk

Titoktartás

(1)   Hacsak ezen irányelv vagy az ajánlatkérő szervre vonatkozó nemzeti jog, különösen az információhoz való hozzáféréssel kapcsolatos jogszabályok másként nem rendelkeznek, és az odaítélt szerződések közzétételére vonatkozó kötelezettségek, valamint a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők részére az 50. és 55. cikk értelmében nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó kötelezettségek sérelme nélkül, az ajánlatkérő szerv nem hozhat nyilvánosságra olyan, a részére gazdasági szereplők által megadott adatokat, amelyeket azok bizalmasnak minősítettek, ideértve, de nem kizárólagosan a műszaki vagy üzleti titkokat és az ajánlatok bizalmas vonatkozásait.

(2)   Az ajánlatkérő szervek előírhatnak a gazdasági szereplők számára olyan követelményeket, amelyek célja az ajánlatkérő szervek által a közbeszerzési eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének a védelme.

22. cikk

A kommunikációra vonatkozó szabályok

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv szerinti minden kommunikációra és információcserére – különös tekintettel az elektronikus benyújtásra – elektronikus kommunikációs eszközök útján kerüljön sor, e cikk követelményeinek megfelelően. Az elektronikus úton történő kommunikációhoz használandó eszközök és berendezések, valamint azok műszaki jellemzői tekintetében biztosítani kell a megkülönböztetésmentességet, valamint azoknak széles körben elérhetőnek és a széles körben használt IKT-termékekkel interoperabilisnak kell lenniük, továbbá nem korlátozhatják a gazdasági szereplők részvételét a közbeszerzési eljárásban.

Az előző albekezdés ellenére az ajánlatkérő szervek az alábbi helyzetekben nem kötelesek előírni az elektronikus kommunikációs eszközök használatát a benyújtási folyamat során:

| a) | a közbeszerzés különleges jellegéből adódóan az elektronikus kommunikációs eszközök használata olyan sajátos eszközöket, berendezéseket vagy fájlformátumokat igényelne, amelyek nem állnak széles körben rendelkezésre, vagy amelyeket a széles körben elérhető alkalmazások nem támogatnak; |
| --- | --- |

a)

a közbeszerzés különleges jellegéből adódóan az elektronikus kommunikációs eszközök használata olyan sajátos eszközöket, berendezéseket vagy fájlformátumokat igényelne, amelyek nem állnak széles körben rendelkezésre, vagy amelyeket a széles körben elérhető alkalmazások nem támogatnak;

| b) | az ajánlat tartalmának megjelenítésére alkalmas fájlformátumokat támogató alkalmazások olyan fájlformátumokat használnak, amelyek nem kezelhetők más nyílt vagy széles körben elérhető alkalmazással, vagy felhasználási engedélyhez kötöttek, és az ajánlatkérő szerv nem tudja ezeket letöltésre vagy távoli használatra rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

b)

az ajánlat tartalmának megjelenítésére alkalmas fájlformátumokat támogató alkalmazások olyan fájlformátumokat használnak, amelyek nem kezelhetők más nyílt vagy széles körben elérhető alkalmazással, vagy felhasználási engedélyhez kötöttek, és az ajánlatkérő szerv nem tudja ezeket letöltésre vagy távoli használatra rendelkezésre bocsátani;

| c) | az elektronikus kommunikáció alkalmazása olyan különleges irodai berendezést igényelne, amely általában nem áll az ajánlatkérő szervek rendelkezésére; |
| --- | --- |

c)

az elektronikus kommunikáció alkalmazása olyan különleges irodai berendezést igényelne, amely általában nem áll az ajánlatkérő szervek rendelkezésére;

| d) | a közbeszerzési dokumentumokban olyan fizikai vagy méretarányos modellek benyújtását írják elő, amelyek elektronikus úton nem továbbíthatók. |
| --- | --- |

d)

a közbeszerzési dokumentumokban olyan fizikai vagy méretarányos modellek benyújtását írják elő, amelyek elektronikus úton nem továbbíthatók.

Azon kommunikáció esetében, amelyre a második albekezdés értelmében nem elektronikus kommunikációs eszközök használatával kerül sor, a kommunikációt postai úton vagy más megfelelő módon, vagy a postai út vagy más megfelelő mód és az elektronikus eszköz alkalmazásának ötvözésével kell lebonyolítani.

E bekezdés első albekezdése ellenére az ajánlatkérő szervek nem kötelesek előírni az elektronikus kommunikációs eszközök használatát a benyújtási folyamat során, amennyiben az elektronikus kommunikációs eszközöktől eltérő kommunikációs eszköz szükséges vagy a biztonságnak e kommunikációs eszközök esetében való megsértése miatt vagy az információ különösen érzékeny jellegének védelme érdekében, olyan magas szintű védelemre lenne szükség ugyanis, amely nem biztosítható megfelelően olyan elektronikus eszközök és berendezések használatával, amelyek széles körben a gazdasági szereplők rendelkezésére állnak, vagy amelyek az (5) bekezdés szerinti alternatív módon a számukra hozzáférhetővé tehetők.

A benyújtás céljából az e bekezdés második albekezdésének megfelelően az elektronikus kommunikációs eszközöktől eltérő kommunikációs eszközt megkövetelő ajánlatkérő szervek feladata, hogy a 84. cikkben említett egyedi jelentésben feltüntessék e kötelezettség okait. Az ajánlatkérő szerveknek adott esetben az egyedi jelentésben fel kell tüntetniük azokat az okokat, amelyek miatt e bekezdés negyedik albekezdésének alkalmazásában szükségesnek bizonyult az elektronikus kommunikációs eszközöktől eltérő kommunikációs eszköz használata.

(2)   Az (1) bekezdés ellenére szóbeli kommunikációt is lehet alkalmazni, amennyiben nem érinti a közbeszerzési eljárás lényeges elemeit, feltéve, hogy a szóbeli kommunikáció tartalmát kellő mértékben dokumentálják. E célból a közbeszerzési eljárás lényeges elemei például a beszerzési dokumentumok, a részvételi jelentkezés, a szándék megerősítése és az ajánlattól eltérő egyéb elemek közlése.. Különösen fontos, hogy az ajánlattevőkkel folytatott olyan szóbeli kommunikációt, amely jelentős hatással lehet az ajánlatok tartalmára és értékelésére, kellő részletességgel és megfelelő módon dokumentálják, például írásbeli feljegyzésekkel, hangfelvétellel vagy a kommunikáció főbb elemeinek az összefoglalásával.

(3)   Az ajánlatkérő szervek a kommunikáció, az információcsere és az adattárolás során kötelesek biztosítani az adatok sértetlenségének, valamint az ajánlatok és részvételi jelentkezések bizalmasságának megőrzését. Csak azután vizsgálják meg az ajánlatok és a részvételi jelentkezések tartalmát, hogy az ezek benyújtására vonatkozó határidő lejárt.

(4)   Az építési beruházásra irányuló szerződések és a tervpályázatok esetében a tagállamok megkövetelhetik bizonyos konkrét elektronikus eszközök, például elektronikus épületinformáció-modellezésre szolgáló vagy hasonló eszközök alkalmazását. Ilyen esetekben az ajánlatkérő szervek az (5) cikk szerinti alternatív hozzáférést biztosítanak, amíg ezek az eszközök az (1) bekezdés első albekezdésének második mondata értelmében széles körben elérhetővé nem válnak.

(5)   Az ajánlatkérő szervek szükség esetén megkövetelhetik olyan eszközök és berendezések alkalmazását, amelyek nem állnak széles körben rendelkezésre, feltéve, hogy alternatív hozzáférést is biztosítanak.

A következő esetekben tekintendő úgy, hogy az ajánlatkérő szervek megfelelő alternatív hozzáférést biztosítanak:

| a) | elektronikus úton korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést kínálnak díjmentesen ezekhez az eszközökhöz és berendezésekhez a hirdetmény VIII. melléklet szerinti közzétételének vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésének időpontjától. A hirdetmény, illetve a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás szövegében meg kell jelölni azt az internetcímet, amelyen ezek az eszközök és berendezések elérhetők; |
| --- | --- |

a)

elektronikus úton korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést kínálnak díjmentesen ezekhez az eszközökhöz és berendezésekhez a hirdetmény VIII. melléklet szerinti közzétételének vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésének időpontjától. A hirdetmény, illetve a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás szövegében meg kell jelölni azt az internetcímet, amelyen ezek az eszközök és berendezések elérhetők;

| b) | biztosítják, hogy azok az ajánlattevők, akik, illetve amelyek nem rendelkeznek hozzáféréssel az érintett eszközökhöz és berendezésekhez vagy a megadott határidőkön belül nem áll módjukban beszerezni azokat, feltéve, hogy a hozzáférés hiányáért nem az ajánlattevő okolható, online díjmentesen rendelkezésre bocsátott ideiglenes kódok használata révén részt vehessenek a közbeszerzési eljárásban; vagy |
| --- | --- |

b)

biztosítják, hogy azok az ajánlattevők, akik, illetve amelyek nem rendelkeznek hozzáféréssel az érintett eszközökhöz és berendezésekhez vagy a megadott határidőkön belül nem áll módjukban beszerezni azokat, feltéve, hogy a hozzáférés hiányáért nem az ajánlattevő okolható, online díjmentesen rendelkezésre bocsátott ideiglenes kódok használata révén részt vehessenek a közbeszerzési eljárásban; vagy

| c) | alternatív csatornát tartanak fenn az ajánlatok elektronikus benyújtása céljából. |
| --- | --- |

c)

alternatív csatornát tartanak fenn az ajánlatok elektronikus benyújtása céljából.

(6)   A IV. mellékletben foglalt követelményeken kívül a következő szabályokat kell alkalmazni az ajánlatok elektronikus továbbítására és fogadására, valamint a részvételi jelentkezések elektronikus átvételére szolgáló eszközök és berendezések vonatkozásában:

| a) | az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásának feltételeire vonatkozó információkat – az adatvédelmi kódolást és a dátumbélyegzést is beleértve – az érdekelt felek rendelkezésére kell bocsátani; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásának feltételeire vonatkozó információkat – az adatvédelmi kódolást és a dátumbélyegzést is beleértve – az érdekelt felek rendelkezésére kell bocsátani;

| b) | a tagállamoknak, illetve az érintett tagállam által létrehozott általános kereten belül eljáró ajánlatkérő szerveknek meg kell határozniuk az adott közbeszerzési eljárás különböző szakaszaiban az elektronikus kommunikációs eszközöktől elvárt biztonsági szintet; az említett biztonsági szintnek arányosnak kell lennie a kapcsolódó kockázatokkal; |
| --- | --- |

b)

a tagállamoknak, illetve az érintett tagállam által létrehozott általános kereten belül eljáró ajánlatkérő szerveknek meg kell határozniuk az adott közbeszerzési eljárás különböző szakaszaiban az elektronikus kommunikációs eszközöktől elvárt biztonsági szintet; az említett biztonsági szintnek arányosnak kell lennie a kapcsolódó kockázatokkal;

| c) | amennyiben a tagállamok, illetve az érintett tagállam által létrehozott általános kereten belül eljáró ajánlatkérő szervek úgy ítélik meg, hogy a kockázatoknak az e bekezdés b) pontjával összhangban megállapított mértéke miatt az 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (27) meghatározott fokozott biztonságú elektronikus aláírásra van szükség, az ajánlatkérő szervek kötelesek elfogadni a minősített tanúsítvánnyal ellátott, fokozott biztonságú elektronikus aláírásokat, figyelembe véve, hogy az aláírásokat olyan, tanúsítvánnyal rendelkező szolgáltató adta-e, amely szerepel a 2009/767/EK bizottsági határozatban (28) meghatározott megbízható szolgáltatók valamely listáján, függetlenül attól, hogy azokat biztonságos aláírás-létrehozó eszközzel hozták-e létre vagy sem, a következő feltételek betartása mellett:






  i. | az ajánlatkérő szervek létrehozzák a kívánt elektronikus aláírási formátumot a 2011/130/EU bizottsági határozatban (29) megállapított formátumok alapján, és bevezetik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy ezeket a formátumokat technikailag fel tudják dolgozni; eltérő formátumú elektronikus aláírás használata esetén az elektronikus aláírásnak, illetve az elektronikus dokumentumhordozó információkat tartalmaz a meglévő érvényességellenőrzési lehetőségekről, amelyeknek a tagállam felelősségi körébe kell tartozniuk. A érvényességellenőrzési lehetőségek lehetővé teszik az ajánlatkérő szervek számára, hogy a kapott elektronikus aláírás érvényességét online, díjmentesen, a nem anyanyelvi beszélők számára is érthető módon ellenőrizhessék, mint fokozott biztonságú, minősített tanúsítvánnyal ellátott elektronikus aláírást.
  A tagállamok az érvényesség ellenőrzését végző szolgáltatóra vonatkozó információkat eljuttatják a Bizottságnak, amely az interneten közzéteszi a tagállamoktól kapott információkat. |
| --- | --- | --- |

c)

amennyiben a tagállamok, illetve az érintett tagállam által létrehozott általános kereten belül eljáró ajánlatkérő szervek úgy ítélik meg, hogy a kockázatoknak az e bekezdés b) pontjával összhangban megállapított mértéke miatt az 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (27) meghatározott fokozott biztonságú elektronikus aláírásra van szükség, az ajánlatkérő szervek kötelesek elfogadni a minősített tanúsítvánnyal ellátott, fokozott biztonságú elektronikus aláírásokat, figyelembe véve, hogy az aláírásokat olyan, tanúsítvánnyal rendelkező szolgáltató adta-e, amely szerepel a 2009/767/EK bizottsági határozatban (28) meghatározott megbízható szolgáltatók valamely listáján, függetlenül attól, hogy azokat biztonságos aláírás-létrehozó eszközzel hozták-e létre vagy sem, a következő feltételek betartása mellett:

i.

az ajánlatkérő szervek létrehozzák a kívánt elektronikus aláírási formátumot a 2011/130/EU bizottsági határozatban (29) megállapított formátumok alapján, és bevezetik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy ezeket a formátumokat technikailag fel tudják dolgozni; eltérő formátumú elektronikus aláírás használata esetén az elektronikus aláírásnak, illetve az elektronikus dokumentumhordozó információkat tartalmaz a meglévő érvényességellenőrzési lehetőségekről, amelyeknek a tagállam felelősségi körébe kell tartozniuk. A érvényességellenőrzési lehetőségek lehetővé teszik az ajánlatkérő szervek számára, hogy a kapott elektronikus aláírás érvényességét online, díjmentesen, a nem anyanyelvi beszélők számára is érthető módon ellenőrizhessék, mint fokozott biztonságú, minősített tanúsítvánnyal ellátott elektronikus aláírást.

A tagállamok az érvényesség ellenőrzését végző szolgáltatóra vonatkozó információkat eljuttatják a Bizottságnak, amely az interneten közzéteszi a tagállamoktól kapott információkat.

| ii. | ha egy ajánlatot olyan minősített tanúsítvány segítségével írtak alá, amely szerepel a megbízható szolgáltatók listáján, az ajánlatkérő szervek nem támasztanak olyan további követelményeket, amelyek akadályozhatják az ajánlattevőket az ilyen aláírások használatában. |
| --- | --- |

ii.

ha egy ajánlatot olyan minősített tanúsítvány segítségével írtak alá, amely szerepel a megbízható szolgáltatók listáján, az ajánlatkérő szervek nem támasztanak olyan további követelményeket, amelyek akadályozhatják az ajánlattevőket az ilyen aláírások használatában.

A közbeszerzési eljárás keretében használt azon dokumentumok tekintetében, amelyeket valamely tagállam illetékes hatósága vagy más kibocsátó szervezet ír alá, az illetékes kibocsátó hatóság vagy szervezet a 2011/130/EU határozat 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően meghatározhatja a fokozott biztonságú elektronikus aláírások kívánt formátumát. Megteszik továbbá azokat az intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ezeket a formátumokat technikailag fel tudják dolgozni; ehhez az érintett dokumentumban megadják az aláírás feldolgozásához szükséges információkat. A dokumentumoknak az elektronikus aláírásban vagy az elektronikus dokumentumhordozóban tartalmazniuk kell az érvényességellenőrzési lehetőségekre vonatkozó azon információkat, amelyek lehetővé teszik a kapott elektronikus aláírás érvényességének költségmentesen és a nem anyanyelvi beszélők számára érthető módon történő online ellenőrzését.

(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 87. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IV. mellékletben említett technikai adatoknak és jellemzőknek a technikai fejlődés következtében szükségessé váló módosítása céljából.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 87. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdése második albekezdésének a)–d) pontjában található lista módosítására, amennyiben a technológiai fejlődés miatt az elektronikus kommunikációs eszközök használatára vonatkozó mentesítések fenntartása már nem helyénvaló, vagy kivételes esetben a technológiai fejlődés miatt új kivételek bevezetésére van szükség.

A technikai formátumok, valamint a feldolgozási és üzenetváltási standardok interoperabilitásának biztosítása érdekében, különösen határokon átnyúló összefüggésben, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 87. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el egyes ilyen technikai standardok kötelező használatának előírása céljából, különösen az elektronikus benyújtás, az elektronikus katalógusok és az elektronikus hitelesítési eszközök tekintetében, amennyiben a technikai standardokat alapos tesztelésnek vetették alá és azok a gyakorlatban hasznosnak bizonyultak. A Bizottságnak bármely technikai standard kötelezővé tétele előtt az azzal járó költségeket is gondosan mérlegelnie kell, különös tekintettel a már létező e-beszerzési megoldások, például infrastruktúra, eljárások és szoftverek megfelelő kiigazítására.

23. cikk

Nómenklatúrák

(1)   A közbeszerzéssel összefüggésben a nómenklatúrákra tett hivatkozások esetében mindenkor a 2195/2002/EK rendelettel elfogadott „közös közbeszerzési szójegyzéket (CPV)” kell használni.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 87. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ezen irányelvben említett CPV-kódok kiigazítására vonatkozóan. Minden olyan esetben, amikor a CPV-nómenklatúrában bekövetkezett, ezen irányelv hatályának módosításával nem járó változásokat meg kell jeleníteni ebben az irányelvben.

24. cikk

Összeférhetetlenség

A tagállamok biztosítják, hogy az ajánlatkérő szervek megtegyék a megfelelő intézkedéseket a közbeszerzési eljárás folyamán felmerülő esetleges összeférhetetlenség hatékony megelőzése, feltárása és orvoslása céljából, hogy ezáltal elkerülhető legyen a verseny torzulása, és minden gazdasági szereplő tekintetében biztosítva legyen az egyenlő bánásmód.

Az összeférhetetlenség fogalmának ki kell terjednie legalább azokra az esetekre, amikor az ajánlatkérő szervnek vagy az ajánlatkérő szerv nevében eljáró közbeszerzési szolgáltatónak a közbeszerzési eljárás lefolytatásában részt vevő vagy annak eredményét befolyásolni képes alkalmazottai közvetve vagy közvetlenül olyan pénzügyi, gazdasági vagy egyéb személyes érdekeltséggel rendelkeznek, amely úgy tekinthető, hogy a közbeszerzési eljárás tekintetében befolyásolja a pártatlanságukat és a függetlenségüket.

II.   CÍM

A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK

I.   FEJEZET

Eljárások

25. cikk

A közbeszerzésről szóló megállapodással és az egyéb nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos feltételek

Amennyiben vonatkozik rájuk a közbeszerzésről szóló megállapodás 1., 2., 4. és 5. melléklete, valamint az Európai Uniónak szóló általános megjegyzések I. függeléke, továbbá vonatkoznak rájuk az Uniót kötelező egyéb nemzetközi szerződések, az ajánlatkérő szervek e közbeszerzésről szóló megállapodások aláíróinak építési beruházásait, áruit, szolgáltatásait és gazdasági szereplőit nem részesíthetik kevésbé kedvező bánásmódban, mint az Unió építési beruházásait, áruit, szolgáltatásait és gazdasági szereplőit.

26. cikk

Az eljárások megválasztása

(1)   A közbeszerzési szerződések odaítélése során az ajánlatkérő szerv az ezen irányelvhez igazított nemzeti eljárásokat alkalmazza, feltéve, hogy ezen irányelvnek megfelelően – a 32. cikk sérelme nélkül – az eljárást megindító felhívást tettek közzé.

(2)   A tagállamok úgy rendelkeznek, hogy az ajánlatkérő szervek alkalmazhatják az ezen irányelvben szabályozott nyílt vagy meghívásos eljárást.

(3)   A tagállamok úgy rendelkeznek, hogy az ajánlatkérő szervek alkalmazhatják az ezen irányelvben szabályozott innovációs partnerséget.

(4)   A tagállamok úgy rendelkeznek, hogy az ajánlatkérő szervek tárgyalásos eljárást vagy versenypárbeszédet alkalmazhatnak a következő esetekben:

| a) | a következő kritériumok legalább egyikét teljesítő építési beruházások, árubeszerzések vagy szolgáltatások tekintetében:






  i. | az ajánlatkérő szerv igényeit az azonnal rendelkezésre álló megoldások kiigazítása nélkül nem lehet kielégíteni; |
| --- | --- | --- |

a)

a következő kritériumok legalább egyikét teljesítő építési beruházások, árubeszerzések vagy szolgáltatások tekintetében:

i.

az ajánlatkérő szerv igényeit az azonnal rendelkezésre álló megoldások kiigazítása nélkül nem lehet kielégíteni;

| ii. | tervezést vagy innovatív megoldásokat tartalmaznak; |
| --- | --- |

ii.

tervezést vagy innovatív megoldásokat tartalmaznak;

| iii. | a szerződés a jellegével, összetettségével vagy jogi és pénzügyi kialakításával kapcsolatos sajátos körülmények vagy az ezekhez kötődő kockázatok miatt előzetes tárgyalások nélkül ítélhető oda; |
| --- | --- |

iii.

a szerződés a jellegével, összetettségével vagy jogi és pénzügyi kialakításával kapcsolatos sajátos körülmények vagy az ezekhez kötődő kockázatok miatt előzetes tárgyalások nélkül ítélhető oda;

| iv. | az ajánlatkérő szerv a műszaki leírást nem tudja kellő pontossággal elkészíteni a VII. melléklet 2–5. pontja szerinti szabványok, európai műszaki értékelés, közös műszaki előírások vagy műszaki referenciák valamelyikére való hivatkozással; |
| --- | --- |

iv.

az ajánlatkérő szerv a műszaki leírást nem tudja kellő pontossággal elkészíteni a VII. melléklet 2–5. pontja szerinti szabványok, európai műszaki értékelés, közös műszaki előírások vagy műszaki referenciák valamelyikére való hivatkozással;

| b) | építési beruházások, árubeszerzések vagy szolgáltatások tekintetében, amennyiben nyílt vagy meghívásos eljárás keretében kizárólag szabálytalan vagy érvénytelen ajánlatokat nyújtottak be. Ebben az esetben az ajánlatkérő szervek nem kötelezhetők hirdetmény közzétételére, ha a tárgyalásos eljárásba bevonja mindazokat és csak azokat az ajánlattevőket, akik, illetve amelyek teljesítik az 57–64. cikkben foglalt feltételeket, és akik, illetve amelyek ezt megelőzően a nyílt vagy meghívásos eljárásban a közbeszerzési eljárás formai követelményeinek megfelelő ajánlatot nyújtottak be.
  Szabálytalannak kell tekinteni különösen azokat az ajánlatokat, amelyek nem felelnek meg a közbeszerzési dokumentumoknak, amelyek késve érkeztek, ahol bizonyított az összejátszás vagy a korrupció, vagy amelyekben az árat az ajánlatkérő szervek kirívóan alacsony összegűnek találták. Elfogadhatatlannak kell tekinteni különösen azokat az ajánlatokat, amelyeket a szükséges képesítéssel nem rendelkező ajánlattevők nyújtottak be, valamint amelyeknek az értéke meghaladja az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési eljárás megindítása előtt meghatározott és dokumentált költségvetését. * |
| --- | --- |

b)

építési beruházások, árubeszerzések vagy szolgáltatások tekintetében, amennyiben nyílt vagy meghívásos eljárás keretében kizárólag szabálytalan vagy érvénytelen ajánlatokat nyújtottak be. Ebben az esetben az ajánlatkérő szervek nem kötelezhetők hirdetmény közzétételére, ha a tárgyalásos eljárásba bevonja mindazokat és csak azokat az ajánlattevőket, akik, illetve amelyek teljesítik az 57–64. cikkben foglalt feltételeket, és akik, illetve amelyek ezt megelőzően a nyílt vagy meghívásos eljárásban a közbeszerzési eljárás formai követelményeinek megfelelő ajánlatot nyújtottak be.

Szabálytalannak kell tekinteni különösen azokat az ajánlatokat, amelyek nem felelnek meg a közbeszerzési dokumentumoknak, amelyek késve érkeztek, ahol bizonyított az összejátszás vagy a korrupció, vagy amelyekben az árat az ajánlatkérő szervek kirívóan alacsony összegűnek találták. Elfogadhatatlannak kell tekinteni különösen azokat az ajánlatokat, amelyeket a szükséges képesítéssel nem rendelkező ajánlattevők nyújtottak be, valamint amelyeknek az értéke meghaladja az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési eljárás megindítása előtt meghatározott és dokumentált költségvetését. *

(5)   Az eljárást megindító felhívást a 49. cikk szerinti hirdetmény útján kell közzétenni.

Amennyiben a szerződés odaítélésére meghívásos eljárás vagy tárgyalásos eljárás keretében kerül sor, a tagállam e bekezdés első albekezdése ellenére úgy rendelkezhet, hogy a központi szint alatti ajánlatkérő szervek vagy azok egy konkrét kategóriája az eljárást megindító felhívást a 48. cikk (2) bekezdése szerinti előzetes tájékoztató útján is megtehetik.

Amennyiben az eljárást megindító felhívás megtételére a 48. cikk (2) bekezdése szerinti előzetes tájékoztató útján kerül sor, azok a gazdasági szereplők, amelyek kinyilvánították érdeklődésüket az előzetes tájékoztató közzétételét követően, felhívást kapnak arra, hogy érdeklődésüket írásban is erősítsék meg a „szándék megerősítésére vonatkozó felhívás” segítségével az 54. cikknek megfelelően.

(6)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ajánlatkérő szervek a 32. cikkben kifejezetten megemlített különös esetekben és körülmények között eljárást megindító felhívás előzetes közzététele nélkül alkalmazhatják a tárgyalásos eljárást. A tagállamok az említett eljárás alkalmazását kizárólag a 32. cikkben említett esetekben engedélyezhetik.

27. cikk

Nyílt eljárások

(1)   A nyílt eljárásokban bármely érdekelt gazdasági szereplő ajánlatot tehet az eljárást megindító felhívás alapján.

Az ajánlatok beérkezésének minimális határideje az eljárást megindító hirdetmény megküldésének napjától számított 35 nap.

Az ajánlathoz mellékelni kell az ajánlatkérő szerv által a minőségi kiválasztáshoz előírt információkat.

(2)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv olyan előzetes tájékoztatót tett közzé, amelyet nem az eljárást megindító felhívás eszközeként alkalmaztak, az ajánlatok beérkezésére az e cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerint előírt minimális határidő 15 napra csökkenthető, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | az előzetes tájékoztató az V. melléklet B. részének I. szakaszában az eljárást megindító hirdetményre vonatkozóan előírt valamennyi adatot tartalmazta, amennyiben ezek az adatok az előzetes tájékoztató közzétételekor rendelkezésre álltak; |
| --- | --- |

a)

az előzetes tájékoztató az V. melléklet B. részének I. szakaszában az eljárást megindító hirdetményre vonatkozóan előírt valamennyi adatot tartalmazta, amennyiben ezek az adatok az előzetes tájékoztató közzétételekor rendelkezésre álltak;

| b) | az előzetes tájékoztatót az eljárást megindító hirdetmény elküldése előtt legalább 35 nappal és legfeljebb 12 hónappal közzétételre megküldték. |
| --- | --- |

b)

az előzetes tájékoztatót az eljárást megindító hirdetmény elküldése előtt legalább 35 nappal és legfeljebb 12 hónappal közzétételre megküldték.

(3)   Ha az ajánlatkérő szerv által megfelelően indokolt sürgősségi helyzet betarthatatlanná teszi az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében megállapított határidőt, az eljárást megindító hirdetmény elküldésének időpontjától számított legalább 15 napos határidőt is meghatározhat.

(4)   Az ajánlatkérő szerv öt nappal csökkentheti az ajánlatok beérkezésének az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében foglalt határidejét, ha elfogadja, hogy az ajánlatokat a 22. cikk (1) bekezdésének első albekezdése, valamint a 22. cikk (5) és (6) bekezdésének megfelelően elektronikus úton is be lehet nyújtani.

28. cikk

Meghívásos eljárások

(1)   A meghívásos eljárások során az V. melléklet B. vagy – az esettől függően – C. részében foglalt adatokat tartalmazó, eljárást megindító felhívás alapján bármely gazdasági szereplő kérelmezheti a részvételét az ajánlatkérő szerv által a minőségi kiválasztáshoz előírt információk benyújtásával.

A részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje az eljárást megindító hirdetmény, illetve ha előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésétől számított 30 nap.

(2)   Csak azok a gazdasági szereplők tehetnek ajánlatot, amelyeket a megadott információk értékelését követően az ajánlatkérő szerv meghívott. Az ajánlatkérő szerv a 65. cikknek megfelelően korlátozhatja azoknak az alkalmas részvételre jelentkezőknek a számát, akiket meghív az eljárásban való részvételre.

Az ajánlatok beérkezésének minimális határideje az ajánlati felhívás elküldésétől számított 30 nap.

(3)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv olyan előzetes tájékoztatót tett közzé, amelyet nem az eljárást megindító felhívás eszközeként alkalmaztak, az ajánlatok beérkezésére az e cikk (2) bekezdésének második albekezdése szerint előírt minimális határidő 10 napra csökkenthető, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | az előzetes tájékoztató az V. melléklet B. részének I. szakaszában előírt valamennyi adatot tartalmazta, amennyiben ezek az adatok az előzetes tájékoztató közzétételekor rendelkezésre álltak; |
| --- | --- |

a)

az előzetes tájékoztató az V. melléklet B. részének I. szakaszában előírt valamennyi adatot tartalmazta, amennyiben ezek az adatok az előzetes tájékoztató közzétételekor rendelkezésre álltak;

| b) | az előzetes tájékoztatót az eljárást megindító hirdetmény elküldése előtt legalább 35 nappal és legfeljebb 12 hónappal közzétételre megküldték. |
| --- | --- |

b)

az előzetes tájékoztatót az eljárást megindító hirdetmény elküldése előtt legalább 35 nappal és legfeljebb 12 hónappal közzétételre megküldték.

(4)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy is, hogy a központi szint alatti ajánlatkérő szervek mindegyike vagy azok konkrét kategóriái az ajánlatok beérkezésére nyitva álló határidőt az ajánlatkérő szerv és a kiválasztott részvételre jelentkezők közötti kölcsönös megállapodás útján is meghatározhatják, feltéve, hogy minden kiválasztott részvételre jelentkező részére ugyanannyi idő áll rendelkezésre ajánlata megtételére. Ha nem jön létre megállapodás az ajánlatok beérkezésének határidejéről, akkor a határidő az ajánlati felhívás elküldésének időpontjától számított legalább 10 nap.

(5)   Az ajánlatok beérkezésének az e cikk (2) bekezdésében meghatározott határideje öt nappal csökkenthető, ha az ajánlatkérő szerv elfogadja, hogy az ajánlatokat a 22. cikk (1), (5) és (6) bekezdésének megfelelően elektronikus úton is be lehet nyújtani.

(6)   Ha az ajánlatkérő szervek által megfelelően indokolt sürgősségi helyzet betarthatatlanná teszi az e cikkben megállapított határidőket, olyan határidőt is meghatározhatnak, amely:

| a) | a részvételi jelentkezések beérkezésének határideje tekintetében nem lehet kevesebb az eljárást megindító hirdetmény elküldésének napjától számított 15 napnál; |
| --- | --- |

a)

a részvételi jelentkezések beérkezésének határideje tekintetében nem lehet kevesebb az eljárást megindító hirdetmény elküldésének napjától számított 15 napnál;

| b) | az ajánlatok beérkezésének határideje tekintetében nem lehet kevesebb az ajánlati felhívás elküldésének időpontjától számított 10 napnál. |
| --- | --- |

b)

az ajánlatok beérkezésének határideje tekintetében nem lehet kevesebb az ajánlati felhívás elküldésének időpontjától számított 10 napnál.

29. cikk

Tárgyalásos eljárás

(1)   A tárgyalásos eljárások során az V. melléklet B. és C. részében előírt információkat tartalmazó, az eljárást megindító felhívás alapján az ajánlatkérő szerv által a minőségi kiválasztáshoz előírt információk benyújtásával bármely gazdasági szereplő jelentkezhet részvételre.

Az ajánlatkérő szervek a közbeszerzési dokumentumokban oly módon határozzák meg a közbeszerzés tárgyát, hogy ismertetik igényeiket és a beszerzendő áruk, építési beruházások, illetve szolgáltatások kívánt jellemzőit, és meghatározzák a szerződés odaítélésének szempontjait. Megjelölik továbbá, hogy ezen ismertetésnek mely elemei jelentik azokat a minimumkövetelményeket, amelyeket valamennyi ajánlattevőnek teljesítenie kell.

A megadott információknak kellően pontosaknak kell lenniük ahhoz, hogy a gazdasági szereplők megállapíthassák a beszerzés jellegét és tárgyát, valamint eldönthessék, hogy nyújtsanak-e be részvételi jelentkezést.

A részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje az eljárást megindító hirdetmény, illetve ha előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésétől számított 30 nap. Az előzetes ajánlatok beérkezésének minimális határideje a felhívás elküldésétől számított 30 nap. Alkalmazni kell a 28. cikk (3)–(6) bekezdését.

(2)   Csak azok a gazdasági szereplők tehetnek előzetes ajánlatot, amelyeket a benyújtott információk értékelését követően az ajánlatkérő szerv meghívott; ezen ajánlat képezi az ezt követő tárgyalások alapját. Az ajánlatkérő szerv a 65. cikknek megfelelően korlátozhatja azoknak az alkalmas részvételre jelentkezőknek a számát, akiket meghív az eljárásban való részvételre.

(3)   A (4) bekezdés eltérő rendelkezése hiányában az ajánlatkérő szervek az ajánlatok tartalmának javítása érdekében tárgyalást folytatnak az ajánlattevőkkel az általuk benyújtott előzetes és minden azt követő ajánlatról, a (7) bekezdés szerinti végleges ajánlatok kivételével.

A minimumkövetelmények és az odaítélési szempontok nem képezhetik tárgyalások tárgyát.

(4)   Az ajánlatkérő szervek az előzetes ajánlatok alapján, tárgyalások nélkül is odaítélhetnek szerződést, amennyiben az eljárást megindító hirdetményben vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban jelezték, hogy fenntartják ennek a lehetőségét.

(5)   A tárgyalások során az ajánlatkérő szerv minden ajánlattevő tekintetében biztosítja az egyenlő bánásmódot. Ennek érdekében nem ad megkülönböztető módon olyan tájékoztatást, amely egyes ajánlattevőket másokkal szemben előnyhöz juttathat. Az ajánlatkérő szerv minden olyan ajánlattevőt, amelyet nem zártak ki a (6) bekezdésnek megfelelően, írásban értesít a műszaki leírásnak vagy más közbeszerzési dokumentumnak a minimumkövetelményeket meghatározó részén kívüli mindennemű módosításáról. E módosításokat követően az ajánlatkérő szerveknek elegendő időt kell biztosítaniuk arra, hogy az ajánlattevők adott esetben módosíthassák ajánlataikat, illetve benyújthassák módosított ajánlataikat.

A 1218. cikknek megfelelően az ajánlatkérő szerv a tárgyalásokon részt vevő jelentkező vagy ajánlattevő által közölt bizalmas információkat annak beleegyezése nélkül nem közölheti a többi résztvevővel. Az ilyen beleegyezés nem adható meg általános mentesség formájában, hanem azt konkrét információ tervezett közlésére tekintettel kell megadni.

(6)   A tárgyalásos eljárás lefolytatására egymást követő szakaszokban is sor kerülhet annak érdekében, hogy az eljárást megindító hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban vagy egyéb közbeszerzési dokumentumban meghatározott odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentsék a megvitatandó ajánlatok számát. Az ajánlatkérő szervnek az eljárást megindító hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban vagy egyéb közbeszerzési dokumentumban jeleznie kell, hogy élni fog-e ezzel a lehetőséggel.

(7)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv le kívánja zárni a tárgyalásokat, értesíti a fennmaradó ajánlattevőket és közös határidőt szab az új vagy módosított ajánlatok benyújtására. Ellenőrzi, hogy a végső ajánlatok megfelelnek-e a minimumkövetelményeknek és az 56. cikk (1) bekezdésében meghatározottaknak, az odaítélési szempontok alapján értékeli a végleges ajánlatokat, és a 66–69. cikknek megfelelően odaítéli a szerződést.

30. cikk

Versenypárbeszéd

(1)   A versenypárbeszéd során az eljárást megindító hirdetmény alapján bármely gazdasági szereplő kérelmezheti a részvételét az ajánlatkérő szerv által a minőségi kiválasztáshoz előírt információk benyújtásával.

A részvételi kérelmek beérkezésének minimális határideje az eljárást megindító hirdetmény elküldésének napjától számított 30 nap.

Csak azok a gazdasági szereplők vehetnek részt a párbeszédben, akiket, illetve amelyeket a benyújtott információk értékelését követően az ajánlatkérő szerv meghívott. Az ajánlatkérő szerv a 65. cikknek megfelelően korlátozhatja azoknak az alkalmas részvételre jelentkezőknek a számát, akiket meghív az eljárásban való részvételre. A szerződést a 67. cikk (2) bekezdésének megfelelően kizárólag a legjobb ár-minőség arány szempontja alapján kell odaítélni.

(2)   Az ajánlatkérő szervnek az eljárást megindító hirdetményben kell megfogalmaznia az igényeit és követelményeit, amelyeket e hirdetményben és/vagy egy ismertetőben tovább kell pontosítania. Ezzel egyidejűleg ugyanezekben a dokumentumokban köteles a kiválasztott odaítélési szempontokat is megnevezni és meghatározni, továbbá indikatív határidőket megadni.

(3)   Az ajánlatkérő szerv az 56–66. cikk vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően kiválasztott résztvevőkkel párbeszédet kezd, amellyel célja az, hogy megtalálja és meghatározza azokat az eszközöket, amelyek a leginkább alkalmasak igényei kielégítésére. E párbeszéd folyamán az ajánlatkérő szerv a közbeszerzés minden aspektusát megvitathatja a kiválasztott résztvevőkkel.

A párbeszéd során az ajánlatkérő szervnek minden résztvevő tekintetében biztosítania kell az egyenlő bánásmódot. Ennek érdekében nem ad megkülönböztető módon olyan tájékoztatást, amely egyes résztvevőket másokkal szemben előnyhöz juttathat.

A 21. cikknek megfelelően az ajánlatkérő szerv a párbeszédben részt vevő jelentkező vagy ajánlattevő által közölt javasolt megoldást vagy egyéb bizalmas információt annak beleegyezése nélkül nem közölheti a többi résztvevővel. Az ilyen beleegyezés nem adható meg általános mentesség formájában, hanem azt konkrét információ tervezett közlésére tekintettel kell megadni.

(4)   A versenypárbeszéd egymást követő szakaszokban is lefolytatható annak érdekében, hogy az eljárást megindító hirdetményben vagy az ismertetőben meghatározott odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentsék a párbeszéd folyamán megvitatandó megoldások számát. Az ajánlatkérő szervnek az eljárást megindító hirdetményben vagy az ismertetőben jeleznie kell, hogy élni fog-e ezzel a lehetőséggel.

(5)   Az ajánlatkérő szerv addig folytatja a párbeszédet, amíg meg nem találja azt a megoldást vagy azokat a megoldásokat, amely(ek) az igényei kielégítésére alkalmas(ak).

(6)   Miután bejelentette, hogy a párbeszéd lezárult, és erről tájékoztatta a fennmaradó résztvevőket, az ajánlatkérő szerv felkéri őket, hogy a párbeszéd folyamán ismertetett és meghatározott megoldás vagy megoldások alapján nyújtsák be végleges ajánlatukat. Ezeknek az ajánlatoknak tartalmazniuk kell minden, a projekt megvalósításához előírt és szükséges elemet.

Az ajánlatkérő szerv kérésére ezek az ajánlatok pontosíthatók, konkretizálhatók és optimalizálhatók. Azonban az ajánlatok pontosítása, finomítása, illetve további információk nyújtása nem változtathatja meg az ajánlat vagy a közbeszerzés lényeges aspektusait, ideértve az eljárást megindító hirdetményben vagy az ismertetőben meghatározott igényeket és követelményeket, amennyiben ezen aspektusok, igények és követelmények módosulása a verseny torzulását eredményezheti vagy megkülönböztető hatással járhat.

(7)   Az ajánlatkérő szerv az eljárást megindító hirdetményben vagy az ismertetőben megállapított odaítélési szempontok alapján értékeli a beérkezett ajánlatokat.

Az ajánlatkérő szerv kérésére azzal az ajánlattevővel, amely a 67. cikk (1) bekezdése alapján a legjobb ár-érték arányú ajánlatot nyújtotta be, tárgyalásokat lehet folytatni, ennek keretében a szerződés feltételeinek véglegesítésével megerősítve az ajánlatban szereplő pénzügyi kötelezettségeket vagy más feltételeket, feltéve, hogy ez nem jár olyan hatással, amely módosítja az ajánlat vagy a közbeszerzés lényeges elemeit, ideértve az eljárást megindító hirdetményben vagy az ismertetőben meghatározott igényeket és követelményeket, valamint nem fenyeget a verseny torzításával, illetve diszkrimináció okozásával.

(8)   Az ajánlatkérő szerv rendelkezhet a versenypárbeszédben résztvevőket megillető díjakról vagy egyéb összegekről.

31. cikk

Innovációs partnerség

(1)   Az innovációs partnerségek esetében az eljárást megindító hirdetmény alapján bármely gazdasági szereplő kérelmezheti a részvételét az ajánlatkérő szerv által a minőségi kiválasztáshoz előírt információk benyújtásával.

Az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési dokumentumokban meg kell határoznia igényét azon innovatív termékre, szolgáltatásra vagy innovatív építési beruházásra, amely a piacon nem áll rendelkezésre. Meg kell jelölnie továbbá, hogy ezen ismertetésnek mely elemei jelentik azokat a minimumkövetelményeket, amelyeket valamennyi ajánlattevőnek teljesítenie kell. Az információknak kellően pontosaknak kell lenniük ahhoz, hogy a gazdasági szereplők megállapíthassák az igényelt megoldás jellegét és körét, valamint eldönthessék, hogy kérelmezik-e részvételüket az eljárásban.

Az ajánlatkérő szerv eldöntheti, hogy az innovációs partnerséget egy partnerrel, vagy több, külön kutatási és fejlesztési tevékenységeket folytató partnerrel hozza létre.

A részvételi kérelmek beérkezésének minimális határideje az eljárást megindító hirdetmény elküldésének napjától számított 30 nap. Csak azok a gazdasági szereplők vehetnek részt az eljárásban, amelyeket a benyújtott információk értékelését követően az ajánlatkérő szerv meghívott. Az ajánlatkérő szerv a 65. cikknek megfelelően korlátozhatja azoknak az alkalmas részvételre jelentkezőknek a számát, akiket meghív az eljárásban való részvételre. A szerződést a 67. cikknek megfelelően kizárólag a legjobb ár-minőség arány szempontja alapján kell odaítélni.

(2)   Az innovációs partnerség célja egy innovatív termék, szolgáltatás vagy építési beruházás kifejlesztése, és az ennek eredményeként létrejövő áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások ezt követő beszerzése, feltéve, hogy azok megfelelnek az ajánlatkérő szervek és a résztvevők által közösen megállapított teljesítményszinteknek és költségeknek.

Az innovációs partnerségnek a kutatási és innovációs folyamat lépései szerint egymást követő szakaszokból kell felépülnie, amelyek magukban foglalhatják a termékek előállítását, a szolgáltatások nyújtását és az építési beruházások megvalósítását is. Az innovációs partnerségnek a partner által elérendő közbenső célokat kell meghatároznia, és rendelkeznie kell a díjazás megfelelő részletekben történő kifizetéséről is.

Az ajánlatkérő szerv e célok alapján minden szakasz lezárulását követően dönthet a partnerség megszüntetéséről vagy – amennyiben az innovációs partnerséget több partnerrel hozta létre – a partnerek számának csökkentéséről egyéni szerződések felmondása révén, amennyiben a közbeszerzési dokumentumokban jelezte ezeket a lehetőségeket, és azok igénybevételének a feltételeit is.

(3)   E cikk eltérő rendelkezése hiányában az ajánlatkérő szerveknek tárgyalniuk kell az ajánlattevőkkel az általuk benyújtott előzetes és – a végső kivételével – minden későbbi ajánlatról azok tartalmának fejlesztése érdekében.

A minimumkövetelmények és az odaítélési szempontok nem képezhetik tárgyalások tárgyát.

(4)   A tárgyalások során az ajánlatkérő szerv minden ajánlattevő tekintetében biztosítja az egyenlő bánásmódot. Ennek érdekében nem ad megkülönböztető módon olyan tájékoztatást, amely egyes ajánlattevőket másokkal szemben előnyhöz juttathat. Az ajánlatkérő szerv minden olyan ajánlattevőt, amelyet nem zártak ki az (5) bekezdésnek megfelelően, írásban értesít a műszaki leírásnak vagy más közbeszerzési dokumentumnak a minimumkövetelményeket meghatározó részén kívüli mindennemű módosításáról. Az említett módosításokat követően az ajánlatkérő szerveknek elegendő időt kell biztosítaniuk arra, hogy az ajánlattevők adott esetben módosíthassák ajánlataikat, illetve benyújthassák módosított ajánlataikat.

A 21. cikknek megfelelően az ajánlatkérő szerv a tárgyalásokon részt vevő jelentkező vagy ajánlattevő által közölt bizalmas információkat annak beleegyezése nélkül nem közölheti a többi résztvevővel. Az ilyen beleegyezés nem adható meg általános mentesség formájában, hanem azt konkrét információ tervezett közlésére tekintettel kell megadni.

(5)   Az innovációs partnerségi eljárások során folyó tárgyalások egymást követő szakaszokban is végbemehetnek annak érdekében, hogy az eljárást megindító hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban vagy a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentsék a megvitatandó ajánlatok számát. Az ajánlatkérő szerv köteles feltüntetni az eljárást megindító hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban vagy a közbeszerzési dokumentumokban, hogy élni fog-e ezzel a lehetőséggel.

(6)   A részvételre jelentkezők kiválasztása során az ajánlatkérő szervnek különösen a jelentkezőknek a kutatás és a fejlesztés, valamint az innovatív megoldások kifejlesztése és megvalósítása terén meglévő kapacitásával kapcsolatos kritériumokat kell alkalmaznia.

Csak azok a gazdasági szereplők nyújthatnak be az ajánlatkérő szerv által meghatározott – a létező megoldásokkal nem megoldható – igények teljesítésére irányuló kutatási és fejlesztési projektet, amelyeket a kért információk értékelését követően az ajánlatkérő szerv meghívott.

A közbeszerzési dokumentumokban az ajánlatkérő szerv feltünteti, hogy a szellemitulajdon-jogok tekintetében alkalmazandó részletes szabályokat. Több partnerrel létrehozott innovációs partnerség esetében az ajánlatkérő szerv a 21. cikkel összhangban a partnerség keretében valamely partner által közölt, javasolt megoldásokat vagy egyéb bizalmas információt a partner beleegyezése nélkül nem közölhet a többi partnerrel. Az ilyen beleegyezés nem adható meg általános mentesség formájában, hanem azt konkrét információ tervezett közlésére tekintettel kell megadni.

(7)   Az ajánlatkérő szervnek biztosítania kell, hogy a partnerség felépítése, különösen a különböző szakaszok tartama és értéke tükrözze a javasolt megoldás innovatív jellegének mértékét és azt, hogy a piacon még nem elérhető innovatív megoldás kifejlesztéséhez milyen kutatási és innovációs tevékenységek sorozatára van szükség. Az árubeszerzés, szolgáltatás vagy építési beruházás becsült értéke nem lehet aránytalan az azok kifejlesztéséhez szükséges beruházáshoz képest.

32. cikk

A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása

(1)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ajánlatkérő szervek a (2)–(5) bekezdésben megállapított különös esetekben és körülmények között hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás keretében is odaítélhetik a közbeszerzési szerződést.

(2)   Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás az alábbi esetek mindegyikében alkalmazható építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések tekintetében:

| a) | amennyiben nyílt vagy meghívásos eljárás keretében nem nyújtottak be ajánlatot vagy megfelelő ajánlatot, illetve részvételi jelentkezést vagy megfelelő részvételi jelentkezést, feltéve, hogy a szerződés eredeti feltételei nem változtak meg lényegesen, továbbá azzal a feltétellel, hogy a Bizottság részére, amennyiben kéri, jelentést küldenek.
  Az ajánlat akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha nem releváns a szerződés szempontjából, mivel jelentős változtatások nélkül nyilvánvalóan nem képes teljesíteni az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott igényeit és követelményeit. A részvételi jelentkezés akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha az érintett gazdasági szereplőt az 57. cikk alapján ki kell vagy ki lehet zárni, vagy nem felel meg az ajánlatkérő szerv által az 58. cikk alapján meghatározott kiválasztási szempontoknak; |
| --- | --- |

a)

amennyiben nyílt vagy meghívásos eljárás keretében nem nyújtottak be ajánlatot vagy megfelelő ajánlatot, illetve részvételi jelentkezést vagy megfelelő részvételi jelentkezést, feltéve, hogy a szerződés eredeti feltételei nem változtak meg lényegesen, továbbá azzal a feltétellel, hogy a Bizottság részére, amennyiben kéri, jelentést küldenek.

Az ajánlat akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha nem releváns a szerződés szempontjából, mivel jelentős változtatások nélkül nyilvánvalóan nem képes teljesíteni az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott igényeit és követelményeit. A részvételi jelentkezés akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha az érintett gazdasági szereplőt az 57. cikk alapján ki kell vagy ki lehet zárni, vagy nem felel meg az ajánlatkérő szerv által az 58. cikk alapján meghatározott kiválasztási szempontoknak;

| b) | ha az építési beruházást, árubeszerzéseket vagy szolgáltatásokat csak egy konkrét gazdasági szereplő képes teljesíteni a következő okok valamelyike miatt:






  i. | a közbeszerzés célja egyedi művészeti alkotás vagy művészi előadás létrehozása vagy megvásárlása; |
| --- | --- | --- |

b)

ha az építési beruházást, árubeszerzéseket vagy szolgáltatásokat csak egy konkrét gazdasági szereplő képes teljesíteni a következő okok valamelyike miatt:

i.

a közbeszerzés célja egyedi művészeti alkotás vagy művészi előadás létrehozása vagy megvásárlása;

| ii. | technikai okok miatt nincs verseny; |
| --- | --- |

ii.

technikai okok miatt nincs verseny;

| iii. | kizárólagos jogok – ideértve szellemi tulajdonjogokat is – védelme. |
| --- | --- |

iii.

kizárólagos jogok – ideértve szellemi tulajdonjogokat is – védelme.

A i. és ii. alpontban foglalt kivételek csak akkor alkalmazhatók, ha nem létezik ésszerű alternatíva vagy helyettesítési lehetőség, és a verseny hiánya nem annak a következménye, hogy mesterségesen leszűkítették a közbeszerzés paramétereit;

| c) | amennyiben feltétlenül szükséges, ha az ajánlatkérő szerv számára előre nem látható események által kiváltott rendkívüli sürgősség miatt a nyílt vagy a meghívásos eljárás vagy a tárgyalásos eljárás határideje nem tartható be; a rendkívüli sürgősség indokolására felhozott körülmények semmiképpen nem lehetnek az ajánlatkérő szervnek betudhatók. |
| --- | --- |

c)

amennyiben feltétlenül szükséges, ha az ajánlatkérő szerv számára előre nem látható események által kiváltott rendkívüli sürgősség miatt a nyílt vagy a meghívásos eljárás vagy a tárgyalásos eljárás határideje nem tartható be; a rendkívüli sürgősség indokolására felhozott körülmények semmiképpen nem lehetnek az ajánlatkérő szervnek betudhatók.

(3)   Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás akkor alkalmazható árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés esetében:

| a) | ha az érintett termékek gyártása kizárólag kutatás, kísérlet, tanulmány vagy fejlesztés célját szolgálja; az e pont alapján odaítélt szerződések azonban nem terjedhetnek ki a piacképességet megalapozó, illetve a kutatási és fejlesztési költségek fedezését szolgáló mennyiségi termelésre; |
| --- | --- |

a)

ha az érintett termékek gyártása kizárólag kutatás, kísérlet, tanulmány vagy fejlesztés célját szolgálja; az e pont alapján odaítélt szerződések azonban nem terjedhetnek ki a piacképességet megalapozó, illetve a kutatási és fejlesztési költségek fedezését szolgáló mennyiségi termelésre;

| b) | az eredeti beszállító általi olyan kiegészítő szállítások tekintetében, amelyek célja vagy az áruk, illetve felszerelések részleges pótlása, vagy a meglévő áruk, illetve felszerelések kibővítése, amennyiben a beszállító megváltozása esetén az ajánlatkérő szerv arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező árut szerezzen be, amely inkompatibilitást, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne; az ilyen szerződések, illetve az ismétlődő szerződések tartama főszabályként nem haladhatja meg a három évet; |
| --- | --- |

b)

az eredeti beszállító általi olyan kiegészítő szállítások tekintetében, amelyek célja vagy az áruk, illetve felszerelések részleges pótlása, vagy a meglévő áruk, illetve felszerelések kibővítése, amennyiben a beszállító megváltozása esetén az ajánlatkérő szerv arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező árut szerezzen be, amely inkompatibilitást, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne; az ilyen szerződések, illetve az ismétlődő szerződések tartama főszabályként nem haladhatja meg a három évet;

| c) | árutőzsdén jegyzett és vásárolt áruk esetében; |
| --- | --- |

c)

árutőzsdén jegyzett és vásárolt áruk esetében;

| d) | akár az üzleti tevékenységét végleg beszüntető beszállítótól, akár egy fizetésképtelenné vált vállalkozás felszámolójától – csődeljárás, felszámolási eljárás vagy csődegyezség keretében, vagy a nemzeti törvények vagy rendeletek szerinti más, hasonló eljárás keretében – áruk vagy szolgáltatások különösen előnyös feltételek mellett történő beszerzése esetében. |
| --- | --- |

d)

akár az üzleti tevékenységét végleg beszüntető beszállítótól, akár egy fizetésképtelenné vált vállalkozás felszámolójától – csődeljárás, felszámolási eljárás vagy csődegyezség keretében, vagy a nemzeti törvények vagy rendeletek szerinti más, hasonló eljárás keretében – áruk vagy szolgáltatások különösen előnyös feltételek mellett történő beszerzése esetében.

(4)   Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazható szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében, amennyiben az adott szerződést az ezen irányelvnek megfelelően szervezett tervpályázatot követően ítélik oda, és a tervpályázatban előírt szabályok értelmében a szerződést a tervpályázat nyertesével vagy a nyertesek valamelyikével kell megkötni; az utóbbi esetben mindegyik nyertest meg kell hívni a tárgyalásos eljárásban való részvételre.

(5)   Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazható olyan új építési beruházások vagy szolgáltatások esetében, amelyek attól a gazdasági szereplőtől megrendelt hasonló munkák vagy szolgáltatások ismételt nyújtásából állnak, akinek, illetve amelynek ugyanaz az ajánlatkérő szerv már korábban odaítélt egy eredeti szerződést, feltéve, hogy az ilyen építési beruházások vagy szolgáltatások megfelelnek egy olyan alapprojektnek, amely tekintetében az eredeti szerződést a 26. cikk (1) bekezdése szerinti eljárás szerint odaítélték. Az alapprojektben meg kell jelölni a lehetséges további építési beruházások vagy szolgáltatások terjedelmét, és azok odaítélésének feltételeit.

Az első projekt tekintetében ajánlati felhívás közzétételekor közzé kell tenni, hogy sor kerülhet ezen eljárás alkalmazására, és az ajánlatkérő szervnek a 4. cikk alkalmazásakor figyelembe kell vennie a későbbi építési beruházások vagy szolgáltatások becsült összköltségét.

Ezt az eljárást kizárólag az eredeti szerződés megkötését követő három éven belül lehet alkalmazni.

II.   FEJEZET

Az elektronikus és az összetett beszerzés technikái és eszközei

33. cikk

Keretmegállapodások

(1)   Az ajánlatkérő szervek keretmegállapodásokat köthetnek, amennyiben alkalmazzák az ezen irányelvben előírt eljárásokat.

A keretmegállapodás egy vagy több ajánlatkérő szerv és egy vagy több gazdasági szereplő között létrejött megállapodást jelent, amelynek célja az egy adott időszakban odaítélendő szerződésekre irányadó feltételek megállapítása, különösen az árra és – szükség szerint – az előirányzott mennyiségre vonatkozóan.

A keretmegállapodás tartama nem haladhatja meg a négy évet, kivéve a kellően – különösen a keretmegállapodás tárgyával – indokolt kivételes eseteket.

(2)   A keretmegállapodáson alapuló szerződéseket az e bekezdésben, valamint a (3) és a (4) bekezdésben megállapított eljárásoknak megfelelően kell odaítélni.

Az említett eljárások csak az eljárást megindító felhívásban vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban egyértelműen e célból megjelölt ajánlatkérő szervek és a megkötött keretmegállapodásban részes fél gazdasági szereplők között alkalmazhatók.

A keretmegállapodáson alapuló szerződések semmi esetre sem nem vezethetnek a keretmegállapodásban megállapított feltételek lényeges módosításához, különösen a (3) bekezdésben említett esetben.

(3)   Amennyiben a keretmegállapodás megkötésére egyetlen gazdasági szereplővel kerül sor, a megállapodáson alapuló szerződéseket a keretmegállapodásban megállapított feltételek keretein belül kell odaítélni.

Az említett szerződések odaítéléséhez az ajánlatkérő szerv írásban konzultálhat a keretmegállapodásban részt vevő gazdasági szereplővel, szükség szerint ajánlatának kiegészítését kérve.

(4)   Amennyiben a keretmegállapodás megkötésére egynél több gazdasági szereplővel kerül sor, a keretmegállapodás az alábbi módok valamelyikén teljesíthető:

| a) | a keretmegállapodás feltételei szerint – a verseny újbóli megnyitása nélkül –, amennyiben a keretmegállapodás az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra és árukra vonatkozó valamennyi feltételt meghatározza, továbbá meghatározza azokat az objektív feltételeket, amelyek alapján eldönthető, hogy a keretmegállapodásban félként szereplő gazdasági szereplők közül melyik teljesítse az érintett építési beruházásokat, szolgáltatásokat és árukat; ez utóbbi feltételeket fel kell tüntetni a keretmegállapodáshoz kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban; |
| --- | --- |

a)

a keretmegállapodás feltételei szerint – a verseny újbóli megnyitása nélkül –, amennyiben a keretmegállapodás az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra és árukra vonatkozó valamennyi feltételt meghatározza, továbbá meghatározza azokat az objektív feltételeket, amelyek alapján eldönthető, hogy a keretmegállapodásban félként szereplő gazdasági szereplők közül melyik teljesítse az érintett építési beruházásokat, szolgáltatásokat és árukat; ez utóbbi feltételeket fel kell tüntetni a keretmegállapodáshoz kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban;

| b) | ha a keretmegállapodás meghatározza az érintett építési beruházások, szolgáltatások és árubeszerzések teljesítésének valamennyi feltételét, részben az a) pontnak megfelelően a verseny újbóli megnyitása nélkül, részben pedig a c) pontnak megfelelően a versenynek a keretmegállapodás részes gazdasági szereplői közötti újbóli megnyitásával, amennyiben ezt a lehetőséget az ajánlatkérő szerv a keretmegállapodáshoz kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban kikötötte. Az arra vonatkozó döntést, hogy egyes konkrét építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások beszerzésére a verseny újbóli megnyitását követően kerül-e sor vagy közvetlenül a keretmegállapodásban foglalt feltételek alapján, a keretmegállapodáshoz kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban foglalt objektív kritériumok alapján kell meghozni. A közbeszerzési dokumentumokban meg kell határozni azt is, hogy mely feltételek tekintetében kerül sor a verseny újbóli megnyitására.
  Az e pont első bekezdésében foglalt lehetőségek a keretmegállapodás azon részeire is alkalmazandók, amelyek tekintetében a keretmegállapodás meghatározza az érintett építési beruházások, szolgáltatások és árubeszerzések teljesítésének valamennyi feltételét, tekintet nélkül arra, hogy azt a más részek keretébe tartozó építési beruházások, szolgáltatások és árubeszerzések esetében is meghatározza-e. |
| --- | --- |

b)

ha a keretmegállapodás meghatározza az érintett építési beruházások, szolgáltatások és árubeszerzések teljesítésének valamennyi feltételét, részben az a) pontnak megfelelően a verseny újbóli megnyitása nélkül, részben pedig a c) pontnak megfelelően a versenynek a keretmegállapodás részes gazdasági szereplői közötti újbóli megnyitásával, amennyiben ezt a lehetőséget az ajánlatkérő szerv a keretmegállapodáshoz kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban kikötötte. Az arra vonatkozó döntést, hogy egyes konkrét építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások beszerzésére a verseny újbóli megnyitását követően kerül-e sor vagy közvetlenül a keretmegállapodásban foglalt feltételek alapján, a keretmegállapodáshoz kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban foglalt objektív kritériumok alapján kell meghozni. A közbeszerzési dokumentumokban meg kell határozni azt is, hogy mely feltételek tekintetében kerül sor a verseny újbóli megnyitására.

Az e pont első bekezdésében foglalt lehetőségek a keretmegállapodás azon részeire is alkalmazandók, amelyek tekintetében a keretmegállapodás meghatározza az érintett építési beruházások, szolgáltatások és árubeszerzések teljesítésének valamennyi feltételét, tekintet nélkül arra, hogy azt a más részek keretébe tartozó építési beruházások, szolgáltatások és árubeszerzések esetében is meghatározza-e.

| c) | amennyiben a keretmegállapodásban nincs meghatározva az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra és árubeszerzésekre vonatkozó valamennyi feltétel, a versenynek a keretmegállapodás részes gazdasági szereplői közötti újbóli megnyitása útján. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a keretmegállapodásban nincs meghatározva az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra és árubeszerzésekre vonatkozó valamennyi feltétel, a versenynek a keretmegállapodás részes gazdasági szereplői közötti újbóli megnyitása útján.

(5)   A (4) bekezdés b) és c) pontjában említett versenynek ugyanazokon a feltételeken kell alapulnia, mint amelyeket a keretmegállapodás odaítélésére alkalmaztak, illetve ha szükséges, akkor pontosabban megfogalmazott feltételeken, továbbá adott esetben a keretmegállapodáshoz kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban említett egyéb feltételeken, a következő eljárásnak megfelelően:

| a) | az ajánlatkérő szervnek minden odaítélendő szerződés esetében írásban kell konzultálnia a szerződés teljesítésére képes gazdasági szereplőkkel; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatkérő szervnek minden odaítélendő szerződés esetében írásban kell konzultálnia a szerződés teljesítésére képes gazdasági szereplőkkel;

| b) | az ajánlatkérő szerv meghatároz egy határidőt, amely kellően hosszú ahhoz, hogy minden egyes közbeszerzés esetében lehetővé tegye az ajánlatok benyújtását, figyelembe véve olyan tényezőket, mint a közbeszerzés tárgyának összetettsége és az ajánlatok beküldéséhez szükséges idő; |
| --- | --- |

b)

az ajánlatkérő szerv meghatároz egy határidőt, amely kellően hosszú ahhoz, hogy minden egyes közbeszerzés esetében lehetővé tegye az ajánlatok benyújtását, figyelembe véve olyan tényezőket, mint a közbeszerzés tárgyának összetettsége és az ajánlatok beküldéséhez szükséges idő;

| c) | az ajánlatokat írásban kell benyújtani, és tartalmukat az ajánlatok beérkezésére szabott határidő lejártáig nem szabad megtekinteni; |
| --- | --- |

c)

az ajánlatokat írásban kell benyújtani, és tartalmukat az ajánlatok beérkezésére szabott határidő lejártáig nem szabad megtekinteni;

| d) | az ajánlatkérő szervek minden egyes szerződést annak az ajánlattevőnek ítélik oda, amely a keretmegállapodáshoz kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban megállapított odaítélési szempontok alapján a legjobb ajánlatot nyújtotta be. |
| --- | --- |

d)

az ajánlatkérő szervek minden egyes szerződést annak az ajánlattevőnek ítélik oda, amely a keretmegállapodáshoz kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban megállapított odaítélési szempontok alapján a legjobb ajánlatot nyújtotta be.

34. cikk

Dinamikus beszerzési rendszerek

(1)   Az ajánlatkérő szervek azon gyakori beszerzések lebonyolítására, amelyek jellemzői – a piacon általában rendelkezésre álló formában – megfelelnek az ajánlatkérő szerv által meghatározott követelményeknek, dinamikus beszerzési rendszert használhatnak. A dinamikus beszerzési rendszert teljes mértékben elektronikus folyamatként kell működtetni, és annak a beszerzési rendszer teljes időtartama alatt nyitva kell állnia bármely olyan gazdasági szereplő előtt, aki, illetve amely megfelel a kiválasztási szempontoknak. A rendszert fel lehet osztani termék-, építési beruházás vagy szolgáltatáskategóriákra, amelyeket az adott kategóriában végrehajtandó közbeszerzés jellemzői alapján objektív módon kell meghatározni. Ilyen jellemző lehet a későbbi konkrét szerződések legnagyobb megengedett volumene vagy azon konkrét földrajzi terület, amelyen belül a később kötendő konkrét szerződések teljesítésére sor fog kerülni.

(2)   A közbeszerzés dinamikus beszerzési rendszerben történő megvalósítása érdekében az ajánlatkérő szervnek a meghívásos eljárás szabályait kell követnie. A kiválasztási szempontoknak megfelelő összes részvételre jelentkezőt fel kell venni a rendszerbe, a rendszerbe felvehető részvételre jelentkezők száma nem korlátozható a 65. cikknek megfelelően. Amennyiben az ajánlatkérő szerv a rendszert e cikk (1) bekezdésének megfelelően termék-, építési beruházás- vagy szolgáltatás-kategóriákra bontotta, minden egyes kategória tekintetében meg kell határoznia az alkalmazandó kiválasztási szempontokat.

A 28. cikkben foglaltak ellenére a következő határidőket kell alkalmazni:

| a) | a részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje az eljárást megindító hirdetmény, illetve ha előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésétől számított 30 nap. A részvételi jelentkezések tekintetében nem határozhatók meg további beérkezési határidők, miután a dinamikus beszerzési rendszer keretében az első konkrét közbeszerzésre vonatkozó ajánlattételi felhívást elküldték; |
| --- | --- |

a)

a részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje az eljárást megindító hirdetmény, illetve ha előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésétől számított 30 nap. A részvételi jelentkezések tekintetében nem határozhatók meg további beérkezési határidők, miután a dinamikus beszerzési rendszer keretében az első konkrét közbeszerzésre vonatkozó ajánlattételi felhívást elküldték;

| b) | az ajánlatok beérkezésének minimális határideje az ajánlattételi felhívás elküldésétől számított legalább 10 nap. Adott esetben alkalmazni kell a 28. cikk (4) bekezdését. A 28. cikk (3) és (5) bekezdése nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

b)

az ajánlatok beérkezésének minimális határideje az ajánlattételi felhívás elküldésétől számított legalább 10 nap. Adott esetben alkalmazni kell a 28. cikk (4) bekezdését. A 28. cikk (3) és (5) bekezdése nem alkalmazandó.

(3)   A dinamikus beszerzési rendszerrel összefüggő minden kommunikációnak elektronikus úton kell történnie, a 22. cikk (1), (3), (5) és (6) bekezdésének megfelelően.

(4)   Szerződések dinamikus beszerzési rendszer keretében történő odaítélése céljából az ajánlatkérő szervnek:

| a) | eljárást megindító felhívást kell közzétennie, amelyben egyértelműen közli, hogy dinamikus beszerzési rendszert alkalmaz; |
| --- | --- |

a)

eljárást megindító felhívást kell közzétennie, amelyben egyértelműen közli, hogy dinamikus beszerzési rendszert alkalmaz;

| b) | a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetnie legalább az előirányzott beszerzések jellegét és becsült mennyiségét, továbbá a dinamikus beszerzési rendszerrel, többek között annak működésmódjával, a használt elektronikus eszközökkel és a csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával kapcsolatos valamennyi szükséges információt; |
| --- | --- |

b)

a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetnie legalább az előirányzott beszerzések jellegét és becsült mennyiségét, továbbá a dinamikus beszerzési rendszerrel, többek között annak működésmódjával, a használt elektronikus eszközökkel és a csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával kapcsolatos valamennyi szükséges információt;

| c) | fel kell tüntetnie a termékek, építési beruházások vagy szolgáltatások esetleges kategóriákba sorolását, és meg kell adnia ezek meghatározó jellemzőit; |
| --- | --- |

c)

fel kell tüntetnie a termékek, építési beruházások vagy szolgáltatások esetleges kategóriákba sorolását, és meg kell adnia ezek meghatározó jellemzőit;

| d) | az 53. cikknek megfelelően korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést kell biztosítania a közbeszerzési dokumentumokhoz a rendszer fennállásának idejére. |
| --- | --- |

d)

az 53. cikknek megfelelően korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést kell biztosítania a közbeszerzési dokumentumokhoz a rendszer fennállásának idejére.

(5)   Az ajánlatkérő szerv a dinamikus beszerzési rendszer fennállásának teljes időtartama alatt biztosítja valamennyi gazdasági szereplő számára annak lehetőségét, hogy a (2) bekezdésben említett feltételek mellett részvételre jelentkezzen a rendszerbe. Az ajánlatkérő szerv a kérelmek kiválasztási szempontok szerinti értékelését köteles az azok beérkezésétől számított 10 munkanapon belül véglegesíteni. Az említett a határidőt indokolt esetben 15 munkanapra lehet hosszabbítani, különösen akkor, ha további dokumentumok vizsgálata válik szükségessé, vagy ha egyéb módon ellenőrizni kell, hogy a kiválasztási szempontok teljesültek-e.

Az első albekezdés ellenére mindaddig, amíg a dinamikus beszerzési rendszer keretében az első konkrét közbeszerzésre vonatkozó ajánlattételi felhívást el nem küldték, az ajánlatkérő szervek meghosszabbíthatják az értékelési időszakot, feltéve, hogy a meghosszabbított értékelési időszak alatt nem tesznek közzé ajánlattételi felhívást. Az ajánlatkérő szerveknek a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetniük azon meghosszabbított időszak hosszát, amellyel élni kívánnak.

Az ajánlatkérő szervek az érintett gazdasági szereplőt a lehető leghamarabb értesíti arról, hogy felvették-e a dinamikus beszerzési rendszerbe.

(6)   Az ajánlatkérő szerv az 54. cikknek megfelelően a rendszerbe felvett minden résztvevőt felhív arra, hogy a dinamikus beszerzési rendszer keretében történő minden egyes közbeszerzés tekintetében nyújtson be ajánlatot. Ha a dinamikus beszerzési rendszert építési munka, termék- vagy szolgáltatáskategóriákra bontották, az ajánlatkérő szervnek az adott közbeszerzésnek megfelelő kategóriába felvett minden résztvevőt fel kell kérnie ajánlat benyújtására.

Az ajánlatkérő szerv annak az ajánlattevőnek ítéli oda a szerződést, amely a dinamikus beszerzési rendszerről szóló eljárást megindító hirdetményben – illetve ha előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban – megállapított odaítélési szempontok alapján a legjobb ajánlatott tette. E szempontokat adott esetben az ajánlattételi felhívásban pontosítani lehet.

(7)   Az ajánlatkérő szervek a dinamikus beszerzési rendszer fennállása alatt bármikor előírhatják a rendszerbe felvett részvételre jelentkezők számára, hogy az erre irányuló kérés megküldésének időpontjától számított öt munkanapon belül nyújtsák be az 59. cikk (1) bekezdésében meghatározott nyilatkozat megújított és aktualizált változatát.

Az 59. cikk (4), (5) és (6) bekezdését a dinamikus beszerzési rendszer teljes fennállása alatt alkalmazni kell.

(8)   Az ajánlatkérő szerveknek az eljárást megindító felhívásban jelezniük kell a dinamikus beszerzési rendszer fennállásának időtartamát. A fennállás időtartamában bekövetkezett minden változásról tájékoztatniuk kell a Bizottságot a következő egységes formanyomtatványok felhasználásával:

| a) | ha a fennállás időtartama a rendszer megszüntetése nélkül módosul, a dinamikus beszerzési rendszerre vonatkozó eljárást megindító felhíváshoz eredetileg használt formanyomtatvány; |
| --- | --- |

a)

ha a fennállás időtartama a rendszer megszüntetése nélkül módosul, a dinamikus beszerzési rendszerre vonatkozó eljárást megindító felhíváshoz eredetileg használt formanyomtatvány;

| b) | ha a rendszer megszűnik, a szerződés odaítéléséről szóló, az 50. cikkben említett tájékoztató. |
| --- | --- |

b)

ha a rendszer megszűnik, a szerződés odaítéléséről szóló, az 50. cikkben említett tájékoztató.

(9)   A dinamikus beszerzési rendszerben érdekelt vagy részt vevő gazdasági szereplők terhére semmilyen díj nem számolható fel a dinamikus beszerzési rendszer fennállásának ideje alatt, illetve azt megelőzően.

35. cikk

Elektronikus árlejtés

(1)   Az ajánlatkérő szervek olyan elektronikus árlejtést is alkalmazhatnak, amelyekben új – egyre csökkenő – árakat és/vagy az ajánlat egyes elemeire vonatkozó új értékeket ajánlanak.

E célból az ajánlatkérő szerveknek az elektronikus árlejtést ismétlődő elektronikus folyamatként kell kialakítaniuk, amely az ajánlatok első teljes körű értékelése után indul el, lehetővé téve az ajánlatok automatikus értékelési módszerek alkalmazásával történő rangsorolását.

Mivel egyes szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések és egyes építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések tárgya szellemi alkotómunka, így például építmények megtervezése, azokat nem lehetséges automatikus értékelési módszerek alkalmazásával rangsorolni, ezért nem képezhetik elektronikus árlejtés tárgyát.

(2)   A nyílt vagy a meghívásos eljárásban vagy a tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő szerv dönthet úgy, hogy a közbeszerzési szerződés odaítélését elektronikus árlejtés előzze meg, amennyiben a közbeszerzési dokumentumok tartalma, különösen a műszaki leírások pontosan meghatározhatók.

Ugyanilyen körülmények között az elektronikus árlejtés megtartható a 33. cikk (4) bekezdésének b) vagy c) pontja szerinti keretmegállapodás felei közötti verseny újbóli megnyitása esetén is, valamint szerződéseknek a 34. cikkben említett dinamikus beszerzési rendszer keretében való odaítélése esetében a verseny megnyitása esetén is.

(3)   Az elektronikus árlejtésnek a következő ajánlati elemek valamelyikén kell alapulnia:

| a) | kizárólag az árakon, amennyiben a szerződés odaítélése kizárólag az ár alapján történik; |
| --- | --- |

a)

kizárólag az árakon, amennyiben a szerződés odaítélése kizárólag az ár alapján történik;

| b) | az árakon és/vagy a közbeszerzési dokumentumokban feltüntetett ajánlati összetevők új értékein, amennyiben a szerződés odaítélésére – költséghatékonysági megközelítést alkalmazva – az legjobb ár-minőség arány vagy a legalacsonyabb költség szempontja alapján kerül sor. |
| --- | --- |

b)

az árakon és/vagy a közbeszerzési dokumentumokban feltüntetett ajánlati összetevők új értékein, amennyiben a szerződés odaítélésére – költséghatékonysági megközelítést alkalmazva – az legjobb ár-minőség arány vagy a legalacsonyabb költség szempontja alapján kerül sor.

(4)   Az elektronikus árlejtés alkalmazása mellett döntő ajánlatkérő szervnek ezt fel kell tüntetnie az eljárást megindító hirdetményben vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban. A közbeszerzési dokumentumoknak tartalmaznia kell legalább a VI. mellékletben foglalt információkat.

(5)   Az ajánlatkérő szervnek, mielőtt elektronikus árlejtést tartana, a meghatározott odaítélési szempontnak vagy szempontoknak és az azok tekintetében rögzített súlyozásnak megfelelően el kell végeznie az ajánlatok teljes körű első értékelését.

Egy ajánlat akkor tekintendő érvényesnek, ha azt olyan ajánlattevő nyújtotta be, akit, illetve amelyet nem zártak ki az 57. cikk alapján, aki, illetve amely megfelel a kiválasztási szempontoknak és akinek, illetve amelynek az ajánlata összhangban áll a műszaki leírással anélkül, hogy szabálytalan vagy érvénytelen, vagy nem megfelelő lenne.

Szabálytalannak kell tekinteni különösen azokat az ajánlatokat, amelyek nem felelnek meg a közbeszerzési dokumentumoknak, amelyek késve érkeztek, ahol bizonyított az összejátszás vagy a korrupció, vagy amelyekben az árat az ajánlatkérő szervek kirívóan alacsony összegűnek találták. Elfogadhatatlannak kell tekinteni különösen azokat az ajánlatokat, amelyeket a szükséges képesítéssel nem rendelkező ajánlattevők nyújtottak be, valamint amelyeknek az értéke meghaladja az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési eljárás megindítása előtt meghatározott és dokumentált költségvetését.

Az ajánlat akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha nem releváns a szerződés szempontjából, mivel jelentős változtatások nélkül nyilvánvalóan nem képes teljesíteni az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott igényeit és követelményeit. A részvételi jelentkezés akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha az érintett gazdasági szereplőt az 57. cikk alapján ki kell vagy ki lehet zárni, vagy nem felel meg az ajánlatkérő szerv által az 58. cikk alapján meghatározott kiválasztási szempontoknak;

Minden, érvényes ajánlatot benyújtó ajánlattevőt elektronikus úton egyidejűleg fel kell hívni arra, hogy vegyen részt az elektronikus árlejtésen, a felhívásban szereplő utasítások szerinti kapcsolattartás alkalmazásával, a megjelölt időpontban. Az elektronikus árlejtés több egymást követő szakaszból is állhat. Az elektronikus árlejtés legkorábban a felhívások megküldése után két munkanappal kezdődhet meg.

(6)   A felhíváshoz csatolni kell az érintett ajánlattevő ajánlata tekintetében a 67. cikk (5) bekezdésének első albekezdésében meghatározott súlyozásnak megfelelően végzett teljes körű értékelés eredményét.

A felhívásnak az elektronikus árlejtés során alkalmazandó azon matematikai képletet is tartalmaznia kell, amelyet a benyújtott új árakon és/vagy új értékeken alapuló automatikus újrarangsorolás megállapításához használnak. A képletnek tartalmaznia kell a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat meghatározása céljából megállapított valamennyi szempontnak az eljárást megindító felhívásként alkalmazott tájékoztatóban vagy más közbeszerzési dokumentumban szereplő súlyozását, kivéve, ha a gazdaságilag legmegfelelőbb ajánlatot kizárólag az ár alapján választják ki. E célból azonban minden értéktartományt előzetesen egy meghatározott értékre kell csökkenteni.

Amennyiben a változatok benyújtása megengedett, minden egyes változatra külön képletet kell meghatározni.

(7)   Az ajánlatkérő szervnek az elektronikus árlejtés minden szakaszában minden ajánlattevőt folyamatosan legalább annyi információval el kell látnia, amely elegendő ahhoz, hogy az ajánlattevő bármikor meggyőződhessen relatív rangsorolásáról. Az ajánlatkérő szerv – ha azt korábban jelezték – a benyújtott árakra vagy értékekre vonatkozó egyéb információt is közölhet. Továbbá az árlejtés e szakaszában bármikor bejelentheti a résztvevők számát. Azonban az elektronikus árlejtés egyik szakaszában sem fedheti fel az ajánlattevők kilétét.

(8)   Az ajánlatkérő szervnek az elektronikus árlejtést a következő lehetőségek közül egy vagy több módszert alkalmazva kell lezárnia:

| a) | az előre megadott napon és időpontban; |
| --- | --- |

a)

az előre megadott napon és időpontban;

| b) | ha nem kap több olyan új árat vagy új értéket, amely megfelelne a minimális eltérésre vonatkozó követelményeknek, feltéve, hogy korábban feltüntette, hogy mennyi idő telhet el az utolsó ajánlat beérkezése után az elektronikus árlejtés lezárásáig; vagy |
| --- | --- |

b)

ha nem kap több olyan új árat vagy új értéket, amely megfelelne a minimális eltérésre vonatkozó követelményeknek, feltéve, hogy korábban feltüntette, hogy mennyi idő telhet el az utolsó ajánlat beérkezése után az elektronikus árlejtés lezárásáig; vagy

| c) | ha az előzetesen megállapított árlejtési szakaszok befejeződtek. |
| --- | --- |

c)

ha az előzetesen megállapított árlejtési szakaszok befejeződtek.

Amennyiben az ajánlatkérő szerv az elektronikus árlejtést az első albekezdés c) pontjának megfelelően – esetleg azt a b) pontjában megállapított szabályokkal együttesen alkalmazva – szándékozik lezárni, az árlejtésben való részvételre vonatkozó felhívásban fel kell tüntetni minden egyes árlejtési szakasz ütemtervét.

(9)   Az elektronikus árlejtés lezárása után az ajánlatkérő szerv a szerződést a 67. cikknek megfelelően az elektronikus árlejtés eredményei alapján ítéli oda.

36. cikk

Elektronikus katalógusok

(1)   Amennyiben az elektronikus kommunikációs eszközök használata kötelező, az ajánlatkérő szervek előírhatják, hogy az ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani, illetve, hogy elektronikus katalógust kell csatolni az ajánlathoz.

A tagállamok a közbeszerzések bizonyos fajtái esetében kötelezővé tehetik az elektronikus katalógusok használatát.

Az elektronikus katalógus formájában benyújtott ajánlatokhoz az ajánlatot kiegészítő egyéb dokumentumok mellékelhetők.

(2)   Az elektronikus katalógusokat a részvételre jelentkezőknek vagy az ajánlattevőknek egy konkrét közbeszerzési eljárásban való részvétel céljából kell létrehozniuk, az ajánlatkérő szerv által megállapított műszaki leírásnak és formátumnak megfelelően.

Ezenkívül az elektronikus katalógusoknak meg kell felelniük az elektronikus kommunikációs eszközökre vonatkozó követelményeknek, valamint az ajánlatkérő szerv által a 22. cikknek megfelelően meghatározott további követelményeknek is.

(3)   Amennyiben az ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani, illetve az ilyen benyújtást elfogadják, az ajánlatkérő szervek kötelesek:

| a) | ezt az eljárást megindító hirdetményben vagy – ha előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként – a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban közölni; |
| --- | --- |

a)

ezt az eljárást megindító hirdetményben vagy – ha előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként – a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban közölni;

| b) | a közbeszerzési dokumentumokban feltüntetni a 22. cikk (6) bekezdése szerinti, az elektronikus katalógus formátumával, a felhasznált elektronikus eszközökkel és a csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával kapcsolatos valamennyi szükséges információt. |
| --- | --- |

b)

a közbeszerzési dokumentumokban feltüntetni a 22. cikk (6) bekezdése szerinti, az elektronikus katalógus formátumával, a felhasznált elektronikus eszközökkel és a csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával kapcsolatos valamennyi szükséges információt.

(4)   Ha az ajánlatok elektronikus katalógusok formájában történő benyújtását követően keretmegállapodás megkötésére kerül sor egynél több gazdasági szereplővel, az ajánlatkérő szervek rendelkezhetnek úgy, hogy a verseny egyes konkrét közbeszerzések tekintetében való újbóli megnyitása frissített katalógusok alapján történjen. Ilyen esetben az ajánlatkérő szerveknek a következő módszerek egyikét kell alkalmazniuk:

| a) | felhívják az ajánlattevőket, hogy az adott közbeszerzés követelményeihez igazítva ismételten nyújtsák be elektronikus katalógusaikat; vagy |
| --- | --- |

a)

felhívják az ajánlattevőket, hogy az adott közbeszerzés követelményeihez igazítva ismételten nyújtsák be elektronikus katalógusaikat; vagy

| b) | értesítik az ajánlattevőket, hogy a már benyújtott elektronikus katalógusokból szándékoznak összegyűjteni azokat az információkat, amelyek az adott közbeszerzéshez igazított ajánlatok létrehozásához szükségesek; feltéve, hogy a módszer alkalmazását bejelentették a keretmegállapodással kapcsolatos közbeszerzési dokumentumokban. |
| --- | --- |

b)

értesítik az ajánlattevőket, hogy a már benyújtott elektronikus katalógusokból szándékoznak összegyűjteni azokat az információkat, amelyek az adott közbeszerzéshez igazított ajánlatok létrehozásához szükségesek; feltéve, hogy a módszer alkalmazását bejelentették a keretmegállapodással kapcsolatos közbeszerzési dokumentumokban.

(5)   Ha az ajánlatkérő szervek a (4) bekezdés b) pontjának megfelelően konkrét közbeszerzések tekintetében újból megnyitják a versenyt, értesítik az ajánlattevőket arról az időpontról, amikor az adott közbeszerzés követelményeihez igazított ajánlatok létrehozásához szükséges információk összegyűjtését tervezik, és lehetőséget kell adniuk az ajánlattevők számára az információgyűjtés elutasítására.

Az ajánlatkérő szerveknek megfelelő időt kell hagyniuk az értesítés és a tényleges információgyűjtés között.

A szerződés odaítélése előtt az ajánlatkérő szervek átadják az összegyűjtött információkat az érintett ajánlattevőnek, hogy lehetőséget adjanak neki annak megerősítésére, hogy az így létrehozott ajánlat nem tartalmaz lényegi hibákat, vagy kifogása jelzésére, amennyiben lényegi hibát észlel.

(6)   Az ajánlatkérő szervek a dinamikus beszerzési rendszer keretében oly módon odaítélhetnek szerződéseket, hogy előírják, hogy az adott szerződésre vonatkozó ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani.

Az ajánlatkérő szervek a (4) bekezdés b) pontjának és az (5) bekezdésnek megfelelően is ítélhetnek oda szerződést a dinamikus beszerzési rendszer keretében, amennyiben a dinamikus beszerzési rendszerben való részvétel iránti kérelmet az ajánlatkérő szerv által megállapított műszaki leírásnak és formátumnak megfelelő elektronikus katalógus egészíti ki. Az említett katalógust utólag kell kitölteniük a részvételre jelentkezőknek, akkor, amikor tájékoztatják őket arról, hogy az ajánlatkérő szerv a (4) bekezdés b) pontjában foglalt eljárás útján kívánja létrehozni az ajánlatokat.

37. cikk

Központosított beszerzési tevékenységek és központi beszerző szervek

(1)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ajánlatkérő szervek beszerezhetnek árukat és/vagy szolgáltatásokat valamely, a 2. cikk (1) bekezdése 14. pontjának a) pontjában említett központosított beszerzési tevékenységet végző központi beszerző szervtől.

A tagállamok rendelkezhetnek úgy is, hogy az ajánlatkérő szervek beszerezhetnek építési beruházásokat, árukat és szolgáltatásokat a központi beszerző szervek által odaítélt szerződések, valamely központi beszerző szerv által működtetett dinamikus beszerzési rendszerek vagy – a 33. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott mértékig – valamely, a 2. cikk (1) bekezdése 14. pontjának b) pontjában említett központosított beszerzési tevékenységet végző központi beszerző szerv által megkötött keretmegállapodás felhasználásával is. Ha egy adott központi beszerző szerv által működtetett dinamikus beszerzési rendszert más ajánlatkérő szervek is igénybe vehetnek, a dinamikus beszerzési rendszer létrehozására irányuló eljárást megindító felhívásban fel kell tüntetni.

Az első és második albekezdést illetően a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy egyes közbeszerzéseket központi beszerző szerveken vagy egy vagy több meghatározott központi beszerző szerven keresztül kell lebonyolítani.

(2)   Az ajánlatkérő szerv teljesíti az ezen irányelv szerinti kötelezettségeit, amikor valamely, a 2. cikk (1) bekezdése 14. pontjának a) pontjában említett központosított beszerzési tevékenységet végző központi beszerző szervtől szerez be árukat vagy szolgáltatásokat.

Ezenkívül az ajánlatkérő szerv akkor is teljesíti az ezen irányelv szerinti kötelezettségeit, amikor központi beszerző szervek által odaítélt szerződések, valamely központi beszerző szerv által működtetett dinamikus beszerzési rendszerek vagy – a 33. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott mértékig – valamely, a 2. cikk (1) bekezdése 14. pontjának b) pontjában említett központosított beszerzési tevékenységet kínáló központi beszerző szerv által megkötött keretmegállapodás felhasználásával szerez be építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat.

Az érintett ajánlatkérő szerv azonban felelős az ezen irányelv szerinti kötelezettségek teljesítéséért az eljárás általa lefolytatott részei, például a következők tekintetében:

| a) | szerződés olyan dinamikus beszerzési rendszer keretében való odaítélése, amelyet egy központi beszerző szerv működtet; |
| --- | --- |

a)

szerződés olyan dinamikus beszerzési rendszer keretében való odaítélése, amelyet egy központi beszerző szerv működtet;

| b) | verseny újbóli megnyitása olyan keretmegállapodás alapján, amelyet egy központi beszerző szerv kötött meg; |
| --- | --- |

b)

verseny újbóli megnyitása olyan keretmegállapodás alapján, amelyet egy központi beszerző szerv kötött meg;

| c) | a 33. cikk (4) bekezdésének a) vagy b) pontja értelmében annak meghatározása, hogy a keretmegállapodásban részes gazdasági szereplők közül melyik végezzen el egy, valamely központi beszerző szerv által megkötött keretmegállapodás szerinti feladatot. |
| --- | --- |

c)

a 33. cikk (4) bekezdésének a) vagy b) pontja értelmében annak meghatározása, hogy a keretmegállapodásban részes gazdasági szereplők közül melyik végezzen el egy, valamely központi beszerző szerv által megkötött keretmegállapodás szerinti feladatot.

(3)   A központi beszerző szerv által lebonyolított összes közbeszerzési eljárást elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásával kell elvégezni, a 22. cikkben foglalt követelményeknek megfelelően.

(4)   Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni, hogy az ezen irányelvben meghatározott eljárások alkalmazása nélkül ítéljenek oda központosított beszerzési tevékenységek végzésére vonatkozó szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződést valamely központi beszerző szervvel.

Az ilyen szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések kiterjedhetnek járulékos beszerzési tevékenységek végzésére is.

38. cikk

Eseti közös közbeszerzés

(1)   Két vagy több ajánlatkérő szerv megállapodhat egyes konkrét beszerzések közös megvalósításáról.

(2)   Ha egy közbeszerzési eljárás lebonyolítására teljes egészében minden érintett ajánlatkérő szerv nevében, közösen kerül sor, akkor azok együttesen felelősek az ezen irányelv szerinti kötelezettségeik teljesítéséért. Ez vonatkozik azokra az esetekre is, amikor az eljárást az ajánlatkérő szervek egyike bonyolítja le saját maga és a többi érintett ajánlatkérő szerv nevében.

Ha egy közbeszerzési eljárás lebonyolítására nem teljes egészében minden érintett ajánlatkérő szerv nevében kerül sor, akkor azok csak a közösen végzett részek tekintetében tartoznak együttes felelősséggel. Minden ajánlatkérő szerv kizárólagosan felelős az ezen irányelv szerinti kötelezettségei teljesítéséért azon részek tekintetében, amelyeket a saját nevében végez.

39. cikk

Különböző tagállamok ajánlatkérő szerveinek részvételével zajló beszerzések

(1)   A 12. cikk sérelme nélkül, különböző tagállamok ajánlatkérő szervei közösen is odaítélhetnek közbeszerzési szerződéseket az ebben a cikkben meghatározott valamely módon.

Az ajánlatkérő szervek nem alkalmazhatják az ebben a cikkben meghatározott eszközöket abból a célból, hogy elkerüljék az uniós jog szerinti azon kötelező közjogi rendelkezések alkalmazását, amelyeknek a hatálya alá tartoznak a saját tagállamukban.

(2)   A tagállamok nem tilthatják meg az ajánlatkérő szerveiknek, hogy igénybe vegyenek más tagállamokban található központi beszerző szervek által kínált központosított beszerzési tevékenységeket.

Az ajánlatkérő szerv tagállamától eltérő tagállamban található központi beszerző szerv által kínált központosított beszerzési tevékenységek tekintetében azonban a tagállamok dönthetnek úgy, hogy kikötik, hogy ajánlatkérő szerveik kizárólag a 2. cikk (1) bekezdése 14. pontjának a) vagy b) pontjában meghatározottak szerinti központosított beszerzési tevékenységeket vehetik igénybe.

(3)   Amennyiben más tagállamban található központi beszerző szerv központosított beszerzési tevékenységet nyújt, annak azon tagállam nemzeti rendelkezéseinek megfelelően kell történnie, amelyben a központi beszerző szerv található.

Azon tagállam nemzeti rendelkezései, amelyben a központi beszerző szerv található, a következőkre is alkalmazandók:

| a) | szerződés közbeszerzés dinamikus beszerzési rendszer keretében való odaítélése; |
| --- | --- |

a)

szerződés közbeszerzés dinamikus beszerzési rendszer keretében való odaítélése;

| b) | verseny újbóli megnyitása keretmegállapodás alapján; |
| --- | --- |

b)

verseny újbóli megnyitása keretmegállapodás alapján;

| c) | a 33. cikk (4) bekezdésének a) vagy b) pontja értelmében annak meghatározása, hogy a keretmegállapodásban részes gazdasági szereplők közül melyik végezzen el egy adott feladatot. |
| --- | --- |

c)

a 33. cikk (4) bekezdésének a) vagy b) pontja értelmében annak meghatározása, hogy a keretmegállapodásban részes gazdasági szereplők közül melyik végezzen el egy adott feladatot.

(4)   Több, különböző tagállamokból származó ajánlatkérő szerv együttesen is odaítélhet közbeszerzési szerződéseket, köthet keretmegállapodást vagy működtethet dinamikus beszerzési rendszert. A 33. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott mértékig a keretmegállapodás vagy a dinamikus beszerzési rendszer alapján is ítélhetnek oda szerződést. Hacsak a szükséges elemeket nem szabályozza az érintett tagállamok között megkötött nemzetközi megállapodás, a résztvevő ajánlatkérő szerveknek megállapodást kell kötniük, amelyben meghatározzák:

| a) | a felek felelősségi körét és a vonatkozó alkalmazandó nemzeti rendelkezéseket; |
| --- | --- |

a)

a felek felelősségi körét és a vonatkozó alkalmazandó nemzeti rendelkezéseket;

| b) | a közbeszerzési eljárás belső megszervezését, ideértve az eljárás irányítását, a beszerzendő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások elosztását és a szerződések megkötését. |
| --- | --- |

b)

a közbeszerzési eljárás belső megszervezését, ideértve az eljárás irányítását, a beszerzendő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások elosztását és a szerződések megkötését.

A résztvevő ajánlatkérő szerv akkor teljesíti az ezen irányelv szerinti kötelezettségeit, amikor a közbeszerzési eljárásért felelős ajánlatkérő szervtől szerez be építési munkát, árut vagy szolgáltatást. Az a) pontban említett felelősségi körök és alkalmazandó nemzeti rendelkezések meghatározása során a résztvevő ajánlatkérő szervek az egyes felelősségi köröket egymás közt megoszthatják, és meghatározhatják a tagállamaik nemzeti jogának alkalmazandó rendelkezéseit. A felelősségi köröket és az alkalmazandó nemzeti jogot a közösen odaítélt közbeszerzési szerződések közbeszerezési dokumentációjában fel kell tüntetni.

(5)   Ha több, különböző tagállamokban lévő ajánlatkérő szerv létrehozott egy közös szervezetet, ideértve az 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (30) szerinti európai területi együttműködési csoportosulást vagy más, az uniós jog szerint létrehozott jogi személyt, a részt vevő ajánlatkérő szerveknek a közös szervezetilletékes szervének döntése útján meg kell állapodniuk arról, hogy melyik alábbi tagállam nemzeti közbeszerzési szabályai alkalmazandók:

| a) | annak a tagállamnak a nemzeti rendelkezései, amelyben a közös szervezetszékhelye található; |
| --- | --- |

a)

annak a tagállamnak a nemzeti rendelkezései, amelyben a közös szervezetszékhelye található;

| b) | annak a tagállamnak a nemzeti rendelkezései, amelyben a közös szervezet a tevékenységét végzi. |
| --- | --- |

b)

annak a tagállamnak a nemzeti rendelkezései, amelyben a közös szervezet a tevékenységét végzi.

Az első albekezdésben említett megállapodás létrehozható határozatlan időre, ha azt a közös szervezet létesítő okiratában rögzítik, határozott időre vagy a szerződések meghatározott típusaira, illetve egy vagy több egyedi szerződésodaítélésre.

III.   FEJEZET

Az eljárás menete

I.   szakasz

Előkészítés

40. cikk

Előzetes piaci konzultációk

A közbeszerzési eljárás megindítása előtt az ajánlatkérő szervek piaci konzultációkat folytathatnak annak érdekében, hogy előkészítsék a közbeszerzést, valamint hogy tájékoztassák a gazdasági szereplőket a beszerzési terveikről és követelményeikről.

E célból az ajánlatkérő szervek például tanácsot kérhetnek, illetve fogadhatnak el független szakértőktől, hatóságoktól vagy piaci résztvevőktől. A tanács a közbeszerzési eljárás megtervezése és lebonyolítása során felhasználható, feltéve, hogy a tanácsadás nem jár a versenytorzulásával, illetve nem vezet a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvének megsértéséhez.

41. cikk

Részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők előzetes részvétele

Ha egy részvételre jelentkező, ajánlattevő vagy valamely részvételre jelentkezőhöz, illetve ajánlattevőhöz kapcsolódó vállalkozás – akár a 40. cikk összefüggésében, akár másként – tanácsot adott az ajánlatkérő szervnek vagy egyéb módon részt vett a közbeszerzési eljárás előkészítésében, az ajánlatkérő szerv köteles megfelelő intézkedéseket tenni annak biztosítása érdekében, hogy a szóban forgó részvételre jelentkező vagy ajánlattevő részvétele ne torzítsa a versenyt.

Ezek közé az intézkedések közé tartozik a részvételre jelentkezőnek vagy az ajánlattevőnek a beszerzési eljárás előkészítésében való részvételével kapcsolatban kicserélt, illetve abból származó releváns információk közlése a többi részvételre jelentkezővel és ajánlattevővel, valamint az ajánlatok beérkezésére a megfelelő határidők meghatározása. Az érintett részvételre jelentkező vagy ajánlattevő csak akkor zárható ki az eljárásból, ha nincs más eszköz arra, hogy az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség betartását biztosítsák.

Az ilyen kizárást megelőzően biztosítani kell a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők részére annak lehetőségét, hogy bebizonyítsák, hogy a közbeszerzési eljárás előkészítésében való részvételük nem képes a verseny torzítására. A meghozott intézkedéseket dokumentálni kell a 84. cikkben előírt egyedi jelentésben.

42. cikk

Műszaki leírás

(1)   A VII. melléklet 1. pontjában meghatározott műszaki leírást fel kell tüntetni a közbeszerzési dokumentációban. A műszaki leírás meg határozza az építési beruházás, a szolgáltatás vagy az áru kívánt tulajdonságait.

E tulajdonságok utalhatnak a kért építési beruházás, áru vagy szolgáltatás előállításának, illetve nyújtásának folyamatára vagy módszerére, vagy az életciklusa bármely más szakaszának valamely konkrét folyamatára, még akkor is, ha ezek a tényezők nem képezik a szerződés lényegét, feltéve, hogy kapcsolódnak a szerződés tárgyához, valamint a szerződés értékéhez és céljaihoz képest arányosak.

A műszaki leírás meghatározhatja továbbá, hogy szükség lesz-e a szellemitulajdon-jogok átruházására.

Minden olyan beszerzés esetében, amelyet természetes személyek – akár a nagyközönség, akár az ajánlatkérő szerv alkalmazottai – általi felhasználásra szánnak, a megfelelően indokolt esetektől eltekintve a műszaki leírást úgy kell megállapítani, hogy az figyelembe vegye a fogyatékossággal élő személyek számára való hozzáférhetőség és a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítás szempontjait.

Amennyiben uniós jogalkotási aktusban kötelező hozzáférhetőségi követelményeket fogadnak el, a műszaki leírást – amennyiben a fogyatékossággal élő személyek számára való hozzáférhetőség vagy a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítás szempontjait érinti – e jogalkotási aktusra való hivatkozással kell megállapítani.

(2)   A műszaki leírásnak valamennyi gazdasági szereplő számára egyenlő hozzáférést kell lehetővé tennie a beszerzési eljáráshoz, és nem lehet olyan hatása, amely indokolatlanul akadályozná a verseny biztosítását a közbeszerzés során.

(3)   A műszaki leírást az uniós joggal összeegyeztethető kötelező nemzeti műszaki szabályok sérelme nélkül, az alábbi módok valamelyikén kell megadni:

| a) | a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények szempontjából, ideértve a környezetvédelmi jellemzőket is, feltéve, hogy a paraméterek kellően pontosak ahhoz, hogy lehetővé tegyék az ajánlattevők számára a szerződés tárgyának megállapítását, az ajánlatkérő szervek számára pedig a szerződés odaítélését; |
| --- | --- |

a)

a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények szempontjából, ideértve a környezetvédelmi jellemzőket is, feltéve, hogy a paraméterek kellően pontosak ahhoz, hogy lehetővé tegyék az ajánlattevők számára a szerződés tárgyának megállapítását, az ajánlatkérő szervek számára pedig a szerződés odaítélését;

| b) | a műszaki leírásra való hivatkozással és – a következő sorrendben – a következőkre történő hivatkozással: az építési beruházási munkák tervezésére, számítási módszerére és kivitelezésére, valamint az áruk felhasználására vonatkozó európai szabványokat, európai műszaki tanúsítványokat, közös műszaki leírásokat, nemzetközi szabványokat, az európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszereket átültető nemzeti szabványok vagy – ezek bármelyikének hiányában – nemzeti szabványok, nemzeti műszaki tanúsítványok, illetve nemzeti műszaki leírások; |
| --- | --- |

b)

a műszaki leírásra való hivatkozással és – a következő sorrendben – a következőkre történő hivatkozással: az építési beruházási munkák tervezésére, számítási módszerére és kivitelezésére, valamint az áruk felhasználására vonatkozó európai szabványokat, európai műszaki tanúsítványokat, közös műszaki leírásokat, nemzetközi szabványokat, az európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszereket átültető nemzeti szabványok vagy – ezek bármelyikének hiányában – nemzeti szabványok, nemzeti műszaki tanúsítványok, illetve nemzeti műszaki leírások;

| c) | az a) pontban említett teljesítmény, illetve funkcionális követelmények alapján, az e teljesítménynek, illetve funkcionális követelményeknek való megfelelés feltételezését lehetővé tevő, a b) pontban említett műszaki leírásra történő hivatkozással; |
| --- | --- |

c)

az a) pontban említett teljesítmény, illetve funkcionális követelmények alapján, az e teljesítménynek, illetve funkcionális követelményeknek való megfelelés feltételezését lehetővé tevő, a b) pontban említett műszaki leírásra történő hivatkozással;

| d) | egyes jellemzők tekintetében a b) pontban említett műszaki leírásra történő hivatkozással, más jellemzők tekintetében pedig az a) pontban említett teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre történő hivatkozással. |
| --- | --- |

d)

egyes jellemzők tekintetében a b) pontban említett műszaki leírásra történő hivatkozással, más jellemzők tekintetében pedig az a) pontban említett teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre történő hivatkozással.

(4)   A szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével a műszaki leírás nem hivatkozhat adott gyártmányra vagy forrásra, illetve konkrét eljárásra, amely egy adott gazdasági szereplő termékeit vagy az általa nyújtott szolgáltatásokat jellemzi, vagy védjegyre, szabadalomra, típusra vagy adott származásra vagy gyártási folyamatra, ha az egyes vállalkozások vagy termékek előnyben részesítéséhez vagy kiszorításához vezetne. Az ilyen hivatkozás kivételes esetekben megengedhető, amennyiben nem lehetséges a szerződés tárgyának (3) bekezdés szerinti, kellően pontos és érthető leírása. Az ilyen hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell kísérnie.

(5)   Ha az ajánlatkérő szerv él a (3) bekezdés b) pontjában említett műszaki leírásra való hivatkozás lehetőségével, nem utasíthat el ajánlatot azon az alapon, hogy az ajánlatban szereplő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások nem felelnek meg az általa hivatkozott műszaki leírásnak, amennyiben az ajánlattevő ajánlatában bármely megfelelő eszközzel – ideértve a 44. cikkben említett bizonyítási eszközt is – bizonyítja, hogy az általa javasolt megoldások egyenértékű módon megfelelnek a műszaki leírásban meghatározott követelményeknek.

(6)   Ha az ajánlatkérő szerv a (3) bekezdés a) pontjában megállapított lehetőséggel élve a műszaki leírásokat a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények szempontjából állapítja meg, nem utasíthat vissza olyan, építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló ajánlatot, amely megfelel valamely európai szabványt, európai műszaki tanúsítványt, közös műszaki leírást, nemzetközi szabványt vagy valamely európai szabványügyi szervezet által létrehozott műszaki referenciarendszert átültető nemzeti szabványnak, amennyiben ezek a leírások az általa megállapított teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre vonatkoznak.

Az ajánlattevőnek az ajánlatában bármely megfelelő eszközzel – ideértve a 44. cikkben említetteket is – bizonyítania kell, hogy a szabványnak megfelelő építési beruházás, áru vagy szolgáltatás megfelel az ajánlatkérő szerv teljesítménybeli, illetve funkcionális követelményeinek.

43. cikk

Jelölés

(1)   Amennyiben az ajánlatkérő szervek különös környezeti, szociális vagy egyéb jellemzőkkel bíró építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat kívánnak beszerezni, a műszaki leírásban, az odaítélési szempontok vagy a szerződés teljesítésére vonatkozó feltételek keretében előírhatják konkrét címke használatát, annak bizonyítékaként, hogy az építési beruházások, szolgáltatások vagy áruk rendelkeznek az előírt jellemzőkkel, feltéve, hogy a következő feltételek mindegyike teljesül:

| a) | a címkére vonatkozó követelmények csak olyan jellemzőket érintenek, amelyek a szerződés tárgyához kapcsolódnak, és amelyek alkalmasak a szerződés tárgyát képező építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás jellemzőinek meghatározására; |
| --- | --- |

a)

a címkére vonatkozó követelmények csak olyan jellemzőket érintenek, amelyek a szerződés tárgyához kapcsolódnak, és amelyek alkalmasak a szerződés tárgyát képező építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás jellemzőinek meghatározására;

| b) | a címkére vonatkozó követelmények objektív módon ellenőrizhető és megkülönböztetéstől mentes szempontokon alapulnak; |
| --- | --- |

b)

a címkére vonatkozó követelmények objektív módon ellenőrizhető és megkülönböztetéstől mentes szempontokon alapulnak;

| c) | a címkét olyan nyílt és átlátható eljárás keretében fogadják el, amelyben valamennyi érdekelt fél – ideértve a kormányzati szerveket, a fogyasztókat, a szociális partnereket, a gyártókat, a forgalmazókat és a nem kormányzati szervezeteket – részt vehet; |
| --- | --- |

c)

a címkét olyan nyílt és átlátható eljárás keretében fogadják el, amelyben valamennyi érdekelt fél – ideértve a kormányzati szerveket, a fogyasztókat, a szociális partnereket, a gyártókat, a forgalmazókat és a nem kormányzati szervezeteket – részt vehet;

| d) | a címkék valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhetők; |
| --- | --- |

d)

a címkék valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhetők;

| e) | a címkére vonatkozó követelményeket olyan harmadik fél határozza meg, amelyre a címkét kérelmező gazdasági szereplő nem tud jelentős befolyást gyakorolni. |
| --- | --- |

e)

a címkére vonatkozó követelményeket olyan harmadik fél határozza meg, amelyre a címkét kérelmező gazdasági szereplő nem tud jelentős befolyást gyakorolni.

Amennyiben az ajánlatkérő szerv nem írja elő, hogy az építési beruházásnak, árunak vagy szolgáltatásnak a címkére vonatkozó valamennyi követelményt teljesítenie kell, meg kell adnia az említett címkézési követelményeket.

Az ajánlatkérő szervek minden olyan címkét kötelesek elfogadni, amelyek bizonyítják, hogy az építési beruházás, áru vagy szolgáltatás egyenértékű címkézési követelményeknek felel meg.

Ha az érintett gazdasági szereplőnek rajta kívül álló okok miatt bizonyíthatóan nem volt lehetősége az ajánlatkérő szerv által megadott vagy egy azzal egyenértékű címkének az adott határidőn belül történő megszerzésére, az ajánlatkérő szerv a követelmények teljesítésének bizonyítására alkalmas egyéb eszközöket, – például a gyártó műszaki dokumentációját – is köteles elfogadni, amennyiben az érintett gazdasági szereplő bizonyítja, hogy az általa lebonyolítandó építési beruházás, szállítandó áru vagy nyújtandó szolgáltatás megfelel az adott címke követelményeinek vagy az ajánlatkérő szerv által megadott konkrét követelményeknek.

(2)   Amennyiben egy címke megfelel az (1) bekezdés b), c), d) és e) pontjában meghatározott feltételeknek, azonban a szerződés tárgyához nem kapcsolódó követelményeket is előír, az ajánlatkérő szervek nem követelhetik meg a címkét mint olyat, hanem a műszaki leírást az adott címke részletes specifikációjára vagy szükség esetén annak a szerződés tárgyához kapcsolódó, és az adott tárgy jellemzőinek meghatározására alkalmas részeire való hivatkozással is meghatározhatják.

44. cikk

Vizsgálati jelentések, tanúsítás és egyéb bizonyítási eszközök

(1)   Az ajánlatkérő szervek megkövetelhetik, hogy a gazdasági szereplők a műszaki leírásokban, illetve az odaítélési szempontok vagy a szerződés teljesítésére vonatkozó feltételek keretében meghatározott követelményeknek vagy kritériumoknak való megfelelés bizonyítékaként nyújtsanak be megfelelőségértékelő szervek által készített vizsgálati jelentést vagy ilyen szervek által kiállított tanúsítványt.

Ha az ajánlatkérő szervek megkövetelik egy konkrét megfelelőségértékelő szerv által kiállított tanúsítvány benyújtását, a más elismert megfelelőségértékelő szervek által kiállított, ezzel egyenértékű tanúsítványokat is el kell fogadniuk.

E bekezdés alkalmazásában a megfelelőségértékelő szerv a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (31) megfelelően akkreditált, megfelelőség-értékelési tevékenységeket – így kalibrálást, vizsgálatot, tanúsítást és ellenőrzést – végző szerv.

(2)   Az ajánlatkérő szervek az (1) bekezdésben említetteken kívül más megfelelő bizonyítási eszközöket – például a gyártó műszaki dokumentációját – is kötelesek elfogadni, ha az érintett gazdasági szereplő nem fért hozzá az (1) bekezdésben említett tanúsítványokhoz vagy vizsgálati jelentésekhez, illetve nem volt lehetősége azoknak az adott határidőn belül történő megszerzésére, feltéve, hogy a hozzá nem férés nem a gazdasági szereplőnek tudható be, valamint, hogy az érintett gazdasági szereplő ily módon bizonyítja, hogy az általa lebonyolítandó építési beruházás, szállítandó áru vagy nyújtandó szolgáltatás megfelel a műszaki leírásban foglaltaknak, az odaítélési szempontoknak, illetve a szerződésteljesítési feltételeknek.

(3)   A tagállamok kérésre más tagállamok rendelkezésére bocsátanak minden olyan információt, amely a 42. cikk (6) bekezdésének, a 43. cikknek és az e cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően benyújtott bizonyítékokkal és iratokkal kapcsolatos. A gazdasági szereplő székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak ezt a tájékoztatást a 86. cikkel összhangban kell megadniuk.

45. cikk

Változatok

(1)   Az ajánlatkérő szervek engedélyezhetik vagy előírhatják az ajánlattevők részére változatok benyújtását. Az ajánlatkérő szerv az eljárást megindító hirdetményben – illetve, ha előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban – közli, hogy engedélyezi-e vagy előírja-e változatok benyújtását. Változatok benyújtása ilyen tartalmú közlés nélkül nem megengedett. A változatoknak kapcsolódniuk kell a szerződés tárgyához.

(2)   A változatok benyújtását engedélyező vagy előíró ajánlatkérő szerveknek a közbeszerzési dokumentációban fel kell tüntetniük azokat a minimumkövetelményeket, amelyeknek a változatok esetében teljesülniük kell, továbbá a megjelenítésükre vonatkozó különös követelményeket” elsősorban azt, hogy változatokat csak – nem változatot képező – ajánlat benyújtása esetén lehet-e benyújtani. Az ajánlatkérő szervek arról is kötelesek gondoskodni, hogy a kiválasztott odaítélési szempontok a szóban forgó minimumkövetelményeknek megfelelő változatokra, valamint azokra a megfelelő ajánlatokra is alkalmazhatók legyenek, amelyek nem változatok.

(3)   Csak az ajánlatkérő szerv által megállapított minimumkövetelményeknek megfelelő változatok vehetők figyelembe.

Árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésére irányuló eljárások esetében azok az ajánlatkérő szervek, amelyek engedélyezték vagy előírták változatok benyújtását, nem utasíthatnak el valamely változatot kizárólag azon az alapon, hogy az adott változat, amennyiben azt elfogadják, inkább szolgáltatásnyújtásra, mint árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződést eredményezne, vagy inkább árubeszerzésre, mint szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződést eredményezne.

46. cikk

A szerződések részekre bontása

(1)   Az ajánlatkérő szervek dönthetnek úgy, hogy valamely szerződést különálló részek formájában ítélik oda, és meghatározhatják az ilyen részek méretét és tárgyát.

Azon szerződések kivételével, amelyeket az e cikk (4) bekezdésével összhangban kötelező részekre bontani, az ajánlatkérő szervek kötelesek megadni azon legfontosabb okokat, amelyek miatt úgy döntöttek, hogy nem bontják részekre a szerződést, és ezeket fel kell tüntetni a közbeszerzési dokumentumokban vagy a 84. cikkben említett egyedi jelentésben.

(2)   Az ajánlatkérő szerveknek az eljárást megindító hirdetményben vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban közölniük kell, hogy ajánlatok egy, több vagy minden rész tekintetében benyújthatók-e.

Az ajánlatkérő szervek korlátozhatják az egy ajánlattevőnek odaítélhető részek számát – akkor is, ha ajánlatot több vagy minden rész tekintetében is be lehet nyújtani –, amennyiben az egyes részek ajánlattevőnkénti maximális számát közölték az eljárást megindító hirdetményben vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban. Az ajánlatkérő szervek kötelesek feltüntetni a közbeszerzési dokumentációban az általuk annak eldöntésére alkalmazni kívánt objektív és megkülönböztetéstől mentes szempontokat, hogy mely részeket fogják odaítélni abban az esetben, ha az értékelési szempontok alkalmazása azzal járna, hogy egy ajánlattevőnek a maximális számnál több részt ítélnének oda.

(3)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy abban az esetben, ha egyazon ajánlattevőnek egynél több rész is odaítélhető, az ajánlatkérő szervek több vagy minden részt magában foglaló szerződést is odaítélhetnek, ha az eljárást megindító hirdetményben vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban feltüntették, hogy fenntartják e lehetőség alkalmazásának jogát, és közölték, hogy a részek vagy részcsoportok hogyan vonhatók össze.

(4)   Az (1a) bekezdés második albekezdésében foglaltakat a tagállamok végrehajthatják oly módon, hogy kötelezővé teszik a szerződések külön részek formájában történő odaítélését, a nemzeti joguknak megfelelően és az uniós jogra tekintettel meghatározott feltételek szerint. E körülmények esetén a (2) bekezdés első albekezdését és adott esetben a (3) bekezdést is alkalmazni kell.

47. cikk

A határidők megállapítása

(1)   Az ajánlatok és a részvételi jelentkezések beérkezésére vonatkozó határidő meghatározásakor az ajánlatkérő szerv figyelembe veszi a szerződés összetettségét és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időt, a 27–31. cikkben megállapított minimális határidők sérelme nélkül.

(2)   Amennyiben az ajánlatokat csak a helyszín megtekintése vagy a közbeszerzési dokumentációhoz csatolt iratok helyszíni megtekintése után lehet elkészíteni, az ajánlatok beérkezésének határidejét – amelynek hosszabbnak kell lennie a 27–31. cikkben meghatározott minimális határidőknél – úgy kell megállapítani, hogy valamennyi érintett gazdasági szereplő értesülhessen az ajánlat elkészítéséhez szükséges valamennyi információról.

(3)   Az ajánlatkérő szerv az alábbi esetekben köteles meghosszabbítani az ajánlatok beérkezésének határidejét, hogy valamennyi érintett gazdasági szereplő értesülhessen az ajánlat elkészítéséhez szükséges valamennyi információról:

| a) | ha a további információkat, jóllehet azokat a gazdasági szereplő időben kérvényezte, bármilyen okból nem bocsátják rendelkezésre legalább az ajánlatok beérkezésének kitűzött határideje előtt hat nappal. A 27. cikk (3) bekezdésében és a 28. cikk (6) bekezdésében említett gyorsított eljárás esetében ez az időtartam négy nap; |
| --- | --- |

a)

ha a további információkat, jóllehet azokat a gazdasági szereplő időben kérvényezte, bármilyen okból nem bocsátják rendelkezésre legalább az ajánlatok beérkezésének kitűzött határideje előtt hat nappal. A 27. cikk (3) bekezdésében és a 28. cikk (6) bekezdésében említett gyorsított eljárás esetében ez az időtartam négy nap;

| b) | ha a közbeszerzési dokumentációt jelentős mértékben módosították. |
| --- | --- |

b)

ha a közbeszerzési dokumentációt jelentős mértékben módosították.

A meghosszabbítás mértékének arányban kell állnia az információk vagy a változtatás jelentőségével.

Amennyiben a további információkat vagy nem kérték időben, vagy azok a megfelelő pályázat elkészítése szempontjából jelentéktelen fontosságúak, az ajánlatkérő szervek nem kötelesek meghosszabbítani a határidőket.

2.   szakasz

Közzététel és átláthatóság

48. cikk

Előzetes tájékoztatók

(1)   Az ajánlatkérő szervek a tervezett közbeszerzésekkel kapcsolatos szándékaikat előzetes tájékoztató közzététele útján közölhetik. Az értesítésnek az V. melléklet B. részének I. szakaszában előírt információkat kell tartalmaznia. A tájékoztatókat vagy az Európai Unió Kiadóhivatala teszi közzé, vagy az ajánlatkérő szervek a VIII. melléklet 2. pontjának b) alpontjában említett felhasználói oldalukon. Amennyiben az ajánlatkérő szervek közzéteszik az előzetes tájékoztatót a felhasználói oldalukon, a felhasználói oldalukon való közzétételről értesítést kell küldeniük az Európai Unió Kiadóhivatalának a VIII. mellékletnek megfelelően. Az értesítésnek az V. melléklet A. részében előírt információkat kell tartalmaznia.

(2)   A meghívásos eljárások és a tárgyalásos eljárások esetében a központi szint alatti ajánlatkérő szervek előzetes tájékoztatót alkalmazhatnak az eljárást megindító felhívásként, a 26. cikk (5) bekezdése alapján, feltéve, hogy a tájékoztató az alábbi feltételek mindegyikének megfelel:

| a) | konkrétan megjelöli az odaítélendő szerződés tárgyát képező árubeszerzést, építési beruházást vagy szolgáltatást; |
| --- | --- |

a)

konkrétan megjelöli az odaítélendő szerződés tárgyát képező árubeszerzést, építési beruházást vagy szolgáltatást;

| b) | tartalmazza azt, hogy a szerződést további, az eljárást megindító felhívás közzététele nélküli meghívásos eljárás vagy tárgyalásos eljárás útján ítélik oda, és felkéri az érdekelt gazdasági szereplőket, hogy részvételi szándékukat közöljék; |
| --- | --- |

b)

tartalmazza azt, hogy a szerződést további, az eljárást megindító felhívás közzététele nélküli meghívásos eljárás vagy tárgyalásos eljárás útján ítélik oda, és felkéri az érdekelt gazdasági szereplőket, hogy részvételi szándékukat közöljék;

| c) | az V. melléklet B. részének I. szakaszában meghatározott információkon kívül tartalmazza az V. melléklet B. részének II. szakaszában meghatározott információkat is; |
| --- | --- |

c)

az V. melléklet B. részének I. szakaszában meghatározott információkon kívül tartalmazza az V. melléklet B. részének II. szakaszában meghatározott információkat is;

| d) | legalább 35 nappal és legfeljebb 12 hónappal az előtt a nap előtt küldték meg közzétételre, amelyen az 54. cikk (1) bekezdésében említett felhívást elküldték. |
| --- | --- |

d)

legalább 35 nappal és legfeljebb 12 hónappal az előtt a nap előtt küldték meg közzétételre, amelyen az 54. cikk (1) bekezdésében említett felhívást elküldték.

Ezeket a tájékoztatókat nem kell közzétenni a felhasználói oldalon. Az 52. cikk szerinti kiegészítő nemzeti szintű közzététel azonban – ha arra sor kerül – elvégezhető a felhasználói oldalon.

Az előzetes tájékoztató által érintett időszak legfeljebb a tájékoztató közzétételre történő továbbításának időpontjától számított tizenkét hónap lehet. Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési szerződések esetében azonban a 75. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett előzetes tájékoztató által érintett időszak tizenkét hónapnál hosszabb is lehet.

49. cikk

A szerződésről szóló hirdetmények

A 26. cikk (2) bekezdése második albekezdésének és a 32. cikk sérelme nélkül minden eljárás esetében hirdetményt kell az eljárást megindító felhívásként alkalmazni. Az eljárást megindító hirdetménynek az V. melléklet C. részében meghatározott információkat kell tartalmaznia, és azt az 51. cikknek megfelelően kell közzétenni.

50. cikk

Tájékoztató a szerződés odaítéléséről

(1)   Az ajánlatkérő szerv a szerződés odaítéléséről vagy a megkötéséről szóló döntést követően legkésőbb a szerződés vagy keretmegállapodás megkötésétől számított 30 napon belül tájékoztatót küld a szerződés odaítéléséről.

A tájékoztatónak az V. melléklet D. részében meghatározott információkat kell tartalmaznia, és azt az 51. cikknek megfelelően kell közzétenni.

(2)   Ha az adott eljárást megindító felhívást előzetes tájékoztató formájában tették közzé, és az ajánlatkérő szerv úgy határozott, hogy az előzetes tájékoztató által érintett időszak alatt nem ítél oda több szerződést, ezt a tényt kifejezetten fel kell tüntetni a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatóban.

A 33. cikkel összhangban megkötött keretmegállapodások esetében az ajánlatkérő szerv nem köteles az említett megállapodáson alapuló minden egyes szerződés esetében tájékoztatót küldeni a közbeszerzési eljárás eredményéről. A tagállamok előírhatják, hogy az ajánlatkérő szerveknek negyedévenként össze kell vonniuk az egy keretmegállapodáson alapuló szerződésekre vonatkozó közbeszerzési eljárások eredményéről szóló tájékoztatókat. Ebben az esetben az ajánlatkérő szerveknek az egyes negyedévek végétől számított 30 napon belül kell megküldeniük az összevont tájékoztatókat.

(3)   A dinamikus beszerzési rendszeren alapuló közbeszerzések esetében az ajánlatkérő szervnek az egyes szerződések odaítélését követő 30 napon belül tájékoztatót kell küldenie a szerződés odaítéléséről. E tájékoztatók azonban negyedévenként össze is vonhatók. Ebben az esetben az ajánlatkérő szerveknek az egyes negyedévek végétől számított 30 napon belül kell megküldeniük az összevont tájékoztatókat.

(4)   A szerződés odaítélésére vagy a keretmegállapodás megkötésére vonatkozó egyes információk közlése mellőzhető, amennyiben azok közlése akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel, vagy sértené egy meghatározott – magán vagy állami tulajdonú – gazdasági szereplő jogos üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.

51. cikk

A tájékoztatók és hirdetmények közzétételének formája és módja

(1)   A 48., a 49. és az 50. cikkben említett tájékoztatóknak és hirdetményeknek egységes formanyomtatványok formájában – ideértve a helyesbítésekre vonatkozó egységes formanyomtatványt is – tartalmazniuk kell az V. mellékletben meghatározott információkat.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokban állapítja meg az említett egységes formanyomtatványokat. A végrehajtási jogi aktusokat a 89. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(2)   A 48., a 49. és az 50. cikkben említett tájékoztatókat és hirdetményeket a VIII. mellékletnek megfelelően kell összeállítani, elektronikus úton továbbítani az Európai Unió Kiadóhivatalának, valamint közzétenni. A tájékoztatókat és hirdetményeket az elküldésüket követő öt napon belül közzé kell tenni. A tájékoztatóknak és hirdetményeknek az Európai Unió Kiadóhivatala általi közzététele költségeit az Unió viseli.

(3)   A 48., 49. és 50. cikkben említett tájékoztatókat és hirdetményeket teljes terjedelmükben közzé kell tenni az Unió intézményeinek egy vagy több, az ajánlatkérő szerv által választott hivatalos nyelvén. Az említett nyelvi változat(ok) tekintendő(k) egyedüli hiteles szövegnek. Az Unió intézményeinek többi hivatalos nyelvén az egyes hirdetmények fontos elemeinek összefoglalását kell közzétenni.

(4)   Az Európai Unió Kiadóhivatala gondoskodik arról, hogy a 48. cikk (2) bekezdésében említett előzetes tájékoztatók és a 34. cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett, dinamikus beszerzési rendszerrel lefolytatandó eljárást megindító felhívások teljes szövegét és összefoglalását továbbra is közzétegyék:

| a) | előzetes tájékoztatók esetében 12 hónapig vagy az 50. cikkben meghatározott, a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató kézhezvételéig, amely tartalmazza azt a tényt, hogy az eljárást megindító felhívás által érintett 12 hónapos időszak alatt további szerződéseket nem ítélnek oda. Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési szerződések esetében azonban a 75. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett előzetes tájékoztatót továbbra is közzé kell tenni az abban eredetileg meghatározott érvényességi időtartam végéig vagy az 50. cikkben meghatározott, a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató kézhezvételéig, amely tartalmazza azt a tényt, hogy az eljárást megindító felhívás által érintett időszak alatt további szerződéseket nem ítélnek oda; |
| --- | --- |

a)

előzetes tájékoztatók esetében 12 hónapig vagy az 50. cikkben meghatározott, a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató kézhezvételéig, amely tartalmazza azt a tényt, hogy az eljárást megindító felhívás által érintett 12 hónapos időszak alatt további szerződéseket nem ítélnek oda. Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési szerződések esetében azonban a 75. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett előzetes tájékoztatót továbbra is közzé kell tenni az abban eredetileg meghatározott érvényességi időtartam végéig vagy az 50. cikkben meghatározott, a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató kézhezvételéig, amely tartalmazza azt a tényt, hogy az eljárást megindító felhívás által érintett időszak alatt további szerződéseket nem ítélnek oda;

| b) | a dinamikus beszerzési rendszerrel lefolytatandó eljárást megindító felhívások esetében a dinamikus beszerzési rendszer fennállása alatt. |
| --- | --- |

b)

a dinamikus beszerzési rendszerrel lefolytatandó eljárást megindító felhívások esetében a dinamikus beszerzési rendszer fennállása alatt.

(5)   Az ajánlatkérő szervnek tudnia kell bizonyítani a tájékoztatók és hirdetmények feladásának időpontját.

Az Európai Unió Kiadóhivatala visszaigazolja az ajánlatkérő szervnek a tájékoztató vagy hirdetmény átvételét, valamint az elküldött adatok közzétételét, jelezve a közzététel időpontját. Ez a visszaigazolás a közzétételre vonatkozó bizonyítéknak minősül.

(6)   Az ajánlatkérő szerv közzétehet olyan, közbeszerzési szerződésekkel kapcsolatos tájékoztatókat és hirdetményeket, amelyek nem tartoznak az ezen irányelvben megállapított közzétételi követelmények hatálya alá, amennyiben a szóban forgó tájékoztatókat és hirdetményeket a VIII. mellékletben megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban, elektronikus úton továbbítják az Európai Unió Kiadóhivatalának.

52. cikk

Nemzeti szintű közzététel

(1)   A 48., 49. és 50. cikkben említett hirdetmények és azok tartalma az 51. cikk szerinti közzétételt megelőzően nemzeti szinten nem tehető közzé. A nemzeti szintű közzétételre azonban minden olyan esetben sor kerülhet, amikor az ajánlatkérő szerveket nem értesítették a közzétételről az 51. cikkel összhangban a hirdetmény kézhezvételének megerősítésétől számított 48 órán belül.

(2)   A nemzeti szinten közzétett tájékoztatók és hirdetmények nem tartalmazhatnak az Európai Unió Kiadóhivatalának elküldött vagy felhasználói oldalon közzétett tájékoztatókban és hirdetményekben foglalt adatoktól eltérő adatokat, de meg kell említeniük a tájékoztatónak vagy hirdetménynek az Európai Unió Kiadóhivatala részére történő feladása vagy a felhasználói oldalon történő közzététele időpontját.

(3)   Az előzetes tájékoztató nem tehető közzé a felhasználói oldalon azt megelőzően, hogy az Európai Unió Kiadóhivatalának feladnák az értesítést az ebben a formában történő közzétételről. A tájékoztatónak tartalmaznia kell az említett értesítés feladásának időpontját.

53. cikk

A közbeszerzési dokumentumok elektronikus elérhetősége

(1)   Az ajánlatkérő szervnek a tájékoztató vagy hirdetmény 51. cikk szerinti közzétételének vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésének időpontjától elektronikus úton ingyenes, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést kell kínálnia a közbeszerzési dokumentumokhoz. A tájékoztató vagy hirdetmény, illetve a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás szövegében meg kell jelölni azt az internetcímet, amelyen a közbeszerzési dokumentumok elérhetők.

Ha a 22. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében meghatározott okok valamelyike miatt egyes közbeszerzési dokumentumok esetében nem kínálható fel az elektronikus úton történő, ingyenes, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférés, akkor az ajánlatkérő szerv a tájékoztatóban vagy hirdetményben, illetve a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban jelezheti, hogy az érintett közbeszerzési dokumentumokat e cikk (2) bekezdésével összhangban az elektronikus úttól eltérő más módon fogja továbbítani. Ebben az esetben az ajánlattételi határidőt öt nappal meg kell hosszabbítani, kivéve a 27. cikk (3) bekezdésében, a 28. cikk (6) bekezdésében, illetve a 29. cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdésében említett, megfelelően indokolt sürgősségi helyzetekben.

Ha egyes közbeszerzési dokumentumok esetében azért nem kínálható fel az elektronikus úton történő, ingyenes, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférés, mert az ajánlatkérő szerv alkalmazni kívánja az ezen irányelv 21. cikkének (2) bekezdését, akkor a tájékoztatóban vagy hirdetményben, illetve a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban jeleznie kell, hogy milyen, az információk bizalmas jellegének megvédését célzó intézkedéseket ír elő, illetve hogy milyen módon lehet hozzáférni az érintett dokumentumokhoz. Ebben az esetben az ajánlattételi határidőt öt nappal meg kell hosszabbítani, kivéve a 27. cikk (3) bekezdésében, a 28. cikk (6) bekezdésében, illetve a 29. cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdésében említett, megfelelően indokolt sürgősségi helyzetekben.

(2)   Az ajánlatkérő szervnek legkésőbb az ajánlattételi határidő előtt hat nappal a közbeszerzési eljárásban részt vevő valamennyi ajánlattevőnek rendelkezésre kell bocsátania a kiírási feltételekre és bármely kiegészítő iratra vonatkozó további információkat, feltéve, hogy ezt kellő időben kérték. A 27. cikk (3) bekezdésében és a 28. cikk (6) bekezdésében említett gyorsított eljárás esetében ez az időtartam négy nap;

54. cikk

Jelentkezési felhívások

(1)   A meghívásos eljárásban, a versenypárbeszéd és az innovációs partnerség keretében, valamint a tárgyalásos eljárás során az ajánlatkérő szerv egyidejűleg, írásban hívja fel a kiválasztott jelentkezőket ajánlattételre, vagy versenypárbeszéd esetében a párbeszédben való részvételre.

Amennyiben a 48. cikk (2) bekezdése szerint előzetes tájékoztatót alkalmaznak az eljárást megindító felhívásként, az ajánlatkérő szervnek egyidejűleg, írásban kell felhívnia azokat a gazdasági szereplőket, akik kifejezték az érdeklődésüket, hogy erősítsék meg azt.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett felhívásnak tartalmaznia kell azt az elektronikus címet, amelyen a közbeszerzési dokumentumok elektronikus úton közvetlenül elérhetők. A felhíváshoz csatolni kell a közbeszerzési dokumentumokat, amennyiben e dokumentumokhoz az 53. cikk (1) bekezdésének második vagy harmadik albekezdésében meghatározott okok miatt nem lehet ingyenesen, korlátlanul és teljes körűen hozzáférni, és azokat más módon nem tették már hozzáférhetővé. Az e cikk (1) bekezdésében említett felhívásnak emellett tartalmaznia kell a IX. mellékletben meghatározott információkat.

55. cikk

A részvételre jelentkezők és az ajánlattevők tájékoztatása

(1)   Az ajánlatkérő szerv a lehető leghamarabb tájékoztatja a részvételre jelentkezőket és az ajánlattevőket a keretmegállapodás megkötésével, a szerződések odaítélésével vagy a dinamikus beszerzési rendszerbe való felvétellel kapcsolatos döntésekről, megjelölve a keretmegállapodás megkötésének vagy az eljárás megindítása után a szerződés odaítélésének elmaradására, az eljárás újraindítására, vagy a dinamikus beszerzési rendszer működtetésének mellőzésére vonatkozó esetleges döntés indokát is.

(2)   A részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő kérésére az ajánlatkérő szerv a lehető leggyorsabban – de legfeljebb az írásbeli kérelem kézhezvételét követő 15 napon belül – tájékoztatást ad:

| a) | a sikertelen jelentkezőnek a részvételi kérelme elutasításának indokairól; |
| --- | --- |

a)

a sikertelen jelentkezőnek a részvételi kérelme elutasításának indokairól;

| b) | a sikertelen ajánlattevőnek az ajánlata elutasításának indokairól, beleértve – a 42. cikk (5) és (6) bekezdésében említett esetekben – az egyenértékűség hiányára vonatkozó döntésének, illetve az arra vonatkozó döntésének indokait, hogy az építési beruházás, áru vagy szolgáltatás nem felel meg a teljesítménybeli vagy funkcionális követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

a sikertelen ajánlattevőnek az ajánlata elutasításának indokairól, beleértve – a 42. cikk (5) és (6) bekezdésében említett esetekben – az egyenértékűség hiányára vonatkozó döntésének, illetve az arra vonatkozó döntésének indokait, hogy az építési beruházás, áru vagy szolgáltatás nem felel meg a teljesítménybeli vagy funkcionális követelményeknek;

| c) | minden olyan ajánlattevőnek, aki érvényes ajánlatott tett, a kiválasztott ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről, valamint a nyertes ajánlattevőnek vagy a keretmegállapodás részes feleinek a nevéről; |
| --- | --- |

c)

minden olyan ajánlattevőnek, aki érvényes ajánlatott tett, a kiválasztott ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről, valamint a nyertes ajánlattevőnek vagy a keretmegállapodás részes feleinek a nevéről;

| d) | minden olyan ajánlattevőnek, aki érvényes ajánlatot tett, az ajánlattevőkkel folytatott tárgyalások és párbeszéd lebonyolításáról és haladásáról. |
| --- | --- |

d)

minden olyan ajánlattevőnek, aki érvényes ajánlatot tett, az ajánlattevőkkel folytatott tárgyalások és párbeszéd lebonyolításáról és haladásáról.

(3)   Az ajánlatkérő szerv dönthet úgy is, hogy egyes, az (1) és (2) bekezdésben említett, a szerződés odaítélésére vagy a keretmegállapodás megkötésére, illetve dinamikus beszerzési rendszerbe való felvételre vonatkozó információk közlését mellőzi, amennyiben azok közlése akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel, vagy sértené egy meghatározott – magán vagy állami tulajdonú – gazdasági szereplő jogos üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.

3.   szakasz

A résztvevők kiválasztása és a szerződések odaítélése

56. cikk

Általános elvek

(1)   A szerződéseket a 67–69. cikkel összhangban meghatározott kritériumok alapján kell odaítélni, feltéve, hogy az ajánlatkérő szerv az 59-61. cikkben foglaltaknak megfelelően megbizonyosodott arról, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | az ajánlat megfelel az eljárást megindító hirdetményben vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban és a közbeszerzési dokumentációban szereplő követelményeknek, feltételeknek és szempontoknak, adott esetben figyelembe véve a 45. cikket; |
| --- | --- |

a)

az ajánlat megfelel az eljárást megindító hirdetményben vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban és a közbeszerzési dokumentációban szereplő követelményeknek, feltételeknek és szempontoknak, adott esetben figyelembe véve a 45. cikket;

| b) | az ajánlat olyan ajánlattevőtől származik, amely nincs kizárva a részvételből az 57. cikk szerint, valamint megfelel az ajánlatkérő szerv által az 58. cikkel összhangban megállapított kiválasztási szempontoknak és adott esetben a 65. cikkben említett megkülönböztetésmentességi szabályoknak és szempontoknak. |
| --- | --- |

b)

az ajánlat olyan ajánlattevőtől származik, amely nincs kizárva a részvételből az 57. cikk szerint, valamint megfelel az ajánlatkérő szerv által az 58. cikkel összhangban megállapított kiválasztási szempontoknak és adott esetben a 65. cikkben említett megkülönböztetésmentességi szabályoknak és szempontoknak.

Az ajánlatkérő szerv dönthet úgy, hogy a szerződést nem ítéli oda a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek, amennyiben megállapította, hogy az ajánlat nem felel meg a 18. cikk (2) bekezdésében említett alkalmazandó kötelezettségeknek.

(2)   Nyílt eljárás esetén az ajánlatkérő szerv úgy is határozhat, hogy a kizárási okok fennállásának és az 57–64. cikk szerinti kiválasztási kritériumok teljesülésének ellenőrzését megelőzően megvizsgálja a pályázatokat. Amennyiben az ajánlatkérő szerv igénybe veszi ezt a lehetőséget, gondoskodnia kell arról, hogy a kizárási okok hiányának és a kiválasztási kritériumok teljesülésének ellenőrzése pártatlanul és átlátható módon történjen, biztosítva ezzel, hogy olyan ajánlattevőnek ne ítéljenek oda szerződést, amelyet az 57. cikk értelmében ki kellett volna zárni a részvételből, vagy amely nem teljesíti az ajánlatkérő szerv által meghatározott kiválasztási kritériumokat.

A tagállamok az első albekezdésben említett eljárás alkalmazását kizárhatják, vagy esetén, vagy annak alkalmazását egyes közbeszerzéstípusokra vagy egyedi körülményekre korlátozhatják.

(3)   Amennyiben a gazdasági szereplők által benyújtott információk vagy dokumentumok nem teljes körűek, hiányosak vagy hibásak, vagy nem teljes körűnek, hiányosnak vagy hibásnak tűnnek, illetve bizonyos dokumentumok hiányoznak, az ajánlatkérő szerv – hacsak az ezen irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabályok másként nem rendelkeznek – felkérheti az érintett gazdasági szereplőket, hogy megfelelő határidőn belül nyújtsák be, egészítsék ki vagy pontosítsák a szóban forgó információkat vagy dokumentumokat, feltéve, hogy a felkérés teljes mértékben megfelel az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy szükség esetén a 87. cikk alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosítsa a X. mellékletben szereplő listát, például azért, hogy az összes tagállam által megerősített új nemzetközi szerződéseket vegyen fel a listára, vagy abban az esetben, ha a listán már szereplő nemzetközi megállapodások már nem az összes tagállam jogrendjének részét képezik, illetve más szempontból, például hatályuk, tartalmuk vagy elnevezésük tekintetében módosultak.

I.   alszakasz

A minőségi kiválasztás kritériumai

57. cikk

Kizárási okok

(1)   Az ajánlatkérő szervnek ki kell zárnia a közbeszerzési eljárásban való részvételből azt a gazdasági szereplőt, amelyre vonatkozóan az 59., 60. és 61. cikkel összhangban megállapította, vagy más módon tudomása van arról, hogy a következő okok valamelyike miatt jogerősen elítélték:

| a) | a 2008/841/IB tanácsi kerethatározat (32) 2. cikkében meghatározott, bűnszervezetben való részvétel; |
| --- | --- |

a)

a 2008/841/IB tanácsi kerethatározat (32) 2. cikkében meghatározott, bűnszervezetben való részvétel;

| b) | az Európai Közösségek tisztviselőit és az Európai Unió tagállamainak tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemről szóló egyezmény (33) 3. cikkében és a 2003/568/IB tanácsi kerethatározat (34) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott korrupció, valamint az ajánlatkérő szerv vagy a gazdasági szereplő nemzeti jogában meghatározott korrupció; |
| --- | --- |

b)

az Európai Közösségek tisztviselőit és az Európai Unió tagállamainak tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemről szóló egyezmény (33) 3. cikkében és a 2003/568/IB tanácsi kerethatározat (34) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott korrupció, valamint az ajánlatkérő szerv vagy a gazdasági szereplő nemzeti jogában meghatározott korrupció;

| c) | az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény (35) 1. cikke értelmében vett csalás; |
| --- | --- |

c)

az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény (35) 1. cikke értelmében vett csalás;

| d) | a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat (36) 1., illetve 3. cikkében meghatározott terrorista bűncselekmény vagy terrorista csoporthoz kapcsolódó bűncselekmény, vagy az említett kerethatározat 4. cikke szerinti, bűncselekményre való felbujtás, bűnsegély vagy kísérlet; |
| --- | --- |

d)

a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat (36) 1., illetve 3. cikkében meghatározott terrorista bűncselekmény vagy terrorista csoporthoz kapcsolódó bűncselekmény, vagy az említett kerethatározat 4. cikke szerinti, bűncselekményre való felbujtás, bűnsegély vagy kísérlet;

| e) | a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (37) 1. cikkében meghatározott pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása; |
| --- | --- |

e)

a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (37) 1. cikkében meghatározott pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása;

| f) | a 2001/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (38) 2. cikkében meghatározott gyermekmunka és az emberkereskedelem más formái. |
| --- | --- |

f)

a 2001/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (38) 2. cikkében meghatározott gyermekmunka és az emberkereskedelem más formái.

A gazdasági szereplő kizárására vonatkozó kötelezettséget akkor is alkalmazni kell, ha a jogerős ítéletet olyan személlyel szemben hozták, aki az említett gazdasági szereplő igazgató, vezető vagy felügyelő testületének tagja, illetve has e testületek képviseletére, az azokban való döntéshozatalra, vagy annak kontrolljára vonatkozó jogkörrel rendelkezik.

(2)   Ki kell zárni a közbeszerzési eljárásban való részvételből azt a gazdasági szereplőt, amelyre vonatkozóan az ajánlatkérő szervnek tudomása van arról, hogy megszegte adófizetési vagy társadalombiztosításijárulék-fizetési kötelezettségeit, amennyiben ezt olyan bírósági vagy közigazgatási határozat állapítja meg, amely a gazdasági szereplő székhelye szerinti ország vagy az ajánlatkérő szerv székhelye szerinti tagállam jogi rendelkezései szerint jogerős és kötelező.

Ezenkívül az ajánlatkérő szerv szervek kizárhatják – vagy a tagállamok által kötelezhetők arra, hogy zárják ki – a közbeszerzési eljárásból azokat a gazdasági szereplőket, amelyek esetében megfelelően bizonyítani tudja, hogy az adott gazdasági szereplő megszegte az adók és társadalombiztosítási járulékok megfizetésére vonatkozó kötelezettségeit.

E bekezdést nem kell tovább alkalmazni abban az esetben, ha a gazdasági szereplő teljesítette e kötelezettségeit oly módon, hogy az esedékes adókat, társadalombiztosítási járulékokat és az esetleges kamatokat és bírságokat megfizette, vagy ezek megfizetésére kötelezettséget vállalt.

(3)   A tagállamok kivételes alapon a közérdekhez kapcsolódó nyomós – például közegészségügyi vagy környezetvédelmi – okokból az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott kötelező kizárástól való eltérésről rendelkezhetnek.

A tagállamok abban az esetben is rendelkezhetnek a (2) bekezdésben meghatározott kötelező kizárástól való eltérésről, ha a kizárás nyilvánvalóan aránytalan lenne, különösen, amikor a meg nem fizetett adó vagy társadalombiztosítási járulék csupán kisebb összegű, vagy amennyiben a gazdasági szereplőt az adó- vagy társadalombiztosításijárulék-fizetési kötelezettségeinek megszegését követően olyan időpontban értesítették a tartozás pontos összegéről, hogy a részvételi jelentkezés vagy – nyílt eljárások esetében – az ajánlat benyújtásának határideje előtt már nem volt lehetőségek megtenni a (2) bekezdés harmadik albekezdésében előírt intézkedéseket.

(4)   Az ajánlatkérő szerv kizárhat gazdasági szereplőt a közbeszerzési eljárásban való részvételből, illetve a tagállamok kötelezhetik az ajánlatkérő szervet a gazdasági szereplő kizárására a következő esetek bármelyikében:

| a) | ha az ajánlatkérő szerv megfelelően bizonyítani tudja a 18. cikk (2) bekezdésében említett alkalmazandó kötelezettségek megszegését; |
| --- | --- |

a)

ha az ajánlatkérő szerv megfelelően bizonyítani tudja a 18. cikk (2) bekezdésében említett alkalmazandó kötelezettségek megszegését;

| b) | amennyiben a gazdasági szereplő csődeljárás, fizetésképtelenségi eljárás vagy felszámolási eljárás alatt áll, amennyiben a vagyonát felszámoló vagy bíróság igazgatja, amennyiben a hitelezőkkel csődegyezséget kötött, amennyiben üzleti tevékenységét felfüggesztette, vagy a nemzeti törvények és rendeletek szerinti hasonló eljárás következtében bármely hasonló helyzetben van; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a gazdasági szereplő csődeljárás, fizetésképtelenségi eljárás vagy felszámolási eljárás alatt áll, amennyiben a vagyonát felszámoló vagy bíróság igazgatja, amennyiben a hitelezőkkel csődegyezséget kötött, amennyiben üzleti tevékenységét felfüggesztette, vagy a nemzeti törvények és rendeletek szerinti hasonló eljárás következtében bármely hasonló helyzetben van;

| c) | ha az ajánlatkérő szerv megfelelő módon bizonyítani tudja, hogy a gazdasági szereplő súlyos szakmai kötelességszegést követett el, amely miatt tisztességessége kérdésessé vált; |
| --- | --- |

c)

ha az ajánlatkérő szerv megfelelő módon bizonyítani tudja, hogy a gazdasági szereplő súlyos szakmai kötelességszegést követett el, amely miatt tisztességessége kérdésessé vált;

| d) | ha az ajánlatkérő szervnek kellően megalapozott információi vannak annak megállapításához, hogy a gazdasági szereplő más gazdasági szereplőkkel a verseny torzítására irányuló megállapodást kötött; |
| --- | --- |

d)

ha az ajánlatkérő szervnek kellően megalapozott információi vannak annak megállapításához, hogy a gazdasági szereplő más gazdasági szereplőkkel a verseny torzítására irányuló megállapodást kötött;

| e) | ha a 24. cikk szerinti összeférhetetlenséget nem lehet más, kevésbé kényszerítő intézkedésekkel hatékonyan orvosolni; |
| --- | --- |

e)

ha a 24. cikk szerinti összeférhetetlenséget nem lehet más, kevésbé kényszerítő intézkedésekkel hatékonyan orvosolni;

| f) | ha a gazdasági szereplőknek a közbeszerzési eljárás előkészítésében való, a 41. cikkben említett előzetes bevonásából eredő versenytorzulást nem lehet más, kevésbé kényszerítő intézkedésekkel orvosolni; |
| --- | --- |

f)

ha a gazdasági szereplőknek a közbeszerzési eljárás előkészítésében való, a 41. cikkben említett előzetes bevonásából eredő versenytorzulást nem lehet más, kevésbé kényszerítő intézkedésekkel orvosolni;

| g) | ha a gazdasági szereplő részéről jelentős mértékű vagy tartós meg nem felelés volt tapasztalható valamely korábbi közbeszerzési szerződésből vagy egy ajánlatkérő szervvel kötött korábbi szerződésből vagy korábbi koncessziós szerződésből eredő lényeges követelmény teljesítésében és ez az említett korábbi szerződés lejárat előtti megszüntetéséhez, kártérítési követeléshez vagy egyéb hasonló szankciókhoz vezetett; |
| --- | --- |

g)

ha a gazdasági szereplő részéről jelentős mértékű vagy tartós meg nem felelés volt tapasztalható valamely korábbi közbeszerzési szerződésből vagy egy ajánlatkérő szervvel kötött korábbi szerződésből vagy korábbi koncessziós szerződésből eredő lényeges követelmény teljesítésében és ez az említett korábbi szerződés lejárat előtti megszüntetéséhez, kártérítési követeléshez vagy egyéb hasonló szankciókhoz vezetett;

| h) | ha a gazdasági szereplő a kizárási okok fenn nem állásának és a kiválasztási szempontok teljesülésének ellenőrzéséhez szükséges információk szolgáltatása során hamis nyilatkozatot tett, információkat tartott vissza vagy nem tudja bemutatni az 59. cikk értelmében megkívánt kiegészítő iratokat; vagy |
| --- | --- |

h)

ha a gazdasági szereplő a kizárási okok fenn nem állásának és a kiválasztási szempontok teljesülésének ellenőrzéséhez szükséges információk szolgáltatása során hamis nyilatkozatot tett, információkat tartott vissza vagy nem tudja bemutatni az 59. cikk értelmében megkívánt kiegészítő iratokat; vagy

| i) | ha a gazdasági szereplő megkísérelte jogtalanul befolyásolni az ajánlatkérő szerv döntéshozatali folyamatát, olyan bizalmas információkat igyekezett megszerezni, amelyek jogtalan előnyöket biztosítanának számára a közbeszerzési eljárásban, illetve hanyagságból olyan félrevezető információkat igyekezett szolgáltatni, amelyek érdemben befolyásolhatják a kizárásra, a kiválasztásra vagy az odaítélésre vonatkozó döntéseket. |
| --- | --- |

i)

ha a gazdasági szereplő megkísérelte jogtalanul befolyásolni az ajánlatkérő szerv döntéshozatali folyamatát, olyan bizalmas információkat igyekezett megszerezni, amelyek jogtalan előnyöket biztosítanának számára a közbeszerzési eljárásban, illetve hanyagságból olyan félrevezető információkat igyekezett szolgáltatni, amelyek érdemben befolyásolhatják a kizárásra, a kiválasztásra vagy az odaítélésre vonatkozó döntéseket.

Az első albekezdés b) pontja ellenére a tagállamok előírhatják, vagy lehetővé tehetik az ajánlatkérő szerv számára, hogy ne zárja ki azt a gazdasági szereplőt, amelynek esetében fennáll az említett pont szerinti körülmények valamelyike, amennyiben az ajánlatkérő szerv a b) pontban említett helyzetekben alkalmazandó nemzeti szabályokat és üzletfolytonossági intézkedéseket figyelembe véve megállapította, hogy az adott gazdasági szereplő képes lesz a szerződés teljesítésére.

(5)   Az ajánlatkérő szerv köteles az eljárás során bármikor kizárni egy gazdasági szereplőt a részvételből, amennyiben kiderül, hogy az adott gazdasági szereplő esetében – az eljárás előtt vagy során elkövetett cselekményei vagy mulasztásai következtében – az (1)–(2) bekezdésében említett helyzetek valamelyike áll fenn.

Az ajánlatkérő szerv köteles az eljárás során bármikor kizárhat, illetve a tagállamok kötelezhetik, hogy kizárjon egy gazdasági szereplőt a részvételből, amennyiben kiderül, hogy az adott gazdasági szereplő esetében – az eljárás előtt vagy során elkövetett cselekményei vagy mulasztásai következtében – a (4) bekezdésében említett helyzetek valamelyike áll fenn.

(6)   Az (1) és a (4) bekezdésben említett helyzetek valamelyikében lévő gazdasági szereplő bizonyítékkal szolgálhat a tekintetben, hogy a releváns kizárási okok ellenére az általa tett intézkedések kellőképpen igazolják a megbízhatóságát. Amennyiben ez a bizonyíték kielégítőnek minősül, a gazdasági szereplőt nem lehet kizárni a közbeszerzési eljárásból.

Ennek érdekében a gazdasági szereplőnek bizonyítania kell, hogy a bűncselekménnyel vagy kötelességszegéssel okozott kárt megtérítette vagy vállalta annak megtérítését, a nyomozó hatóságokkal aktívan együttműködve átfogóan tisztázta a tényeket és a körülményeket, és olyan konkrét technikai, szervezeti és személyi intézkedéseket hozott, amelyek alkalmasak a további bűncselekmények vagy kötelességszegések megelőzésére.

A gazdasági szereplő által hozott intézkedéseket a bűncselekmény vagy kötelességszegés súlyosságának és sajátos körülményeinek figyelembevételével kell értékelni. Ha az intézkedések nem minősülnek megfelelőnek, a gazdasági szereplő részére indokolást kell adnia döntésről.

Az a gazdasági szereplő, amelyet jogerős határozattal zártak ki a közbeszerzési vagy koncesszió odaítélésére irányuló eljárásokban való részvételből, a kizárásnak az említett határozatból következő időtartama alatt nem jogosult igénybe venni az ebben a bekezdésben meghatározott lehetőséget azon tagállamokban, amelyekben a határozat jogerős.

(7)   A tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések révén, az uniós jogot is figyelembe véve, meghatározzák e cikk végrehajtási feltételeit. Meghatározzák különösen a kizárás maximális időtartamát arra az esetre, amikor a gazdasági szereplő nem teszi meg a megbízhatóságának igazolására szolgáló, a (6) bekezdésben meghatározott intézkedéseket. Ha a kizárás időtartamát nem jogerős határozat állapította meg, akkor az nem haladhatja meg a jogerős ítélet meghozatalának időpontjától számított öt évet az (1) bekezdésben említett esetekben és az említett időponttól számított három évet a (4) bekezdésben említett esetekben.

58. cikk

Kiválasztási szempontok

(1)   A kiválasztási szempontok a következőkre vonatkozhatnak:

| a) | a szakmai tevékenység végzésére való alkalmasság; |
| --- | --- |

a)

a szakmai tevékenység végzésére való alkalmasság;

| b) | gazdasági és pénzügyi helyzet; |
| --- | --- |

b)

gazdasági és pénzügyi helyzet;

| c) | technikai és szakmai alkalmasság. |
| --- | --- |

c)

technikai és szakmai alkalmasság.

Az ajánlatkérő szerv csak a (2), (3) és (4) bekezdésben említett kritériumokat írhatja elő a gazdasági szereplők számára részvételi követelményként. Az ajánlatkérő szervnek olyan követelményekre kell korlátoznia a részvételi feltételeket, amelyek megfelelőek annak biztosítására, hogy a részvételre jelentkező vagy ajánlattevő rendelkezzen az az odaítélendő szerződés teljesítéséhez szükséges jogi és pénzügyi kapacitásokkal, valamint műszaki és szakmai képességekkel. Minden követelménynek a szerződés tárgyához kell kapcsolódnia és azzal arányban kell állnia.

(2)   A szakmai tevékenység végzésére való alkalmasság tekintetében az ajánlatkérő szerv előírhatja, hogy a gazdasági szereplő legyen bejegyezve a letelepedési helye szerinti tagállamának a XI. mellékletben felsoroltak szerinti valamelyik szakmai vagy cégnyilvántartásába, vagy teljesítse az említett mellékletben foglalt bármely egyéb követelményt.

A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési eljárás során, ha a gazdasági szereplőnek meghatározott engedéllyel kell rendelkeznie vagy meghatározott szervezet tagjának kell lennie ahhoz, hogy származási országában az adott szolgáltatást nyújthassa, akkor az ajánlatkérő szerv előírhatja, hogy bizonyítsa, rendelkezik ilyen engedéllyel, illetve tagsággal.

(3)   A gazdasági és pénzügyi helyzet tekintetében az ajánlatkérő szerv olyan követelményeket írhat elő, amelyek szavatolják, hogy a gazdasági szereplő rendelkezik a szerződés teljesítéséhez szükséges gazdasági és pénzügyi kapacitással. E célból az ajánlatkérő szerv előírhatja különösen azt, hogy a gazdasági szereplő meghatározott minimális éves árbevétellel – és ezen belül a szerződés által érintett területre vonatkozó minimális éves árbevétellel – rendelkezzen. Ezenfelül az ajánlatkérő szerv azt is előírhatja, hogy a gazdasági szereplők nyújtsanak tájékoztatást éves beszámolójukról, amelyben feltüntetik például az eszközök és a források arányát. Az ajánlatkérő szerv előírhatja a szakmai felelősségbiztosítás megfelelő szintjét is.

A gazdasági szereplőtől elvárt minimális éves árbevétel legnagyobb összege nem haladhatja meg a szerződés tervezett értékének kétszeresét, kivéve megfelelően indokolt körülmények esetén, például az építési beruházások, szolgáltatások vagy áruk jellegéhez kapcsolódó különös kockázatokkal összefüggő esetekben. Az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési dokumentumokban vagy a 84. cikkben említett egyedi jelentésben fel kell tüntetnie e követelmény fő indokait.

Az eszközök és a források arányát például figyelembe lehet venni, amikor az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban meghatározza e figyelembevétel szempontjait. Ezeknek a módszereknek és szempontoknak átláthatóaknak, objektíveknek és megkülönböztetéstől menteseknek kell lenniük.

Részekre osztott szerződések esetében ezt a cikket minden egyes különálló részre vonatkozóan alkalmazni kell. Mindazonáltal az ajánlatkérő szerv a gazdasági szereplőktől elvárt minimális éves árbevételt a részek egyes csoportjaira vonatkozóan is előírhatja, arra az esetre, ha a nyertes ajánlattevőnek több, ugyanabban az időben teljesítendő részt is odaítélnek.

Ha az egy keretmegállapodáson alapuló szerződéseket a verseny újbóli megindítását követően ítélik oda, akkor az e bekezdés második albekezdésében említett, az éves árbevételre vonatkozó maximális követelményt az egy időben teljesítendő külön közbeszerzések várható maximális nagyságrendje alapján kell kiszámítani, vagy ha ez nem ismert, a keretmegállapodás tervezett értéke alapján. Dinamikus beszerzési rendszer esetén a második albekezdésben említett, az éves árbevételre vonatkozó maximális követelményt az említett rendszer keretében odaítélendő egyes szerződések várható maximális nagyságrendje alapján kell kiszámítani.

(4)   A műszaki és szakmai alkalmasság tekintetében az ajánlatkérő szerv előírhatja, hogy a gazdasági szereplők rendelkezzenek a szerződés megfelelő minőségi színvonal szerinti teljesítéséhez szükséges emberi és műszaki erőforrásokkal és tapasztalattal.

Az ajánlatkérő szerv előírhatja különösen azt, hogy a gazdasági szereplők korábban teljesített szerződésekből eredő referenciákkal bizonyíthatóan megfelelő tapasztalattal rendelkezzenek. Az ajánlatkérő szerv feltételezheti, hogy egy adott gazdasági szereplő nem rendelkezik a szükséges szakmai képességekkel, amennyiben megállapította, hogy az adott gazdasági szereplő esetében összeférhetetlenség áll fenn, és az hátrányosan befolyásolhatja a szerződés teljesítését.

A beállítási és üzembe helyezési műveleteket is igénylő áruszállításra, illetve a szolgáltatásnyújtásra vagy építési beruházásra irányuló közbeszerzési eljárásokban a gazdasági szereplőnek a szolgáltatás nyújtására vagy az építési beruházás megvalósítására való szakmai alkalmasságát a szakértelmére, hatékonyságára, tapasztalatára és megbízhatóságára tekintettel lehet értékelni.

(5)   Az ajánlatkérő szervnek az eljárást megindító hirdetményben vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban fel kell tüntetnie a – minimális teljesítményszintekként is kifejezhető – előírt részvételi feltételeket, valamint a megfelelő bizonyítási eszközöket.

59. cikk

Egységes európai közbeszerzési dokumentum

(1)   Az ajánlatkérő szervnek a részvételi jelentkezések vagy ajánlatok benyújtásakor a hatóságok vagy harmadik felek által kibocsátott igazolások helyett előzetes bizonyítékként a gazdasági szereplő naprakész nyilatkozatából álló egységes európai közbeszerzési dokumentumot is el kell fogadnia előzetes bizonyítékként annak megerősítésére, hogy az érintett gazdasági szereplő megfelel a következő feltételek mindegyikének:

| a) | nincsen az 57. cikkben felsorolt helyzetek egyikében sem, amelyek miatt a gazdasági szereplőket ki kell, illetve ki lehet zárni; |
| --- | --- |

a)

nincsen az 57. cikkben felsorolt helyzetek egyikében sem, amelyek miatt a gazdasági szereplőket ki kell, illetve ki lehet zárni;

| b) | megfelel az 58. cikk alapján meghatározott vonatkozó kiválasztási szempontoknak; |
| --- | --- |

b)

megfelel az 58. cikk alapján meghatározott vonatkozó kiválasztási szempontoknak;

| c) | adott esetben megfelel a 65. cikk alapján meghatározott objektív szabályoknak és kritériumoknak. |
| --- | --- |

c)

adott esetben megfelel a 65. cikk alapján meghatározott objektív szabályoknak és kritériumoknak.

Ha a gazdasági szereplő a 63. cikknek megfelelően más szervezetek kapacitásait veszi igénybe, az egységes európai közbeszerzési dokumentumnak e szervezetek vonatkozásában is tartalmaznia kell az e cikk első albekezdésében említett információkat.

Az egységes európai közbeszerzési dokumentumban a gazdasági szereplő egyrészt hivatalosan kinyilvánítja, hogy az adott kizárási ok nem áll fenn, és/vagy az adott kiválasztási kritérium teljesül, másrészt megadja az ajánlatkérő szerv által kért releváns információkat. A nyilatkozatnak emellett tartalmaznia kell, hogy a kiegészítő iratok kiállításáért melyik hatóság vagy harmadik fél a felelős, továbbá tartalmaznia kell a gazdasági szereplő arra vonatkozó hivatalos nyilatkozatát, hogy kérésre haladéktalanul be tudja mutatni az említett kiegészítő iratokat.

Amennyiben az ajánlatkérő szerv az (5) bekezdésnek megfelelően egy adatbázisba való belépéssel közvetlenül beszerezheti a kiegészítő iratokat, úgy az egységes európai közbeszerzési dokumentumnak tartalmaznia kell az ehhez szükséges információkat is, mint például az adatbázis internetcímét, az esetleges azonosító adatokat, valamint adott esetben a szükséges hozzájáruló nyilatkozatot.

A gazdasági szereplők később is felhasználhatják azt az egységes európai közbeszerzési dokumentumot, amelyet egy korábbi közbeszerzési eljárásban már használtak, amennyiben megerősítik, hogy az abban foglalt információk továbbra is helytállóak.

(2)   Az egységes európai közbeszerzési dokumentumot a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok révén meghatározandó egységes formanyomtatvány alapján kell kiállítani. A Bizottság az egységes formanyomtatványt végrehajtási jogi aktusok útján határozza meg. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 89. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Az egységes európai közbeszerzési dokumentumot kizárólag elektronikus formában lehet majd megadni.

(3)   A 92. cikktől eltérve, a Bizottság felülvizsgálja az egységes európai közbeszerzési dokumentum gyakorlati alkalmazását, figyelembe véve a tagállami adatbázisok technikai fejlődését, és 2017. április 18-ig jelentést tesz erről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

A Bizottság adott esetben javaslatot tesz olyan megoldásokra, amelyek optimalizálják ezen adatbázisok határokon átívelő hozzáférhetőségét, valamint a tanúsítványok és bizonyítványok használatát a belső piacon.

(4)   Az ajánlatkérő szerv az eljárás során bármikor kérheti az ajánlattevőket és a részvételre jelentkezőket, hogy nyújtsák be az összes kiegészítő iratot vagy azok egy részét, amennyiben az az eljárás megfelelő lefolytatásához szükséges.

Az ajánlatkérő szervnek a szerződés odaítélése előtt – kivéve a 33. cikk (3) bekezdésének vagy (4) bekezdése a) pontjának megfelelően megkötött keretmegállapodásokon alapuló szerződések tekintetében – fel kell kérnie azt az ajánlattevőt, amelynek a szerződést odaítélte, hogy nyújtsa be a 60. cikk – és adott esetben a 62. cikk – szerinti naprakész igazoló dokumentumokat. Az ajánlatkérő szerv felkérheti a gazdasági szereplőket arra, hogy egészítsék ki vagy pontosítsák az 60. és a 62. cikk értelmében benyújtott igazolásokat.

(5)   A (4) bekezdéstől eltérve, a gazdasági szereplők számára nem írható elő a kiegészítő iratok vagy más igazolások benyújtása, ha és olyan mértékben, amennyiben az ajánlatkérő szervnek lehetősége van arra, hogy egy bármelyik tagállamban lévő, ingyenesen hozzáférhető nemzeti adatbázisba – például nemzeti közbeszerzési nyilvántartásba, virtuális céginformációs rendszerbe, elektronikus dokumentumtároló rendszerbe vagy előminősítési rendszerbe – belépve közvetlenül hozzájuthasson az igazolásokhoz vagy egyéb releváns információkhoz.

A (4) bekezdéstől eltérve, a gazdasági szereplők számára nem kell előírni a kiegészítő iratok vagy más igazolások benyújtását, ha a szerződést vagy keretmegállapodást odaítélő ajánlatkérő már rendelkezik ezekkel a dokumentumokkal.

Az első albekezdés tekintetében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy azokhoz az adatbázisokhoz, amelyek a gazdasági szereplőkre vonatkozó releváns információkat tartalmaznak, és amelyekhez az adott tagállam ajánlatkérő szervei hozzáférhetnek, a többi tagállam ajánlatkérő szervei is azonos feltételekkel hozzáférhessenek.

(6)   A tagállamoknak az e-Certisben rendelkezésre kell bocsátaniuk és rendszeresen aktualizálniuk kell a gazdasági szereplőkre vonatkozó releváns információkat tartalmazó azon adatbázisok hiánytalan listáját, amelyekbe más tagállamok ajánlatkérő szervei is betekinthetnek. A tagállamok kérésre a többi tagállam rendelkezésére bocsátják az ebben a cikkben említett adatbázisokkal kapcsolatos minden információt.

60. cikk

Bizonyítási eszközök

(1)   Az ajánlatkérő szerv előírhatja az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésében, valamint a XII. mellékletben említett igazolások, nyilatkozatok és egyéb bizonyítási eszközök bemutatását annak bizonyítása céljából, hogy az 57. cikkben említett kizárási okok nem állnak fenn, illetve hogy az 58. cikk szerinti kiválasztási szempontok teljesülnek.

Az ajánlatkérő szerv nem írhat elő az ebben a cikkben és a 62. cikkben említetteken kívüli egyéb bizonyítási eszközöket. A 63. cikk tekintetében a gazdasági szereplők bármilyen alkalmas eszköz segítségével bizonyíthatják az ajánlatkérő szervnek, hogy rendelkezésükre fognak állni a szükséges erőforrások.

(2)   Az ajánlatkérő szerv a következőket köteles elfogadni elegendő bizonyítéknak arra nézve, hogy a gazdasági szereplő tekintetében az 57. cikkben említett esetek egyike sem áll fenn:

| a) | az említett cikk (1) bekezdése tekintetében, a vonatkozó nyilvántartásból származó kivonat, mint például erkölcsi bizonyítvány, vagy ennek hiányában a gazdasági szereplő tagállama vagy származási országa vagy a székhely szerinti országa illetékes igazságügyi vagy közigazgatási hatósága által kibocsátott, ezzel egyenértékű okirat, amely igazolja az említett követelmények teljesítését; |
| --- | --- |

a)

az említett cikk (1) bekezdése tekintetében, a vonatkozó nyilvántartásból származó kivonat, mint például erkölcsi bizonyítvány, vagy ennek hiányában a gazdasági szereplő tagállama vagy származási országa vagy a székhely szerinti országa illetékes igazságügyi vagy közigazgatási hatósága által kibocsátott, ezzel egyenértékű okirat, amely igazolja az említett követelmények teljesítését;

| b) | az említett cikk (2) bekezdése és (3) bekezdésének b) pontja tekintetében, az érintett tagállam vagy ország illetékes hatósága által kibocsátott igazolás; |
| --- | --- |

b)

az említett cikk (2) bekezdése és (3) bekezdésének b) pontja tekintetében, az érintett tagállam vagy ország illetékes hatósága által kibocsátott igazolás;

Amennyiben az érintett tagállam vagy ország nem bocsát ki ilyen okiratot vagy igazolást, vagy amennyiben azok nem terjednek ki az 57. cikk (1) és (2) bekezdésében és (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott valamennyi esetre, akkor azokat az érintett személy által egy, a származási tagállama vagy országa vagy a székhely szerinti tagállam vagy ország illetékes igazságügyi vagy közigazgatási hatósága, közjegyzője vagy hatáskörrel rendelkező szakmai szervezete előtt eskü alatt tett nyilatkozattal, illetve – azokban a tagállamokban vagy országokban, ahol eskü alatt tett nyilatkozatra vonatkozó rendelkezések nincsenek – ünnepélyes nyilatkozattal lehet helyettesíteni.

A tagállamok adott esetben hivatalos nyilatkozatot tesznek, amelyben kijelentik, hogy nem bocsátanak ki az e bekezdés szerinti okiratokat vagy igazolásokat, illetve azok nem terjednek ki az 57. cikk (1) és (2) bekezdésében és (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott valamennyi esetre. Ezeket a hivatalos nyilatkozatokat hozzáférhetővé kell tenni a 61. cikkben említett online közbeszerzési dokumentumkeresőben (e-Certis).

(3)   A gazdasági szereplő gazdasági és pénzügyi kapacitásának igazolása főszabály szerint a XII. melléklet I. részében felsorolt egy vagy több dokumentummal történhet.

Ha a gazdasági szereplő bármilyen jogos okból nem tudja az ajánlatkérő szerv által kért dokumentumokat benyújtani, bármely egyéb, az ajánlatkérő szerv által megfelelőnek tekintett irattal igazolhatja gazdasági és pénzügyi helyzetét.

(4)   A gazdasági szereplő technikai alkalmasságának bizonyítása – az építési beruházás, az árubeszerzés, illetve a szolgáltatás jellegével, mennyiségével vagy jelentőségével és rendeltetésével összhangban – a XII. melléklet II. részében felsorolt egy vagy több módon történhet.

(5)   A tagállamok kérésre a többi tagállam rendelkezésére bocsátanak minden olyan információt, amely az 57. cikkben felsorolt kizárási okokkal, az ajánlattevőknek az 58. cikkben említett, szakmai tevékenység végzésére való alkalmasságával és pénzügyi és műszaki kapacitásaival, valamint az ebben a cikkben említett bizonyítási eszközökkel kapcsolatos.

61. cikk

Online közbeszerzési dokumentumkereső (e-Certis)

(1)   A határokon átnyúló pályáztatás megkönnyítése érdekében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a Bizottság által létrehozott e-Certis adatbázisba bevitt igazolásokra vonatkozó információk folyamatosan naprakészek legyenek.

(2)   Az ajánlatkérő szerveknek hozzáféréssel kell rendelkezniük az e-Certis adatbázishoz, és elsődlegesen olyan típusú tanúsítványok és igazolások benyújtását írhatják elő, amelyek az e-Certis adatbázisban szerepelnek.

(3)   A Bizottság az egységes európai közbeszerzési dokumentum valamennyi nyelvi változatát hozzáférhetővé teszi az e-Certis adatbázisban.

62. cikk

Minőségbiztosítási és környezetvédelmi vezetési szabványok

(1)   Ha az ajánlatkérő szerv olyan, független testület által kiállított igazolás benyújtását írja elő, amely tanúsítja, hogy a gazdasági szereplő egyes meghatározott minőségbiztosítási szabványoknak megfelel – ideértve a fogyatékossággal élők számára biztosított hozzáférésére vonatkozó szabványokat is –, akkor akkreditált testületek által tanúsított, a vonatkozó európai szabványsorozaton alapuló minőségbiztosítási rendszerekre kell hivatkoznia. Az ajánlatkérő szervnek el kell fogadnia a más tagállamokban székhellyel rendelkező testületek által kiadott egyenértékű tanúsítványokat is. El kell továbbá fogadnia az egyenértékű minőségbiztosítási intézkedések egyéb bizonyítékait is, ha a szóban forgó gazdasági szereplőnek – neki fel nem róható okokból – nem volt lehetősége az említett tanúsítványokat az előírt határidőn belül megszerezni, feltéve, hogy a gazdasági szereplő bizonyítja, hogy a javasolt minőségbiztosítási intézkedések megfelelnek az előírt minőségbiztosítási szabványoknak.

(2)   Ha az ajánlatkérő szerv olyan, független testület által kiállított igazolás benyújtását írja elő, amely tanúsítja, hogy a gazdasági szereplő egyes meghatározott környezetvédelmi vezetési rendszereknek vagy szabványoknak megfelel, akkor az uniós környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerre (EMAS), az 1221/2009/EK rendelet 45. cikke szerint elismert egyéb környezetvédelmi vezetési rendszerekre, illetve az akkreditált szervek releváns európai vagy nemzetközi szabványain alapuló egyéb környezetvédelmi vezetési szabványokra kell hivatkoznia. Az ajánlatkérő szervnek el kell fogadnia a más tagállamokban székhellyel rendelkező testületek által kiadott egyenértékű tanúsítványokat is.

Az olyan gazdasági szereplők esetében, amelyeknek – nekik fel nem róható okokból – nem volt lehetőségük az említett tanúsítványokat megszerezni, illetve az előírt határidőn belül megszerezni, az ajánlatkérő szerv köteles más, környezetvédelmi vezetési rendszerekre vonatkozó bizonyítékokat is elfogadni, amennyiben a gazdasági szereplő bizonyítja, hogy ezen intézkedések egyenértékűek az alkalmazandó környezetvédelmi vezetési rendszer vagy standard által előírtakkal.

(3)   A tagállamok a 86. cikknek megfelelően a többi tagállam számára kérésre hozzáférhetővé tesznek minden olyan információt, amely az (1) és (2) bekezdésben említett minőségi és környezetvédelmi standardoknak való megfelelés bizonyítékaként bemutatott dokumentumokkal kapcsolatos.

63. cikk

Más szervezetek kapacitásainak igénybevétele

(1)   Az 58. cikk (3) bekezdése szerint meghatározott, a gazdasági és pénzügyi helyzetre vonatkozó kritériumok, valamint az 58. cikk (4) bekezdése szerint meghatározott, a technikai és szakmai alkalmasságra vonatkozó kritériumok tekintetében, a gazdasági szereplő adott esetben és egy adott szerződés vonatkozásában egyéb szervezetek kapacitásait is igénybe veheti, a velük fennálló kapcsolatának jogi természetétől függetlenül. Mindazonáltal a XII. melléklet II. részének f) pontjában foglalt iskolai végzettségekkel és szakképzettségekkel, valamint a releváns szakmai tapasztalattal kapcsolatos kritériumokat illetően a gazdasági szereplők csak akkor vehetik igénybe más szervezet kapacitásait, ha az adott szervezet valósítja meg azokat az építési beruházásokat vagy szolgáltatásokat, amelyekhez e kapacitásokra szükség van. Amennyiben a gazdasági szereplő más szervezetek kapacitásaira kíván támaszkodni, bizonyítania kell az ajánlatkérő szerv felé, hogy a szükséges erőforrások a rendelkezésére fognak állni; a bizonyítás történhet például oly módon, hogy bemutatja az említett szervezetek erre vonatkozó kötelezettségvállalását.

Az ajánlatkérő szervnek az 59., 60. és 61. cikknek megfelelően ellenőriznie kell, hogy azok az egyéb szervezetek, amelyeknek kapacitásait a gazdasági szereplő igénybe kívánja venni, megfelelnek-e a vonatkozó kiválasztási kritériumoknak, és hogy fennállnak-e esetükben az 57. cikk szerinti kizárási okok. Az ajánlatkérő szervnek elő kell írnia, hogy a gazdasági szereplő cserélje le azt a szervezetet, amely nem felel meg valamely vonatkozó kiválasztási szempontnak, illetve amelynek esetében fennáll valamelyik kötelező kizárási ok. Az ajánlatkérő szerv előírhatja, vagy a tagállam rendelkezése miatt köteles lehet előírni, hogy a gazdasági szereplő lépjen azon szervezet helyébe, amelynek esetében fennáll valamelyik nem kötelező kizárási ok.

Ha egy gazdasági szereplő a gazdasági és pénzügyi helyzetre vonatkozó kritériumok tekintetében más szervezetek kapacitásait veszi igénybe, akkor az ajánlatkérő szerv előírhatja, hogy a gazdasági szereplő és az említett szervezetek közösen feleljenek a szerződés teljesítéséért.

Ugyanezen feltételek mellett a gazdasági szereplőknek a 19. cikk (2) bekezdése szerinti csoportja is igénybe veheti a csoport tagjainak vagy más szervezeteknek a kapacitásait.

(2)   Építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés, illetve árubeszerzésre irányuló szerződéssel kapcsolatos beállítási vagy üzembe helyezési műveletek esetén az ajánlatkérő szerv előírhatja, hogy bizonyos kritikus fontosságú feladatokat maga az ajánlattevő vagy – amennyiben az ajánlatot gazdasági szereplők egy a 19. cikk (2) bekezdése szerinti csoportja nyújtotta be – a csoport egyik tagja végezzen el.

64. cikk

Az elismert gazdasági szereplők hivatalos jegyzéke és a közjogi vagy magánjogi szervezetek által végzett tanúsítás

(1)   A tagállamok hivatalos jegyzékeket készíthetnek vagy tarthatnak fenn az elismert szerződő felekről, szállítókról és szolgáltatókról, illetve a VII. melléklet értelmében vett európai tanúsítási szabványoknak megfelelő tanúsító szervezetek általi tanúsítást írhatnak elő.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a tanúsító szerv, illetve hivatalos jegyzékekért felelős szerv címéről, amelyhez a kérelmeket címezni kell.

(2)   A tagállamok ezen alszakasz rendelkezéseihez igazítják az (1) bekezdésben említett hivatalos jegyzékekbe való felvételnek és az igazolások tanúsító szervezetek általi kibocsátásának feltételeit.

A tagállamok az említett feltételeket a 63. cikkhez is hozzáigazítják olyan gazdasági szereplők jegyzékbe való felvétel iránti kérelme tekintetében, amelyek egy csoporthoz tartoznak, és a csoport más társaságai által a rendelkezésükre bocsátott forrásokra hivatkoznak. Ilyen esetekben az említett gazdasági szereplőknek igazolniuk kell a hivatalos jegyzéket készítő hatóság számára, hogy a hivatalos jegyzékbe történő felvételüket igazoló hatósági bizonyítvány teljes érvényességi ideje alatt a rendelkezésükre fognak állni az említett források, és hogy ugyanezen idő alatt az említett társaságok továbbra is teljesítik azokat a hivatalos jegyzék vagy tanúsítvány által felölelt minőségi kiválasztási követelményeket, amelyekre a gazdasági szereplők a jegyzékbe való felvétel iránti kérelmükben hivatkoznak.

(3)   A hivatalos jegyzékbe felvett vagy tanúsítvánnyal rendelkező gazdasági szereplők minden szerződés esetében benyújthatják az ajánlatkérő szervhez az illetékes hatóság által kibocsátott, a jegyzékbe való felvételről szóló igazolást, vagy az illetékes tanúsító szervezet által kibocsátott tanúsítványt.

Ezekben az iratokban szerepelnie kell annak, hogy mi alapján történt az adott gazdasági szereplőnek a hivatalos jegyzékbe való felvétele vagy a tanúsítvány kiadása, továbbá szerepelnie kell az adott jegyzékben megadott minősítésnek.

(4)   Az illetékes szerv által a hivatalos jegyzékbe való felvételről kiadott igazolás, illetve a tanúsító szervezet által kibocsátott tanúsítvány az alkalmasságra vonatkozó vélelmet keletkeztet a hivatalos jegyzék vagy a tanúsítvány által felölelt minőségi kiválasztási követelmények tekintetében.

(5)   A hivatalos jegyzékbe való felvételből, illetve a tanúsítványból következtethető információk indokolás nélkül nem vitathatók. A társadalombiztosítási járulékok és az adók megfizetésére vonatkozóan a szerződések odaítélése során bármely, jegyzékbe vett gazdasági szereplőtől kiegészítő igazolás kérhető.

A hivatalos jegyzéket vezető tagállamtól eltérő többi tagállam ajánlatkérő szervei kizárólag az említett tagállamban székhellyel rendelkező gazdasági szereplők javára alkalmazzák a (3) bekezdésben és az e bekezdés első albekezdésében foglalt rendelkezéseket.

(6)   A hivatalos jegyzék vagy a tanúsítvány által felölelt minőségi kiválasztási kritériumokkal kapcsolatos bizonyítási követelményeknek meg kell felelniük a 60., valamint adott esetben a 62. cikknek. Más tagállamok gazdasági szereplőinek a hivatalos jegyzékbe történő felvételéhez, illetve a számukra kiadott tanúsításhoz csak azok a bizonyítékok, illetve nyilatkozatok követelhetők meg, amelyeket a tagállamok saját gazdasági szereplőiktől is kérnek.

A gazdasági szereplők bármikor kérelmezhetik hivatalos jegyzékbe történő felvételüket, illetve tanúsítvány kiadását. A gazdasági szereplőket ésszerűen rövid időn belül tájékoztatni kell a hivatalos jegyzéket készítő szerv, illetve a hatáskörrel rendelkező tanúsító szervezet döntéséről.

(7)   Más tagállamok gazdasági szereplői nem kötelezhetők jegyzékbe való felvételre vagy tanúsítás megszerzésére ahhoz, hogy a közbeszerzési szerződésben részt vehessenek. Az ajánlatkérő szervnek el kell fogadnia a más tagállamban székhellyel rendelkező szervezetek által kiadott egyenértékű tanúsítványokat. El kell fogadnia egyéb egyenértékű bizonyítási eszközöket is.

(8)   A tagállamok kérésre a többi tagállam számára hozzáférhetővé tesznek minden olyan információt, amely az annak bizonyítékaként bemutatott dokumentumokkal kapcsolatos, hogy a gazdasági szereplők teljesítik az elismert gazdasági szereplők hivatalos jegyzékébe történő felvétel követelményeit, illetve hogy egy másik tagállam gazdasági szereplői ezzel egyenértékű tanúsítvánnyal rendelkeznek.

2.   alszakasz

A részvételre jelentkezők, az ajánlatok és a megoldások számának csökkentése

65. cikk

A részvételre felhívandó, alkalmasnak minősített részvételre jelentkezők számának csökkentése

(1)   A meghívásos eljárásban, a tárgyalásos eljárásban, a versenypárbeszédben és az innovációs partnerségben az ajánlatkérő szerv korlátozhatja a kiválasztási szempontoknak megfelelő olyan jelentkezők számát, akiket, illetve amelyeket ajánlattételre vagy párbeszédben való részvételre fel fog hívni, feltéve, hogy biztosított a (2) bekezdés szerinti minimális számú alkalmas jelentkező.

(2)   Az ajánlatkérő szervnek az eljárást megindító hirdetményben vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban közölnie kell azokat az objektív és megkülönböztetésmentes szempontokat vagy szabályokat, amelyeket alkalmazni kíván, továbbá közölnie kell a részvételre felhívni kívánt jelentkezők minimális számát, és – amennyiben szükséges – a maximális számát is.

A meghívásos eljárásban a részvételre jelentkezők minimális számának ötnek kell lennie. A tárgyalásos eljárásban, a versenypárbeszédben és az innovációs partnerségben a részvételre jelentkezők számának legalább háromnak kell lennie. A meghívott jelentkezők létszámának mindenképpen elegendőnek kell lennie a tényleges verseny biztosításához.

Az ajánlatkérő szervnek legalább a minimális létszámnak megfelelő számú részvételre jelentkezőt kell meghívnia. Amennyiben azonban a kiválasztási szempontoknak és az 58. cikk (5) bekezdésében említettek szerinti minimális teljesítményszintnek megfelelő jelentkezők száma a minimális létszámot nem éri el, az ajánlatkérő szerv folytathatja az eljárást az előírt képességekkel rendelkező jelentkezők meghívásával. Ugyanebbe az eljárásba az ajánlatkérő szerv nem vonhat be olyan gazdasági szereplőket, amelyek nem jelentkeztek részvételre, illetve olyan részvételre jelentkezőt, amely nem rendelkezik az előírt képességekkel.

66. cikk

Az ajánlatok és a megoldások számának csökkentése

Ha az ajánlatkérő szerv él a megtárgyalandó ajánlatok vagy megoldások számának csökkentésére vonatkozó, a 29. cikk (6) bekezdésében, illetve a 30. cikk (4) bekezdésében foglalt lehetőséggel, a csökkentést a közbeszerzési dokumentumokban megállapított odaítélési szempontok alkalmazásával kell végrehajtania. Az utolsó szakaszban annyi ajánlatnak kell maradnia, amennyi lehetővé teszi a tényleges versenyt, feltéve, hogy van elegendő ajánlat, megoldás vagy alkalmas részvételre jelentkező.

3.   alszakasz

A szerződés odaítélése

67. cikk

A szerződés odaítélésének szempontjai

(1)   Az egyes áruk árára vagy egyes szolgáltatások díjazására vonatkozó nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések sérelme nélkül az ajánlatkérő szervnek a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat szempontjára kell alapoznia a közbeszerzési szerződések odaítélését.

(2)   Az ajánlatkérő szerv szempontjából gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot az ár vagy a költség alapján, olyan költség-hatékonysági módszer alkalmazásával kell azonosítani, mint az életciklusköltségeknek a 68. cikk szerinti meghatározása, és tartalmazhatja a legjobb ár-minőség arányt, amelyet az adott közbeszerzési szerződés tárgyához kapcsolódó, többek között minőségi, környezetvédelmi és/vagy szociális szempontokat is magukban foglaló kritériumok alapján kell értékelni. E kritériumok tartalmazhatják például az alábbiakat:

| a) | a minőséget – ideértve a műszaki értéket, az esztétikai és a funkcionális jellemzőket, a hozzáférhetőséget, a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítást, a szociális, környezetvédelmi és innovatív jellemzőket és a forgalmazást, valamint annak feltételeit; |
| --- | --- |

a)

a minőséget – ideértve a műszaki értéket, az esztétikai és a funkcionális jellemzőket, a hozzáférhetőséget, a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítást, a szociális, környezetvédelmi és innovatív jellemzőket és a forgalmazást, valamint annak feltételeit;

| b) | a szerződés teljesítésére kijelölt személyi állomány szervezetét, képzettség ét és tapasztalatát” amennyiben a kijelölt személyzet minősége jelentős hatással lehet a szerződés teljesítésének színvonalára; vagy |
| --- | --- |

b)

a szerződés teljesítésére kijelölt személyi állomány szervezetét, képzettség ét és tapasztalatát” amennyiben a kijelölt személyzet minősége jelentős hatással lehet a szerződés teljesítésének színvonalára; vagy

| c) | a vevőszolgálat és a technikai segítségnyújtás, az olyan szállítási feltételek, mint a szállítási határidő, a szállítási folyamat a szállítási időszak vagy a teljesítési időszak. |
| --- | --- |

c)

a vevőszolgálat és a technikai segítségnyújtás, az olyan szállítási feltételek, mint a szállítási határidő, a szállítási folyamat a szállítási időszak vagy a teljesítési időszak.

A költségelem olyan rögzített árat vagy költséget is jelenthet, amelyet alapul véve a gazdasági szereplők kizárólag a minőségi kritériumok tekintetében versengenek egymással.

A tagállamok előírhatják, hogy az ajánlatkérő szervek odaítélési szempontként nem használhatják kizárólag az árat vagy kizárólag a költségeket, illetve ezek használatát meghatározott típusú ajánlatkérő szervre vagy szerződésre korlátozhatják.

(3)   Az odaítélési szempontok akkor tekintendők a közbeszerzési szerződés tárgyához kapcsolódónak, ha azok az adott szerződés alapján kivitelezendő építési beruházáshoz, szállítandó áruhoz vagy nyújtandó szolgáltatáshoz bármely módon és azok életciklusának bármely szakaszában kapcsolódnak” ideértve azokat a tényezőket is, amelyek:

| a) | az említett építési beruházás, áru vagy szolgáltatás előállításának, rendelkezésre bocsátásának vagy forgalmazásának konkrét folyamatához kapcsolódnak; vagy |
| --- | --- |

a)

az említett építési beruházás, áru vagy szolgáltatás előállításának, rendelkezésre bocsátásának vagy forgalmazásának konkrét folyamatához kapcsolódnak; vagy

| b) | közvetlenül az említett építési beruházás, áru vagy szolgáltatás életciklusának valamely másik szakaszához kapcsolódnak, |
| --- | --- |

b)

közvetlenül az említett építési beruházás, áru vagy szolgáltatás életciklusának valamely másik szakaszához kapcsolódnak,

még akkor is, ha az említett tényezők érdemben nem tartoznak a szerződés lényegéhez.

(4)   Az odaítélési szempontok megválasztása nem eredményezheti azt, hogy az ajánlatkérő szerv korlátlan választási szabadsággal rendelkezzen. Az említett szempontoknak biztosítaniuk kell a tényleges verseny lehetőségét, és olyan előírásokat kell hozzájuk kapcsolni, amelyek lehetővé teszik az ajánlattevők által benyújtott információk tényleges ellenőrzését annak megállapítása érdekében, hogy az ajánlat mennyiben felel meg az odaítélési szempontoknak. Kétség esetén az ajánlatkérő szervnek érdemben meg kell győződnie az ajánlattevő által benyújtott információk és bizonyítékok helytállóságáról.

(5)   Az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetnie, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat meghatározásánál milyen relatív súllyal veszi figyelembe választott egyes szempontokat, kivéve, ha a kiválasztás egyedüli szempontja az ár.

Az egyes súlyok – megfelelő maximális terjedelmű – tartományként is megadhatók.

Amennyiben a súlyozás objektív okokból nem lehetséges, az ajánlatkérő szervnek csökkenő fontossági sorrendben kell feltüntetnie a szempontokat.

68. cikk

Az életciklusköltségek meghatározása

(1)   Az életciklusköltségek meghatározásakor egy áru, szolgáltatás vagy építési beruházás életciklusa során felmerült alábbi költségek egészét vagy egy részét kell releváns mértékben figyelembe venni:

| a) | az ajánlatkérő szerv vagy más felhasználók által viselt költségek, mint például:






  i. | a beszerzéshez kapcsolódó költségek; |
| --- | --- | --- |

a)

az ajánlatkérő szerv vagy más felhasználók által viselt költségek, mint például:

i.

a beszerzéshez kapcsolódó költségek;

| ii. | a használat költségei, mint például energiafogyasztás és más források felhasználása; |
| --- | --- |

ii.

a használat költségei, mint például energiafogyasztás és más források felhasználása;

| iii. | karbantartási költségek; |
| --- | --- |

iii.

karbantartási költségek;

| iv. | az életciklus végéhez kapcsolódó költségek, például elszállítási és újrahasznosítási költségek; |
| --- | --- |

iv.

az életciklus végéhez kapcsolódó költségek, például elszállítási és újrahasznosítási költségek;

| b) | az adott áruhoz, szolgáltatáshoz vagy építési beruházáshoz annak életciklusa során kapcsolódó környezeti externáliáknak betudható költségek, amennyiben ezek pénzben kifejezett értéke meghatározható és ellenőrizhető; az ilyen költségek magukban foglalhatják az üvegházhatású gázok és más szennyező anyagok kibocsátásának költségeit, valamint a klímaváltozás hatásainak csökkentésével kapcsolatos egyéb kiadásokat. |
| --- | --- |

b)

az adott áruhoz, szolgáltatáshoz vagy építési beruházáshoz annak életciklusa során kapcsolódó környezeti externáliáknak betudható költségek, amennyiben ezek pénzben kifejezett értéke meghatározható és ellenőrizhető; az ilyen költségek magukban foglalhatják az üvegházhatású gázok és más szennyező anyagok kibocsátásának költségeit, valamint a klímaváltozás hatásainak csökkentésével kapcsolatos egyéb kiadásokat.

(2)   Ha az ajánlatkérő szerv az életciklusköltségek meghatározására irányuló módszer alkalmazásával méri fel a költségeket, akkor a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetnie egyrészt azt, hogy az ajánlattevőknek milyen adatokat kell megadniuk, másrészt azt, hogy melyik módszert fogja alkalmazni az életciklusköltségeknek az említett adatok alapján történő meghatározásához.

A környezeti externáliáknak betudható költségek meghatározására alkalmazott módszernek a következő feltételek mindegyikét teljesítenie kell:

| a) | objektívan ellenőrizhető, megkülönböztetésmentes kritériumokon alapul. Különösen amikor nem ismétlődő vagy folyamatos alkalmazásra dolgozták ki, nem hozhat indokolatlanul kedvező vagy kedvezőtlen helyzetbe egyes gazdasági szereplőket; |
| --- | --- |

a)

objektívan ellenőrizhető, megkülönböztetésmentes kritériumokon alapul. Különösen amikor nem ismétlődő vagy folyamatos alkalmazásra dolgozták ki, nem hozhat indokolatlanul kedvező vagy kedvezőtlen helyzetbe egyes gazdasági szereplőket;

| b) | minden érdekelt fél számára hozzáférhető; |
| --- | --- |

b)

minden érdekelt fél számára hozzáférhető;

| c) | a szükséges adatokat az elvárható gondossággal eljáró gazdasági szereplők – többek között a közbeszerzésről szóló megállapodás vagy más, az Unióra nézve kötelező nemzetközi megállapodás részes felének minősülő harmadik ország gazdasági szereplői – ésszerű erőfeszítéssel rendelkezésre tudják bocsátani. |
| --- | --- |

c)

a szükséges adatokat az elvárható gondossággal eljáró gazdasági szereplők – többek között a közbeszerzésről szóló megállapodás vagy más, az Unióra nézve kötelező nemzetközi megállapodás részes felének minősülő harmadik ország gazdasági szereplői – ésszerű erőfeszítéssel rendelkezésre tudják bocsátani.

(3)   Amennyiben uniós jogi aktus teszi kötelezővé egy az életciklusköltségek számítására vonatkozó közös módszer alkalmazását, ugyanezt a közös módszert kell alkalmazni a környezeti externáliáknak betudható életciklusköltségek meghatározására is.

Az említett jogi aktusok és – amennyiben szükséges – az ezeket kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok jegyzéke a XIII. mellékletben található. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – amennyiben új, közös módszert előíró jogszabály elfogadása, illetve hatályos jogszabály hatályon kívül helyezése vagy módosítása következtében az említett jegyzék naprakésszé tétele válik szükségessé – a 67. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a jegyzék naprakésszé tételére vonatkozóan.

69. cikk

Kirívóan alacsony összegű ajánlatok

(1)   Az ajánlatkérő szerv köteles magyarázatot kérni a gazdasági szereplőktől az ajánlatban feltüntetett ár vagy költségek tekintetében, ha egy ajánlat a kivitelezendő építési beruházáshoz, szállítandó áruhoz vagy nyújtandó szolgáltatáshoz képest kirívóan alacsony összegűnek tűnik.

(2)   Az (1) bekezdésben említett magyarázat elsősorban az alábbiakra vonatkozhat:

| a) | a gyártási folyamat, a nyújtott szolgáltatás vagy az építési módszer gazdaságossága; |
| --- | --- |

a)

a gyártási folyamat, a nyújtott szolgáltatás vagy az építési módszer gazdaságossága;

| b) | a választott műszaki megoldások, vagy az ajánlattevő számára a termékek szállításához, illetve a szolgáltatásnyújtáshoz vagy az építési beruházás kivitelezéséhez rendelkezésre álló kivételesen előnyös feltételek; |
| --- | --- |

b)

a választott műszaki megoldások, vagy az ajánlattevő számára a termékek szállításához, illetve a szolgáltatásnyújtáshoz vagy az építési beruházás kivitelezéséhez rendelkezésre álló kivételesen előnyös feltételek;

| c) | az ajánlattevő által ajánlott építési beruházás, áru vagy szolgáltatás eredetisége; |
| --- | --- |

c)

az ajánlattevő által ajánlott építési beruházás, áru vagy szolgáltatás eredetisége;

| d) | a 18. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségeknek való megfelelés; |
| --- | --- |

d)

a 18. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségeknek való megfelelés;

| e) | a 71. cikkben említett kötelezettségeknek való megfelelés; |
| --- | --- |

e)

a 71. cikkben említett kötelezettségeknek való megfelelés;

| f) | az ajánlattevő állami támogatások megszerzésére vonatkozó lehetősége. |
| --- | --- |

f)

az ajánlattevő állami támogatások megszerzésére vonatkozó lehetősége.

(3)   Az ajánlatkérő szervnek az ajánlattevővel folytatott konzultáció útján ellenőriznie kell a megadott információkat. Az ajánlatkérő szerv csak abban az esetben utasíthatja el az ajánlatot, ha a közölt bizonyítékok nem indokolják kielégítően az ajánlatban feltüntetett ár vagy költségek alacsony szintjét, figyelembe véve a (2) bekezdésben említett elemeket.

Az ajánlatkérő szervnek el kell utasítania az ajánlatot, ha megállapította, hogy az ajánlat azért tartalmaz kirívóan alacsony összeget, mert nem tesz eleget a 18. cikk (2) bekezdésében említett alkalmazandó kötelezettségeknek.

(4)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv megállapítja, hogy az ajánlatban szereplő összeg azért kirívóan alacsony, mert az ajánlattevő állami támogatáshoz jutott, az ajánlatot pusztán ezen az alapon csak akkor utasíthatja el, ha az ajánlattevővel konzultált, és az ajánlattevő az ajánlatkérő szerv által biztosított elegendő időn belül nem tudja bizonyítani, hogy a kérdéses támogatás az EUMSZ 107. cikkének értelmében összeegyeztethető a belső piaccal. Az ajánlatot ilyen körülmények között elutasító ajánlatkérő szerv köteles erről tájékoztatni a Bizottságot.

(5)   A tagállamok kérésre, közigazgatási együttműködés formájában a többi tagállam rendelkezésére bocsátanak minden rendelkezésükre álló információt – például törvényeket, rendeleteket, egyetemesen alkalmazandó kollektív megállapodásokat vagy nemzeti műszaki szabványokat – a (2) bekezdésben felsorolt részletekre vonatkozóan átadott bizonyítékokkal és dokumentumokkal kapcsolatban.

IV.   FEJEZET

A szerződés teljesítése

70. cikk

Szerződésteljesítési feltételek

Az ajánlatkérő szerv különös feltételeket állapíthat meg valamely szerződés teljesítésére vonatkozóan, feltéve, hogy az említett feltételek a 67. cikk (3) bekezdése értelmében a közbeszerzési szerződés tárgyához kapcsolódnak, valamint szerepelnek az eljárást megindító felhívásban vagy a közbeszerzési dokumentumokban. E feltételek vonatkozhatnak gazdasági, az innovációval kapcsolatos, környezetvédelmi, szociális vagy a foglalkoztatással kapcsolatos megfontolásokra.

71. cikk

Alvállalkozás

(1)   A 18. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségeknek az alvállalkozók általi betartását a feladat- és hatáskörükön belül eljáró illetékes nemzeti hatóságok megfelelő intézkedései biztosítják.

(2)   A közbeszerzési dokumentumokban az ajánlatkérő szerv kérheti az ajánlattevőtől, illetve a tagállam kötelezheti az ajánlatkérő szervet arra, hogy kérje az ajánlattevőtől, hogy ajánlatában jelölje meg, ha van a szerződésnek olyan része, amelyre vonatkozóan harmadik személlyel alvállalkozói szerződést kíván kötni, és jelölje meg a javasolt alvállalkozókat.

(3)   A tagállamok úgy rendelkezhetnek, hogy az alvállalkozó kérésére – és ha a szerződés jellege azt megengedi – az ajánlatkérő szerv az esedékes kifizetéseket köteles közvetlenül az alvállalkozónak átutalni az annak a gazdasági szereplőnek a részére teljesített szolgáltatásokért, árukért vagy építési beruházásokért, amelynek a közbeszerzési szerződést odaítélték (a fővállalkozó). Ezen intézkedések magukban foglalhatnak olyan megfelelő mechanizmusokat, amelyek révén a fővállalkozó kifogást emelhet a jogosulatlan kifizetések ellen. A szóban forgó fizetési módra vonatkozó rendelkezéseket a közbeszerzési dokumentumokban kell meghatározni.

(4)   A (1)–(3) bekezdés nem érinti a fővállalkozó felelősségének kérdését.

(5)   Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében, és az ajánlatkérő szerv közvetlen felügyelete mellett a létesítményeknél nyújtott szolgáltatások tekintetében, a szerződés odaítélése után, és legkésőbb a szerződés teljesítésének megkezdésekor az ajánlatkérő szervnek kérnie kell a fővállalkozótól, hogy adja meg az adott építési beruházásba vagy szolgáltatásba bevont alvállalkozóinak nevét, elérhetőségét és jogi képviselőinek nevét, amennyiben ezen adatok az adott időpontban már ismertek. Az ajánlatkérő szervnek kérnie kell a fővállalkozótól, hogy értesítse az ajánlatkérő szervet a fenti adatokban a szerződés időtartama során beállt változásokról, valamint az építési munkákba vagy szolgáltatásokba a későbbiekben bevont új alvállalkozók adatairól.

Az első albekezdéstől eltérve, a tagállamok kötelezhetik közvetlenül a fővállalkozót, hogy adja meg a szükséges információkat.

Amennyiben az e cikk (6) bekezdése b) pontjának céljához szükséges, a kért információhoz csatolni kell az alvállalkozó által tett, az 59. cikkben előírt nyilatkozatot. Az e cikk (8) bekezdése szerinti végrehajtási intézkedések előírhatják, hogy a szerződés odaítélése után bemutatott alvállalkozóknak nyilatkozat helyett tanúsítványokat vagy más igazoló dokumentumokat kelljen benyújtaniuk.

Az első albekezdés nem alkalmazandó a beszállítókra.

Az ajánlatkérő szervek kibővíthetik, vagy a tagállamok kötelezhetik az ajánlatkérő szerveket arra, hogy kibővítsék az első albekezdésben előírt kötelezettségeket, például:

| a) | az árubeszerzésre irányuló szerződésekre, a nem az ajánlatkérő szerv közvetlen felügyelete mellett a létesítményeknél nyújtott szolgáltatásokra irányuló szerződésekre mellett, vagy az építési beruházásokba vagy szolgáltatási szerződésekbe bevont beszállítókra; |
| --- | --- |

a)

az árubeszerzésre irányuló szerződésekre, a nem az ajánlatkérő szerv közvetlen felügyelete mellett a létesítményeknél nyújtott szolgáltatásokra irányuló szerződésekre mellett, vagy az építési beruházásokba vagy szolgáltatási szerződésekbe bevont beszállítókra;

| b) | a fővállalkozó alvállalkozóinak alvállalkozóira vagy az alvállalkozói láncban lejjebb elhelyezkedő alvállalkozókra. |
| --- | --- |

b)

a fővállalkozó alvállalkozóinak alvállalkozóira vagy az alvállalkozói láncban lejjebb elhelyezkedő alvállalkozókra.

(6)   A 18. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségek megszegésének elkerülése érdekében megfelelő intézkedéseket lehet hozni, például:

| a) | Amennyiben egy tagállam nemzeti joga az alvállalkozók és a fővállalkozó közös felelősségét előíró mechanizmusról rendelkezik, a szóban forgó tagállamnak biztosítania kell, hogy a vonatkozó szabályokat a 18. cikk (2) bekezdésében említett feltételekkel összhangban alkalmazzák. |
| --- | --- |

a)

Amennyiben egy tagállam nemzeti joga az alvállalkozók és a fővállalkozó közös felelősségét előíró mechanizmusról rendelkezik, a szóban forgó tagállamnak biztosítania kell, hogy a vonatkozó szabályokat a 18. cikk (2) bekezdésében említett feltételekkel összhangban alkalmazzák.

| b) | Az ajánlatkérő szervek az 59., 60. és 61. cikkel összhangban ellenőrizhetik, vagy a tagállamok kötelezhetik az ajánlatkérő szerveket arra, hogy ellenőrizzék, hogy az alvállalkozók esetében fennállnak-e az 57. cikk szerinti kizárási okok. Ilyen esetekben az ajánlatkérő szervnek köteleznie kell a gazdasági szereplőt, hogy lépjen azon alvállalkozó helyébe, amelynek esetében az ellenőrzés azt derítette ki, hogy kötelező kizárási okok állnak fenn. Az ajánlatkérő szerv előírhatja, vagy a tagállamok kötelezhetik az ajánlatkérő szervet arra, hogy előírja a gazdasági szereplőnek, hogy lépjen azon alvállalkozó helyébe, amelynek esetében az ellenőrzés azt derítette ki, hogy nem kötelező kizárási okok állnak fenn. |
| --- | --- |

b)

Az ajánlatkérő szervek az 59., 60. és 61. cikkel összhangban ellenőrizhetik, vagy a tagállamok kötelezhetik az ajánlatkérő szerveket arra, hogy ellenőrizzék, hogy az alvállalkozók esetében fennállnak-e az 57. cikk szerinti kizárási okok. Ilyen esetekben az ajánlatkérő szervnek köteleznie kell a gazdasági szereplőt, hogy lépjen azon alvállalkozó helyébe, amelynek esetében az ellenőrzés azt derítette ki, hogy kötelező kizárási okok állnak fenn. Az ajánlatkérő szerv előírhatja, vagy a tagállamok kötelezhetik az ajánlatkérő szervet arra, hogy előírja a gazdasági szereplőnek, hogy lépjen azon alvállalkozó helyébe, amelynek esetében az ellenőrzés azt derítette ki, hogy nem kötelező kizárási okok állnak fenn.

(7)   A tagállamok a nemzeti jogban szigorúbb felelősségi szabályokat is előírhatnak, illetve a nemzeti jogban részletesebb szabályozást is bevezethetnek az alvállalkozóknak teljesített közvetlen kifizetésekre, például azzal, hogy előírják, hogy az alvállalkozóknak az általuk benyújtandó, közvetlen kifizetés iránti kérelem nélkül is lehet közvetlen kifizetéseket teljesíteni.

(8)   Azon tagállamok, amelyek úgy döntöttek, hogy előírják a (3), (5) vagy (6) bekezdés szerinti intézkedéseket, törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések útján és az uniós jogra tekintettel pontosítják az említett intézkedések végrehajtási feltételeit. Ennek során a tagállamok korlátozhatják az intézkedések alkalmazási körét, például bizonyos szerződéstípusok, az ajánlatkérő szervek vagy gazdasági szereplők egyes típusai vagy bizonyos összegek tekintetében.

72. cikk

A szerződések módosítása azok időtartama alatt

(1)   A szerződések vagy keretmegállapodások ezen irányelvvel összhangban új közbeszerzési eljárás nélkül módosíthatók az alábbiak közül bármely esetben:

| a) | ha a módosításokról – pénzbeli értéküktől függetlenül – az eredeti közbeszerzési dokumentumokban világos, pontos és egyértelmű felülvizsgálati záradékok rendelkeznek, amelyek magukban foglalhatnak az ár módosítására vonatkozó záradékokat vagy választási lehetőségeket. Ezekben a záradékokban meg kell határozni a lehetséges módosítások és választási lehetőségek hatályát és jellegét, valamint azokat a feltételeket, amelyek esetén ezek alkalmazhatók. A záradékok nem rendelkezhetnek olyan módosításokról vagy választási lehetőségekről, amelyek megváltoztatnák a szerződés vagy keretmegállapodás általános jellegét. |
| --- | --- |

a)

ha a módosításokról – pénzbeli értéküktől függetlenül – az eredeti közbeszerzési dokumentumokban világos, pontos és egyértelmű felülvizsgálati záradékok rendelkeznek, amelyek magukban foglalhatnak az ár módosítására vonatkozó záradékokat vagy választási lehetőségeket. Ezekben a záradékokban meg kell határozni a lehetséges módosítások és választási lehetőségek hatályát és jellegét, valamint azokat a feltételeket, amelyek esetén ezek alkalmazhatók. A záradékok nem rendelkezhetnek olyan módosításokról vagy választási lehetőségekről, amelyek megváltoztatnák a szerződés vagy keretmegállapodás általános jellegét.

| b) | az eredeti szerződő fél által elvégzendő, szükségessé vált további építési beruházások, nyújtandó további szolgáltatások vagy szállítandó további áruk tekintetében, amelyek nem szerepeltek az eredeti közbeszerzésben, amennyiben a szerződő fél módosítása:






  i. | nem megvalósítható olyan gazdasági vagy technikai okok miatt, mint például az eredeti közbeszerzés során vásárolt, meglévő berendezésekkel, szolgáltatásokkal vagy létesítményekkel való felcserélhetőség vagy kölcsönös átjárhatóság; és |
| --- | --- | --- |

b)

az eredeti szerződő fél által elvégzendő, szükségessé vált további építési beruházások, nyújtandó további szolgáltatások vagy szállítandó további áruk tekintetében, amelyek nem szerepeltek az eredeti közbeszerzésben, amennyiben a szerződő fél módosítása:

i.

nem megvalósítható olyan gazdasági vagy technikai okok miatt, mint például az eredeti közbeszerzés során vásárolt, meglévő berendezésekkel, szolgáltatásokkal vagy létesítményekkel való felcserélhetőség vagy kölcsönös átjárhatóság; és

| ii. | az ajánlatkérő szerv számára jelentős hátránnyal vagy a költségek megsokszorozódásával járna. |
| --- | --- |

ii.

az ajánlatkérő szerv számára jelentős hátránnyal vagy a költségek megsokszorozódásával járna.

Mindazonáltal az árnövekedés nem haladhatja meg az eredeti szerződés értékének 50 %-át. Amennyiben több egymást követő módosításra kerül sor, ez a korlátozás az egyes módosítások értékére alkalmazandó. Az egymást követő módosítások nem célozhatják ezen irányelv megkerülését;

| c) | amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:






  i. | a módosítást olyan körülmények tették szükségessé, amelyeket egy kellő gondossággal eljáró ajánlatkérő szerv nem láthatott előre; |
| --- | --- | --- |

c)

amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

i.

a módosítást olyan körülmények tették szükségessé, amelyeket egy kellő gondossággal eljáró ajánlatkérő szerv nem láthatott előre;

| ii. | a módosítás nem változtatja meg a szerződés általános jellegét; |
| --- | --- |

ii.

a módosítás nem változtatja meg a szerződés általános jellegét;

| iii. | az árnövekedés nem haladja meg az eredeti szerződés vagy keretmegállapodás értékének 50 %-át. Ha több egymást követő módosításra kerül sor, ez a korlátozás az egyes módosítások értékére alkalmazandó. Az egymást követő módosítások nem célozhatják ezen irányelv megkerülését; |
| --- | --- |

iii.

az árnövekedés nem haladja meg az eredeti szerződés vagy keretmegállapodás értékének 50 %-át. Ha több egymást követő módosításra kerül sor, ez a korlátozás az egyes módosítások értékére alkalmazandó. Az egymást követő módosítások nem célozhatják ezen irányelv megkerülését;

| d) | amennyiben új szerződő fél lép azon fél helyébe, amelynek az ajánlatkérő szerv eredetileg odaítélte a szerződést, az alábbi okok valamelyikének következtében:






  i. | az a) pont szerinti egyértelmű visszavonási záradék vagy lehetőség; |
| --- | --- | --- |

d)

amennyiben új szerződő fél lép azon fél helyébe, amelynek az ajánlatkérő szerv eredetileg odaítélte a szerződést, az alábbi okok valamelyikének következtében:

i.

az a) pont szerinti egyértelmű visszavonási záradék vagy lehetőség;

| ii. | az eredeti szerződő fél helyébe egyetemes vagy részleges jogutódlás révén, vállalati átszervezést – többek között vállalatátvételt, egyesülést vagy felvásárlást – vagy fizetésképtelenséget követően egy másik gazdasági szereplő lép, amely megfelel az eredetileg megállapított minőségi kiválasztási kritériumoknak, feltéve, hogy ezzel nem jár együtt a szerződés egyéb lényeges módosítása, és hogy mindez nem ezen irányelv alkalmazásának a megkerülését célozza; vagy |
| --- | --- |

ii.

az eredeti szerződő fél helyébe egyetemes vagy részleges jogutódlás révén, vállalati átszervezést – többek között vállalatátvételt, egyesülést vagy felvásárlást – vagy fizetésképtelenséget követően egy másik gazdasági szereplő lép, amely megfelel az eredetileg megállapított minőségi kiválasztási kritériumoknak, feltéve, hogy ezzel nem jár együtt a szerződés egyéb lényeges módosítása, és hogy mindez nem ezen irányelv alkalmazásának a megkerülését célozza; vagy

| iii. | amennyiben az ajánlatkérő szerv átvállalja a fővállalkozónak az alvállalkozókkal szemben fennálló kötelezettségeit, amennyiben erről a nemzeti jogszabályok a 71. cikkel összhangban rendelkeznek; |
| --- | --- |

iii.

amennyiben az ajánlatkérő szerv átvállalja a fővállalkozónak az alvállalkozókkal szemben fennálló kötelezettségeit, amennyiben erről a nemzeti jogszabályok a 71. cikkel összhangban rendelkeznek;

| e) | amennyiben a módosítások értéküktől függetlenül nem jelentősek a (4) bekezdés értelmében. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a módosítások értéküktől függetlenül nem jelentősek a (4) bekezdés értelmében.

Azon ajánlatkérő hatóságok, amelyek az e cikk b) és c) pontjában említett esetekben módosítottak egy szerződést, kötelesek erről értesítést közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezen értesítésnek tartalmaznia kell az V. melléklet G. részében foglalt információkat, és azt az 51. cikkel összhangban kell közzétenni.

(2)   Ezenfelül és anélkül, hogy ellenőrizni kellene, hogy a (4) bekezdés a)–d) pontjában foglalt feltételek teljesülnek-e, a szerződések ezen irányelvvel összhangban akkor is módosíthatók új közbeszerzési eljárás nélkül, ha a módosítás értéke nem éri el az alábbi értékek egyikét sem:

| i. | a (4) cikkben foglalt küszöbértékek és |
| --- | --- |

i.

a (4) cikkben foglalt küszöbértékek és

| ii. | a szolgáltatási és árubeszerzési szerződések eredeti szerződések értékének 10 %-a és az építési beruházási szerződések eredeti szerződéses értékének 15 %-a. |
| --- | --- |

ii.

a szolgáltatási és árubeszerzési szerződések eredeti szerződések értékének 10 %-a és az építési beruházási szerződések eredeti szerződéses értékének 15 %-a.

Mindazonáltal a módosítás nem változtathatja meg a szerződés vagy keretmegállapodás általános jellegét. Több egymást követő módosítás esetén ezt az értéket az egymást követő módosítások összesített nettó értéke alapján kell megállapítani.

(3)   A (2) bekezdésben és az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett ár kiszámításának céljára az aktualizált ár a referenciaértéknek felel meg, amennyiben a szerződés tartalmaz indexálási záradékot.

(4)   Egy szerződés vagy keretmegállapodás módosítása annak időtartama alatt akkor tekintendő lényegesnek az (1) bekezdés e) pontjának értelmében, ha a szerződés vagy keretmegállapodás jellege érdemben megváltozik az eredetileg megkötött szerződéshez vagy keretmegállapodáshoz képest. Az (1) és a (2) bekezdés sérelme nélkül, a módosítás minden esetben lényegesnek tekintendő akkor, ha az alábbi feltételek közül valamelyik vagy több teljesül:

| a) | a módosítás olyan feltételeket vezet be, amelyek alapján – ha azok az eredeti közbeszerzési eljárás részét képezték volna –, lehetőség lett volna az eredetileg kiválasztott részvételre jelentkezőktől eltérő jelentkezők részvételének az engedélyezésére, az eredetileg elfogadott ajánlattól eltérő ajánlat elfogadására, vagy amelyek további résztvevőket ösztönöztek volna a közbeszerzési eljárásban való részvételre; |
| --- | --- |

a)

a módosítás olyan feltételeket vezet be, amelyek alapján – ha azok az eredeti közbeszerzési eljárás részét képezték volna –, lehetőség lett volna az eredetileg kiválasztott részvételre jelentkezőktől eltérő jelentkezők részvételének az engedélyezésére, az eredetileg elfogadott ajánlattól eltérő ajánlat elfogadására, vagy amelyek további résztvevőket ösztönöztek volna a közbeszerzési eljárásban való részvételre;

| b) | a módosítás a szerződő fél javára megváltoztatja a szerződés vagy keretmegállapodás gazdasági egyensúlyát, olyan módon, amelyről az eredeti szerződés vagy keretmegállapodás nem rendelkezett; |
| --- | --- |

b)

a módosítás a szerződő fél javára megváltoztatja a szerződés vagy keretmegállapodás gazdasági egyensúlyát, olyan módon, amelyről az eredeti szerződés vagy keretmegállapodás nem rendelkezett;

| c) | a módosítás jelentősen kibővíti a szerződés vagy keretmegállapodás hatályát; |
| --- | --- |

c)

a módosítás jelentősen kibővíti a szerződés vagy keretmegállapodás hatályát;

| d) | amennyiben új szerződő fél lép annak a félnek a helyébe, akinek az ajánlatkérő szerv eredetileg odaítélte a szerződést az (1) bekezdés d) pontjában szereplő esetektől eltérő esetekben. |
| --- | --- |

d)

amennyiben új szerződő fél lép annak a félnek a helyébe, akinek az ajánlatkérő szerv eredetileg odaítélte a szerződést az (1) bekezdés d) pontjában szereplő esetektől eltérő esetekben.

(5)   Ezen irányelv értelmében új közbeszerzési eljárásra van szükség a közbeszerzési szerződés vagy keretmegállapodás rendelkezéseinek – a szerződés vagy keretmegállapodás időtartama alatt történő – az (1) és (2) bekezdésben foglaltaktól eltérő módosításai esetében.

73. cikk

A szerződés felmondása

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ajánlatkérő szervnek – legalább az alábbi körülmények fennállása esetén és az alkalmazandó nemzeti jogban meghatározott feltételek szerint – lehetősége legyen a közbeszerzési szerződés felmondására annak időtartama alatt, amennyiben:

| a) | a szerződés olyan lényeges módosítására került sor, amely esetében a 72. cikk alapján új közbeszerzési eljárást kellett volna lefolytatni; |
| --- | --- |

a)

a szerződés olyan lényeges módosítására került sor, amely esetében a 72. cikk alapján új közbeszerzési eljárást kellett volna lefolytatni;

| b) | a szerződés odaítélésekor a szerződő fél tekintetében fennállt az 57. cikk (1) bekezdésében említett esetek valamelyike, és ezért ki kellett volna zárni a közbeszerzési eljárásból; |
| --- | --- |

b)

a szerződés odaítélésekor a szerződő fél tekintetében fennállt az 57. cikk (1) bekezdésében említett esetek valamelyike, és ezért ki kellett volna zárni a közbeszerzési eljárásból;

| c) | a szerződő félnek nem lehetett volna odaítélni a szerződést, mivel az Európai Unió Bírósága az EUMSZ 258. cikke alapján indított eljárásban kimondta, hogy a Szerződésekből és ebből az irányelvből eredő valamely kötelezettség tekintetében súlyos kötelezettségszegés történt. |
| --- | --- |

c)

a szerződő félnek nem lehetett volna odaítélni a szerződést, mivel az Európai Unió Bírósága az EUMSZ 258. cikke alapján indított eljárásban kimondta, hogy a Szerződésekből és ebből az irányelvből eredő valamely kötelezettség tekintetében súlyos kötelezettségszegés történt.

III.   CÍM

KÜLÖNÖS KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYOK

I.   FEJEZET

Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások

74. cikk

Szerződések odaítélése szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások esetében

A szociális és a XIV. mellékletben felsorolt egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési szerződéseket e fejezetnek megfelelően kell odaítélni, ha a szerződések értéke megegyezik a 4. cikk d) pontjában szereplő értékhatárral, illetve azt meghaladja.

75. cikk

Tájékoztatók és hirdetmények közzététele

(1)   Ha az ajánlatkérő szerv közbeszerzési szerződést kíván odaítélni a 74. cikkben említett szolgáltatásokra vonatkozóan, ezt a szándékát a következő módszerek valamelyikével kell közzétennie:

| a) | eljárást megindító hirdetmény révén, amelynek tartalmaznia kell az V. melléklet H. részében említett információkat az 51. cikkben említett egységes formanyomtatványoknak megfelelően; vagy |
| --- | --- |

a)

eljárást megindító hirdetmény révén, amelynek tartalmaznia kell az V. melléklet H. részében említett információkat az 51. cikkben említett egységes formanyomtatványoknak megfelelően; vagy

| b) | előzetes tájékoztató révén, amelyet folyamatosan közzé kell tenni, és amelynek az V. melléklet I. részében meghatározott információkat kell tartalmaznia. Az előzetes tájékoztatónak konkrétan meg kell jelölnie az odaítélendő szerződések tárgyát képező szolgáltatások típusait. Tartalmaznia kell továbbá azt, hogy a nyertes ajánlatot további hirdetmény közzététele nélkül választják ki, és fel kell kérnie az érdekelt gazdasági szereplőket, hogy részvételi szándékukat írásban közöljék. |
| --- | --- |

b)

előzetes tájékoztató révén, amelyet folyamatosan közzé kell tenni, és amelynek az V. melléklet I. részében meghatározott információkat kell tartalmaznia. Az előzetes tájékoztatónak konkrétan meg kell jelölnie az odaítélendő szerződések tárgyát képező szolgáltatások típusait. Tartalmaznia kell továbbá azt, hogy a nyertes ajánlatot további hirdetmény közzététele nélkül választják ki, és fel kell kérnie az érdekelt gazdasági szereplőket, hogy részvételi szándékukat írásban közöljék.

Az első albekezdést azonban nem kell alkalmazni abban az esetben, ha a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés odaítélése során hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárást lehetett volna alkalmazni a 32. cikkel összhangban.

(2)   Ha az ajánlatkérő szerv közbeszerzési szerződést ítélt oda a 74. cikkben említett szolgáltatásokra vonatkozóan, tájékoztatót kell közzétennie a szerződés odaítéléséről, amelynek tartalmaznia kell az V. melléklet J. részében említett információkat az 51. cikkben említett egységes formanyomtatványoknak megfelelően. E tájékoztatók azonban negyedévenként össze is vonhatók. Ebben az esetben az ajánlatkérő szerveknek az egyes negyedévek végétől számított 30 napon belül kell megküldeniük az összevont tájékoztatókat.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokban határozza meg az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett egységes formanyomtatványokat. A végrehajtási jogi aktusokat a 89. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(4)   Az ebben a cikkben említett tájékoztatókat és hirdetményeket az 51. cikknek megfelelően kell közzétenni.

76. cikk

A szerződések odaítélésének elvei

(1)   A tagállamok nemzeti szabályokat vezetnek be az e fejezet hatálya alá tartozó szerződések odaítélésére vonatkozóan, annak biztosítása érdekében, hogy az ajánlatkérő szervek megfeleljenek az átláthatóság és a gazdasági szereplőkkel szembeni egyenlő bánásmód elvének. A tagállamok szabadon állapíthatják meg az alkalmazandó eljárási szabályokat, amennyiben e szabályok lehetővé teszik az ajánlatkérő szervek számára, hogy figyelembe vegyék a szóban forgó szolgáltatások egyedi sajátosságait.

(2)   A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ajánlatkérő szervek figyelembe vehessék a szolgáltatások magas minőségének, folyamatosságának, hozzáférhetőségének, megfizethetőségének, elérhetőségének és átfogóságának biztosításával kapcsolatos igényt, az igénybevevők különböző kategóriái – köztük a hátrányos helyzetű és veszélyeztetett csoportok – sajátos igényeit, az igénybevevők bevonását és szerephez juttatását, valamint az innovációt. A tagállamok azt is előírhatják, hogy a szolgáltatót a legjobb ár-minőség arányú pályázat szempontja alapján kell kiválasztani, figyelembe véve a szociális szolgáltatásoknál a minőségi és fenntarthatósági szempontokat.

77. cikk

Fenntartott szerződések bizonyos szolgáltatások esetében

(1)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ajánlatkérő szervek kizárólag a 74. cikkben említett – a 75121000-0, 75122000-7, 75123000-4” 79622000-0, 79624000-4, 79625000-1, 80110000-8, 80300000-7, 80420000-4, 80430000-7, 80511000-9, 80520000-5, 80590000-6, a 85000000-9-től a 85323000-9-ig, 92500000-6, 92600000-7, 98133000-4, 98133110-8 CPV-kód alá tartozó – egészségügyi, szociális és kulturális szolgáltatások esetében fenntarthatják bizonyos szervezetek számára a közbeszerzési szerződés odaítélésére irányuló eljárásban való részvétel jogát.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szervezetnek az alábbi kritériumok mindegyikét teljesítenie kell:

| a) | célja az (1) bekezdésben említett szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó közfeladat ellátása; |
| --- | --- |

a)

célja az (1) bekezdésben említett szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó közfeladat ellátása;

| b) | a nyereséget újrabefektetik a szervezet céljának elérése érdekében. Ha a nyereséget felosztják vagy újrafelosztják, akkor ennek a munkavállalóknak az irányításban való aktív részvételével kapcsolatos megfontolásokon kell alapulnia; |
| --- | --- |

b)

a nyereséget újrabefektetik a szervezet céljának elérése érdekében. Ha a nyereséget felosztják vagy újrafelosztják, akkor ennek a munkavállalóknak az irányításban való aktív részvételével kapcsolatos megfontolásokon kell alapulnia;

| c) | a szerződést teljesítő szervezet irányítási vagy tulajdonosi struktúrájának munkavállalói részesedésen vagy a munkavállalóknak az irányításban való aktív részvételén alapul, vagy a munkavállalók, felhasználók és érdekeltek aktív részvételét szükségessé teszi; és |
| --- | --- |

c)

a szerződést teljesítő szervezet irányítási vagy tulajdonosi struktúrájának munkavállalói részesedésen vagy a munkavállalóknak az irányításban való aktív részvételén alapul, vagy a munkavállalók, felhasználók és érdekeltek aktív részvételét szükségessé teszi; és

| d) | a szervezetnek az adott ajánlatkérő szerv a megelőző három évben nem ítélt oda e cikk alapján a szóban forgó szolgáltatásokra vonatkozó szerződést. |
| --- | --- |

d)

a szervezetnek az adott ajánlatkérő szerv a megelőző három évben nem ítélt oda e cikk alapján a szóban forgó szolgáltatásokra vonatkozó szerződést.

(3)   A szerződés maximális időtartama nem haladhatja meg a három évet.

(4)   Az eljárást megindító felhívásban hivatkozni kell erre a cikkre.

(5)   A 92. cikktől eltérve, a Bizottság megvizsgálja e cikk hatásait, és arról 2019. április 18-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

II.   FEJEZET

A tervpályázatokra vonatkozó szabályok

78. cikk

Hatály

Ezt a fejezetet a következőkre kell alkalmazni:

| a) | a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés odaítélésére irányuló eljárás részeként rendezett tervpályázatok; |
| --- | --- |

a)

a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés odaítélésére irányuló eljárás részeként rendezett tervpályázatok;

| b) | olyan tervpályázatok, amelyekben a pályázókat pénzdíj vagy kifizetés illeti meg. |
| --- | --- |

b)

olyan tervpályázatok, amelyekben a pályázókat pénzdíj vagy kifizetés illeti meg.

Az e cikk első albekezdésének a) pontjában említett esetekben a 4. cikkben említett értékhatárt a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés héa nélküli becsült értéke alapján kell kiszámítani, beleértve a résztvevőknek esetlegesen kifizetett pénzdíjakat vagy részükre teljesített kifizetéseket.

Az e cikk első bekezdésének b) pontjában említett esetekben az értékhatár a pénzdíjak vagy kifizetések teljes összege, beleértve annak a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésnek a héa nélküli becsült értékét, amely a későbbiekben a 32. cikk (4) bekezdése szerint megköthető, amennyiben az ajánlatkérő szerv a tervpályázati hirdetményben kinyilvánította az ilyen szerződés odaítélésére irányuló szándékát.

79. cikk

Hirdetmények

(1)   Ha az ajánlatkérő szerv tervpályázatot kíván kiírni, ezt a szándékát tervpályázati hirdetményben kell közzétennie.

Ha az ajánlatkérő szerv a 32. cikk (4) bekezdése szerint további szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést kíván odaítélni, ezt jeleznie kell a tervpályázati hirdetményben.

(2)   Ha az ajánlatkérő szerv tervpályázatot bonyolított le, az 51. cikkel összhangban értesítést kell küldenie a tervpályázat eredményéről, és igazolni kell tudnia az értesítés feladásának időpontját.

Ha a tervpályázat eredményére vonatkozó információk közlése akadályozná a jogérvényesítést, ellentétes volna a közérdekkel, vagy sértené a – magán vagy állami tulajdonú – társaságok jogos üzleti érdekeit vagy a szolgáltatók közötti tisztességes versenyt, ezen információk közzététele mellőzhető.

(3)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett hirdetményeket, illetve értesítéseket az 51. cikk (2)–(6) bekezdésének és az 52. cikknek megfelelően kell közzétenni. A hirdetményeknek és értesítéseknek egységes formanyomtatványok formájában tartalmazniuk kell az V. melléklet E. és F. részében meghatározott információkat.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokban határozza meg az említett egységes formanyomtatványokat. A végrehajtási jogi aktusokat a 89. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

80. cikk

A tervpályázatok megszervezésének és a résztvevők kiválasztásának szabályai

(1)   Tervpályázatok szervezésekor az ajánlatkérő szervnek az I. cím és e fejezet rendelkezéseihez hozzáigazított eljárásokat kell alkalmaznia.

(2)   A tervpályázaton való részvétel nem korlátozható:

| a) | valamely tagállam területére vagy területének egy részére való utalással; |
| --- | --- |

a)

valamely tagállam területére vagy területének egy részére való utalással;

| b) | azon az alapon, hogy annak a tagállamnak a joga szerint, amelyben a tervpályázatot szervezik, a résztvevőknek természetes vagy jogi személyeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

b)

azon az alapon, hogy annak a tagállamnak a joga szerint, amelyben a tervpályázatot szervezik, a résztvevőknek természetes vagy jogi személyeknek kell lenniük.

(3)   Amennyiben a tervpályázaton korlátozott számban vehetnek részt pályázók, az ajánlatkérő szervnek világos és megkülönböztetéstől mentes kiválasztási kritériumokat kell meghatároznia. A részvételre felhívott jelentkezők számának minden esetben elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy tényleges verseny jöjjön létre.

81. cikk

A bírálóbizottság összetétele

A bírálóbizottság kizárólag a tervpályázat résztvevőitől független természetes személyekből állhat. Ha a tervpályázat résztvevőitől meghatározott szakképesítést követelnek meg, a bírálóbizottság tagjai legalább egyharmadának rendelkeznie kell a résztvevőktől megkövetelt vagy azzal egyenértékű szakképesítéssel.

82. cikk

A bírálóbizottság döntései

(1)   A bírálóbizottságnak önállóan kell meghoznia a döntéseit és kialakítania a véleményét.

(2)   A részvételre jelentkezők által benyújtott terveket és projekteket a bírálóbizottságnak névtelenül és kizárólag a tervpályázati hirdetményben meghatározott szempontok alapján kell megvizsgálnia.

(3)   A bírálóbizottságnak a tagjai által aláírt jelentésben kell megállapítania a projektek rangsorolását, amelyet az egyes projektek pozitív jellemzői alapján kell meghatároznia, és a jelentésben fel kell tüntetnie a megjegyzéseit, valamint az esetleges tisztázást igénylő kérdéseket.

(4)   A névtelenséget a bírálóbizottság véleményének kinyilvánításáig, illetve döntésének meghozataláig tiszteletben kell tartani.

(5)   A részvételre jelentkezőket szükség esetén fel lehet kérni, hogy a projektek bármely vonatkozásának tisztázása érdekében válaszoljanak a bírálóbizottság által a jegyzőkönyvben rögzített kérdésekre.

(6)   A bírálóbizottság tagjai és a részvételre jelentkezők közötti párbeszédről teljes körű jegyzőkönyvet kell készíteni.

IV.   CÍM

IRÁNYÍTÁS

83. cikk

Végrehajtás

(1)   A helyes és hatékony végrehajtás tényleges biztosítása érdekében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy legalább az ebben a cikkben meghatározott feladatokat egy vagy több hatóság, szerv vagy szervezet lássa el. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e feladatok tekintetében hatáskörrel rendelkező valamennyi hatóságról, szervről és szervezetről.

(2)   A tagállamok gondoskodnak a közbeszerzési szabályok alkalmazásának monitoringjáról.

A monitoringhatóságokat és szervezeteket fel kell hatalmazni arra, hogy amennyiben saját kezdeményezésükre vagy információk kézhezvételét követően konkrét jogsértéseket vagy rendszerszintű problémákat tárnak fel, azokat jelezzék a nemzeti audithatóságoknak, bíróságoknak, törvényszékeknek vagy más megfelelő hatóságoknak vagy szervezeteknek, mint például az ombudsmannak, a nemzeti parlamenteknek vagy parlamenti bizottságoknak.

(3)   A (2) bekezdés szerinti monitoring eredményeit megfelelő tájékoztatási eszközök segítségével nyilvánosságra kell hozni. Ezeket az eredményeket a Bizottság részére is rendelkezésre kell bocsátaniuk. Az eredményeket be lehet építeni például az e bekezdés második albekezdésében említett monitoringjelentésekbe.

A tagállamok 2017. április 18-ig, majd azt követően háromévente monitoringjelentést küldenek a Bizottságnak, amelyben tájékoztatják adott esetben a helytelen alkalmazás vagy a jogbizonytalanság leggyakoribb okairól – ideértve a szabályok alkalmazásában tapasztalható esetleges strukturális vagy visszatérő problémákat is –, csakúgy mint a kkv-k közbeszerzésben való részvételének mértékéről, valamint a közbeszerzéssel kapcsolatos csalás, korrupció, összeférhetetlenség és más súlyos szabálytalanságok megelőzéséről, felderítéséről és megfelelő jelentéséről.

A Bizottság legfeljebb háromévente felkérheti a tagállamokat arra, hogy nyújtsanak tájékoztatást a nemzeti stratégiai közbeszerzési politikáik gyakorlati végrehajtásáról.

E bekezdés és az e cikk (4) bekezdésének alkalmazásában a kkv fogalmát a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (39) fogalommeghatározása szerint kell értelmezni.

A Bizottság az e bekezdés értelmében kapott információk alapján rendszeres jelentést tesz közzé a nemzeti közbeszerzési politikáknak az egységes piacon történő végrehajtásáról és bevált gyakorlatairól.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy:

| a) | az uniós közbeszerzési jogszabályok értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos információk és iránymutatások térítésmentesen rendelkezésre álljanak az ajánlatkérő szerveknek és a gazdasági szereplőknek – különösen a kkv-knak – a közbeszerzési szabályok helyes alkalmazása terén való támogatása érdekében; és |
| --- | --- |

a)

az uniós közbeszerzési jogszabályok értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos információk és iránymutatások térítésmentesen rendelkezésre álljanak az ajánlatkérő szerveknek és a gazdasági szereplőknek – különösen a kkv-knak – a közbeszerzési szabályok helyes alkalmazása terén való támogatása érdekében; és

| b) | az ajánlatkérő szervek segítséget kapjanak a közbeszerzési eljárások megtervezéséhez és lebonyolításához. |
| --- | --- |

b)

az ajánlatkérő szervek segítséget kapjanak a közbeszerzési eljárások megtervezéséhez és lebonyolításához.

(5)   A tagállamok – a Bizottság által a tagállamokkal folytatott kommunikációra és a velük való kapcsolattartásra vonatkozóan létrehozott általános eljárások és munkamódszerek sérelme nélkül – kapcsolattartót jelölnek ki, amelynek feladata a Bizottsággal való együttműködés a közbeszerzési jogszabályok alkalmazása tekintetében.

(6)   Az ajánlatkérő szerveknek – legalább a szerződés időtartama alatt – meg kell őrizniük minden olyan megkötött szerződés példányait, amelynek értéke eléri vagy meghaladja az alábbi összegeket:

| a) | 1 000 000 EUR az árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében; |
| --- | --- |

a)

1 000 000 EUR az árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében;

| b) | 10 000 000 EUR az építési beruházásra vonatkozó közbeszerzési szerződések esetében. |
| --- | --- |

b)

10 000 000 EUR az építési beruházásra vonatkozó közbeszerzési szerződések esetében.

Az ajánlatkérő szerveknek betekintést kell biztosítaniuk ezekbe a szerződésekbe; az egyes meghatározott dokumentumokhoz vagy információkhoz való hozzáférés azonban – a dokumentumokhoz való hozzáférésre és az adatvédelemre vonatkozó, alkalmazandó uniós vagy nemzeti szabályokban előírt mértékben és feltételekkel – megtagadható.

84. cikk

A szerződések odaítélési eljárásaira vonatkozó egyedi jelentések

(1)   Az ajánlatkérő szervnek az ezen irányelv hatálya alá tartozó minden szerződésre és keretmegállapodásra vonatkozóan, valamint minden olyan esetben, amikor dinamikus beszerzési rendszert hoznak létre, írásbeli jelentést kell készítenie, amelynek legalább a következőket kell tartalmaznia:

| a) | az ajánlatkérő szerv neve és címe, a szerződés, a keretmegállapodás vagy a dinamikus beszerzési rendszer tárgya és értéke; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatkérő szerv neve és címe, a szerződés, a keretmegállapodás vagy a dinamikus beszerzési rendszer tárgya és értéke;

| b) | adott esetben a minőségi kiválasztásnak és/vagy a jelentkezők vagy ajánlattevők száma csökkentésének az eredményei 65. és 66. cikk alapján, azaz:






  i. | a kiválasztott jelentkezők vagy ajánlattevők neve és kiválasztásuk indokai; |
| --- | --- | --- |

b)

adott esetben a minőségi kiválasztásnak és/vagy a jelentkezők vagy ajánlattevők száma csökkentésének az eredményei 65. és 66. cikk alapján, azaz:

i.

a kiválasztott jelentkezők vagy ajánlattevők neve és kiválasztásuk indokai;

| ii. | az elutasított jelentkezők vagy ajánlattevők neve és elutasításuk indokai; |
| --- | --- |

ii.

az elutasított jelentkezők vagy ajánlattevők neve és elutasításuk indokai;

| c) | a kirívóan alacsony összegűnek talált ajánlatok elutasításának indokai; |
| --- | --- |

c)

a kirívóan alacsony összegűnek talált ajánlatok elutasításának indokai;

| d) | a sikeres ajánlattevő neve, ajánlata kiválasztásának indokai, és – ha ismeretes – a szerződésnek vagy a keretmegállapodásnak az a része, amelyre nézve a sikeres ajánlattevő harmadik féllel szerződést kíván kötni; és – amennyiben ekkor már ismeretes – a fővállalkozó esetleges alvállalkozóinak neve; |
| --- | --- |

d)

a sikeres ajánlattevő neve, ajánlata kiválasztásának indokai, és – ha ismeretes – a szerződésnek vagy a keretmegállapodásnak az a része, amelyre nézve a sikeres ajánlattevő harmadik féllel szerződést kíván kötni; és – amennyiben ekkor már ismeretes – a fővállalkozó esetleges alvállalkozóinak neve;

| e) | tárgyalásos eljárás és versenypárbeszéd esetén az ezen eljárások alkalmazását indokoló, a 26. cikkben megállapított körülmények; |
| --- | --- |

e)

tárgyalásos eljárás és versenypárbeszéd esetén az ezen eljárások alkalmazását indokoló, a 26. cikkben megállapított körülmények;

| f) | hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetén az ezen eljárás alkalmazását indokoló, a 32. cikkben említett körülmények; |
| --- | --- |

f)

hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetén az ezen eljárás alkalmazását indokoló, a 32. cikkben említett körülmények;

| g) | adott esetben annak indokolása, hogy az ajánlatkérő szerv miért döntött úgy, hogy nem ítéli oda a szerződést vagy keretmegállapodást, illetve nem hoz létre dinamikus beszerzési rendszert; |
| --- | --- |

g)

adott esetben annak indokolása, hogy az ajánlatkérő szerv miért döntött úgy, hogy nem ítéli oda a szerződést vagy keretmegállapodást, illetve nem hoz létre dinamikus beszerzési rendszert;

| h) | adott esetben annak indokolása, hogy a pályázat benyújtására miért elektronikustól eltérő kommunikációs eszközök alkalmazásával került sor; |
| --- | --- |

h)

adott esetben annak indokolása, hogy a pályázat benyújtására miért elektronikustól eltérő kommunikációs eszközök alkalmazásával került sor;

| i) | adott esetben az észlelt összeférhetetlenségi esetek és az ezeket követően hozott intézkedések. |
| --- | --- |

i)

adott esetben az észlelt összeférhetetlenségi esetek és az ezeket követően hozott intézkedések.

Ezt a jelentést nem kell elkészíteni olyan keretmegállapodásokon alapuló szerződések tekintetében, amelyeket a 33. cikk (3) bekezdésének vagy a 33. cikk (4) bekezdése a) pontjának megfelelően kötöttek meg.

Amennyiben az 50. cikk vagy a 75. cikk (2) bekezdése szerint készített, a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató tartalmazza az ebben a bekezdésben előírt információkat, az ajánlatkérő szerv hivatkozhat az említett tájékoztatóra.

(2)   Az ajánlatkérő szervnek minden közbeszerzési eljárás menetét dokumentálnia kell, függetlenül attól, hogy az eljárásokat elektronikus úton folytatják-e le. Ebből a célból az ajánlatkérő szervnek meg kell őriznie a szükséges dokumentumokat, amelyek a közbeszerzési eljárás valamennyi szakaszában meghozott döntéseket indokolják, így például a gazdasági szereplőkkel folytatott kommunikációval és a belső tanácskozásokkal, a közbeszerzési dokumentumok elkészítésével, az esetleges párbeszéddel vagy tárgyalással, a kiválasztással, valamint a szerződés odaítélésével kapcsolatos dokumentumokat. A dokumentációt a szerződés odaítélésének időpontjától számított legalább három évig kell megőrizni.

(3)   A jelentésről vagy annak főbb elemeiről tájékoztatni kell a Bizottságot vagy a 83. cikkben említett illetékes hatóságokat, szerveket vagy szervezeteket, amennyiben ezt kérik.

85. cikk

Nemzeti jelentéstétel és statisztikai adatok

(1)   A Bizottság felülvizsgálja a 48., a 49., az 50., a 75. és a 79. cikkben említett, a VIII. melléklettel összhangban közzétett tájékoztatókból és hirdetményekből nyerhető adatok minőségét és teljességét.

Ha az e bekezdés első albekezdésében említett adatok minősége és teljessége nem felel meg a 48. cikk (1) bekezdésében, a 49. cikkben, az 50. cikk (1) bekezdésében, a 75. cikk (2) bekezdésében és a 79. cikk (3) bekezdésében meghatározott kötelezettségeknek, a Bizottság kiegészítő adatokat kér az érintett tagállamtól. Az érintett tagállam ésszerű határidőn belül megadja a Bizottság által kért, hiányzó statisztikai adatokat.

(2)   A tagállamok 2017. április 18-ig, majd azt követően háromévente statisztikai jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az olyan közbeszerzésekről, amelyek ezen irányelv hatálya alá tartoztak volna, ha az értékük meghaladta volna a 4. cikkben megállapított vonatkozó értékhatárokat, amelyben feltüntetik, hogy az érintett időszakban mennyi volt az ilyen közbeszerzések becsült, összesített teljes értéke. E becslés alapjául elsősorban a nemzeti közzétételi követelményekből adódóan rendelkezésre álló adatok vagy mintavételen alapuló becslések szolgálhatnak.

Ezt a jelentést bele lehet foglalni a 83. cikk (3) bekezdésében említett jelentésbe.

(3)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot intézményi szervezetüknek a jelen irányelv végrehajtása, monitoringja és betartatása szempontjából releváns vonásairól, valamint az uniós közbeszerzési szabályok végrehajtásával kapcsolatos iránymutatás, illetve segítségnyújtás vagy a szabályok végrehajtásának kihívásaira való reagálás érdekében tett nemzeti kezdeményezésekről.

Ezeket az információkat bele lehet foglalni a 83. cikk (3) bekezdésében említett jelentésbe.

86. cikk

Közigazgatási együttműködés

(1)   A tagállamok kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak, és az egymással való hatékony együttműködés érdekében intézkedéseket hoznak a 42., a 43., a 44., az 57., az 59., az60., a 62., a 64. és a 69. cikkben említett kérdésekben történő információcsere biztosítására. Gondoskodnak az egymásnak szolgáltatott adatok bizalmas kezeléséről.

(2)   Minden érintett tagállam illetékes hatóságának a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (40) és a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (41) előírt, a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályoknak megfelelően kell folytatnia az információcserét.

(3)   Az 1024/2012/EU rendelet által létrehozott belső piaci információs rendszernek (IMI) az ezen irányelv által szabályozott információcsere céljára történő használatra való alkalmassága teszteléséhez 2015. április 18-ig kísérleti projektet kell indítani.

V.   CÍM

FELHATALMAZÁS, VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

87. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottság 2014. április 17-től kezdődően határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 6., a 22., a 23., az 56. és a 68. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6., 22., 23., 56. és 68. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 6., 22., 23., 56. és 68. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.

88. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus haladéktalanul hatályba lép és alkalmazandó, amennyiben nem emelnek ellene kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 87. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. A Bizottság ebben az esetben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelő határozatáról szóló értesítés kézhezvételét követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a jogi aktust.

89. cikk

Bizottsági eljárásrend

(1)   A Bizottságot a 71/306/EGK tanácsi határozattal (42) létrehozott közbeszerzési tanácsadó bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

90. cikk

Átültetés és átmeneti rendelkezések

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. április 18-ig megfeleljenek. Ezen intézkedések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

(2)   Az e cikk (1) bekezdése ellenére a tagállamok 2018. október 18-ig elhalaszthatják a 22. cikk (1) bekezdésének az alkalmazását, kivéve, ha a 34. cikk, a 35. cikk vagy a 36. cikk, a 37. cikk (3) bekezdése, az 51. cikk (2) bekezdése vagy az 53. cikk alapján az elektronikus eszközök használata kötelező.

E cikk (1) bekezdése ellenére a tagállamok központi beszerző szervek esetében 2017. április 18-ig elhalaszthatják a 22. cikk (1a) bekezdésének az alkalmazását.

Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy elhalasztja a 22. cikk (1) bekezdésének az alkalmazását, akkor úgy rendelkezik, hogy az ajánlatkérő szervek minden kommunikáció és információcsere elvégzéséhez a következő kommunikációs eszközök közül választhatnak:

| a) | a 22. cikknek megfelelő elektronikus eszközök; |
| --- | --- |

a)

a 22. cikknek megfelelő elektronikus eszközök;

| b) | posta vagy más megfelelő mód; |
| --- | --- |

b)

posta vagy más megfelelő mód;

| c) | fax; |
| --- | --- |

c)

fax;

| d) | az említett eszközök kombinációja. |
| --- | --- |

d)

az említett eszközök kombinációja.

(3)   E cikk (1) bekezdése ellenére a tagállamok 2018. április 18-ig elhalaszthatják az 59. cikk (2) bekezdése második albekezdésének az alkalmazását.

(4)   E cikk (1) bekezdése ellenére a tagállamok 2018. október 18-ig elhalaszthatják az 59. cikk (5) bekezdése második albekezdésének az alkalmazását.

(5)   Az e cikk (1) bekezdése ellenére a tagállamok 2018. október 18-ig elhalaszthatják a 61. cikk (2) bekezdésének az alkalmazását.

(6)   Amikor a tagállamok elfogadják az (1)–(5) bekezdésben említett intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(7)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

91. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2004/18/EK irányelv 2016. áprlis 18-tól hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat az erre az irányelvre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a XV. mellékletben található megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

92. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság 2019. április 18-ig áttekinti, hogy a 4. cikkben megállapított értékhatárok alkalmazása milyen gazdasági hatásokat gyakorol a belső piacra, különösen az olyan tényezők tekintetében, mint a szerződések határokon átnyúló odaítélése és a tranzakciós költségek, és erről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

A Bizottság, amennyiben lehetséges és helyénvaló, fontolóra veszi, hogy a tárgyalások következő fordulójában javasolja a közbeszerzésről szóló megállapodás értelmében alkalmazandó küszöbértékek megnövelését. A közbeszerzésről szóló megállapodás alapján alkalmazandó értékhatárokban bekövetkező bármilyen változás esetén a jelentést adott esetben az ebben az irányelvben meghatározott értékhatárok módosítására vonatkozó, jogi aktusra irányuló javaslatnak kell követnie.

93. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

94. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2014. február 26-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

D. KOURKOULAS

---

(1)  HL C 191., 2012.6.29., 84. o.

1

(2)  HL C 391., 2012.12.18., 49. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. január 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. február 11-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/17/EK irányelve a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/18/EK irányelve az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 114. o., magyar nyelvű különkiadás, 6. fejezet, 7. kötet, 132 o.).

5

(6)  A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről szóló, 2009. november 26-i 2010/49/EK tanácsi határozat (HL L 23., 2010.1.27., 35. o.) által jóváhagyva.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/81/EK irányelve a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról (HL L 216., 2009.8.20., 76. o.).

7

(8)  A Tanács 1994. december 22-i 94/800/EK határozata a többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről (HL L 336., 1994.12.23., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/25/EU rendelete a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről (Lásd e Hivatalos Lap 243. oldalát.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 1370/2007/EK rendelete a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1996. december 16-i 96/71/EK irányelve a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről (HL L 18., 1997.1.21., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 1025/2012/EU rendelete az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről EGT-vonatkozású szöveg (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. június 17-i 593/2008/EK rendelete a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról (Róma I.) (HL L 177., 2008.7.4., 6. o.).

13

(14)  A Tanács 1989. december 21-i 89/665/EGK irányelve az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 395., 1989.12.30., 33. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 1221/2009/EK rendelete a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről és a 761/2001/EK rendelet, a 2001/681/EK és a 2006/193/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 342., 2009.12.22., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 2009/33/EK irányelve a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról (HL L 120., 2009.5.15., 5. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. január 15-i 106/2008/EK rendelete az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról (HL L 39., 2008.2.13., 1. o.).

17

(18)  A Tanács 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom rendelete az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról (HL L 124., 1971.6.8., 1. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. november 5-i 2195/2002/EK rendelete a Közös Közbeszerzési Szószedetről (CPV) (HL L 340., 2002.12.16., 1. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 1024/2012/EU rendelete a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről és a 2008/49/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (az IMI-rendelet) (HL L 316., 2012.11.14., 1. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. május 26-i 1059/2003/EK Rendelete a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról (HL L 154., 2003.6.21., 1. o.).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelve a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (HL L 95., 2010.4.15., 1. o.).

24

(25)  A Tanács 1977. március 22-i 77/249/EGK irányelve az ügyvédi szolgáltatásnyújtás szabadsága tényleges gyakorlásának elősegítéséről (HL L 78., 1977.3.26., 17. o.)

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.)

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 1999. december 13-i 1999/93/EK irányelve az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekről (HL L 13., 2000.1.19., 12. o.).

27

(28)  A Bizottság 2009. október 16-i 2009/767/EK határozata az eljárásoknak a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti egyablakos ügyintézési pontokon keresztül elektronikus eszközökkel történő teljesítését lehetővé tevő rendelkezések meghatározásáról (HL L 274., 2009.10.20., 36. o.).

28

(29)  A Bizottság 2011. február 25-i 2011/130/EU határozata az illetékes hatóságok által a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján elektronikusan aláírt dokumentumok országhatáron átnyúló feldolgozására vonatkozó minimumkövetelményekről (HL L 53., 2011.2.26., 66. o.).

29

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. július 5-i 1082/2006/EK rendelete az európai területi együttműködési csoportosulásról (HL L 210., 2006.7.31., 19. o.).

30

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. július 9-i 765/2008/EK rendelete a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

31

(32)  A Tanács 2008. október 24-i 2008/841/IB kerethatározata a szervezett bűnözés elleni küzdelemről (HL L 300., 2008.11.11., 42. o.).

32

(33)  HL C 195., 1997.6.25., 1. o.

33

(34)  A Tanács 2003. július 22-i 2003/568/IB kerethatározata a magánszektorban tapasztalható korrupció elleni küzdelemről (HL L 192., 2003.7.31., 54. o.).

34

(35)  HL C 316., 1995.11.27., 48. o.

35

(36)  A Tanács 2002. június 13-i 2002/475/IB kerethatározata a terrorizmus elleni küzdelemről (HL L 164., 2002.6.22., 3. o.).

36

(37)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005. október 26-i 2005/60/EK irányelve a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről (HL L 309., 2005.11.25., 15. o.).

37

(38)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. április 5-i 2011/36/EU irányelve az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 101., 2011.4.15., 1. o.).

38

(39)  A Bizottság 2003. május 6-i ajánlása a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

39

(40)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

40

(41)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 12-i 2002/58/EK irányelve az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

41

(42)  A Tanács 1971. július 26-i 71/306/EGK határozata az építési beruházásra irányuló közbeszerzésekkel foglalkozó tanácsadó Bizottság létrehozásáról (HL L 185., 1971.8.16., 15. o.).

42

---

I. MELLÉKLET

KÖZPONTI KORMÁNYZATI SZERVEK

BELGIUM

| 1. | Services publics fédéraux (minisztériumok): |
| --- | --- |

1.

Services publics fédéraux (minisztériumok):

| 1. | Federale Overheidsdiensten (minisztériumok): |
| --- | --- |

1.

Federale Overheidsdiensten (minisztériumok):

SPF Chancellerie du Premier Ministre;

FOD Kanselarij van de Eerste Minister;

SPF Personnel et Organisation;

FOD Kanselarij Personeel en Organisatie;

SPF Budget et Contrôle de la Gestion;

FOD Budget en Beheerscontrole;

SPF Technologie de l’Information et de la Communication (Fedict);

FOD Informatie- en Communicatietechnologie (Fedict);

SPF Affaires étrangères, Commerce extérieur et Coopération au Développement;

FOD Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en Ontwikkelingssamenwerking;

SPF Intérieur;

FOD Binnenlandse Zaken;

SPF Finances;

FOD Financiën;

SPF Mobilité et Transports;

FOD Mobiliteit en Vervoer;

SPF Emploi, Travail et Concertation sociale;

FOD Werkgelegenheid, Arbeid en sociaal overleg

SPF Sécurité Sociale et Institutions publiques de Sécurité Sociale;

FOD Sociale Zekerheid en Openbare Instellingen van sociale Zekerheid

SPF Santé publique, Sécurité de la Chaîne alimentaire et Environnement;

FOD Volksgezondheid, Veiligheid van de Voedselketen en Leefmilieu;

SPF Justice;

FOD Justitie;

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie;

FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie;

Ministère de la Défense;

Ministerie van Landsverdediging;

Service public de programmation Intégration sociale, Lutte contre la pauvreté et Economie sociale;

Programmatorische Overheidsdienst Maatschappelijke Integratie, Armoedsbestrijding en sociale Economie;

Service public fédéral de Programmation Développement durable;

Programmatorische federale Overheidsdienst Duurzame Ontwikkeling;

Service public fédéral de Programmation Politique scientifique;

Programmatorische federale Overheidsdienst Wetenschapsbeleid;

| 2. | Régie des Bâtiments; |
| --- | --- |

2.

Régie des Bâtiments;

| 2. | Regie der Gebouwen; |
| --- | --- |

2.

Regie der Gebouwen;

Office national de Sécurité sociale;

Rijksdienst voor sociale Zekerheid;

Institut national d’Assurance sociales pour travailleurs indépendants

Rijksinstituut voor de sociale Verzekeringen der Zelfstandigen;

Institut national d’Assurance Maladie-Invalidité;

Rijksinstituut voor Ziekte- en Invaliditeitsverzekering;

Office national des Pensions;

Rijksdienst voor Pensioenen;

Caisse auxiliaire d’Assurance Maladie-Invalidité;

Hulpkas voor Ziekte-en Invaliditeitsverzekering;

Fond des Maladies professionnelles;

Fonds voor Beroepsziekten;

Office national de l’Emploi;

Rijksdienst voor Arbeidsvoorziening

BULGÁRIA

Администрация на Народното събрание

Aдминистрация на Президента

Администрация на Министерския съвет

Конституционен съд

Българска народна банка

Министерство на външните работи

Министерство на вътрешните работи

Министерство на държавната администрация и административната реформа

Министерство на извънредните ситуации

Министерство на земеделието и храните

Министерство на здравеопазването

Министерство на икономиката и енергетиката

Министерство на културата

Министерство на образованието и науката

Министерство на околната среда и водите

Министерство на отбраната

Министерство на правосъдието

Министерство на регионалното развитие и благоустройството

Министерство на транспорта

Министерство на труда и социалната политика

Министерство на финансите

Törvény vagy minisztertanácsi rendelet útján létrehozott állami hivatalok, állami testületek, végrehajtó hivatalok és egyéb állami szervek, amelyek a végrehajtó hatalom gyakorlásával összefüggésben látnak el feladatot.

Агенция за ядрено регулиране

Висшата атестационна комисия

Държавна комисия за енергийно и водно регулиране

Държавна комисия по сигурността на информацията

Комисия за защита на конкуренцията

Комисия за защита на личните данни

Комисия за защита от дискриминация

Комисия за регулиране на съобщенията

Комисия за финансов надзор

Патентно ведомство на Република България

Сметна палата на Република България

Агенция за приватизация

Агенция за следприватизационен контрол

Български институт по метрология

Държавна агенция „Архиви”

Държавна агенция „Държавен резерв и военновременни запаси”

Държавна агенция „Национална сигурност”

Държавна агенция за бежанците

Държавна агенция за българите в чужбина

Държавна агенция за закрила на детето

Държавна агенция за информационни технологии и съобщения

Държавна агенция за метрологичен и технически надзор

Държавна агенция за младежта и спорта

Държавна агенция по горите

Държавна агенция по туризма

Държавна комисия по стоковите борси и тържища

Институт по публична администрация и европейска интеграция

Национален статистически институт

Национална агенция за оценяване и акредитация

Националната агенция за професионално образование и обучение

Национална комисия за борба с трафика на хора

Агенция „Митници”

Агенция за държавна и финансова инспекция

Агенция за държавни вземания

Агенция за социално подпомагане

Агенция за хората с увреждания

Агенция по вписванията

Агенция по геодезия, картография и кадастър

Агенция по енергийна ефективност

Агенция по заетостта

Агенция по обществени поръчки

Българска агенция за инвестиции

Главна дирекция „Гражданска въздухоплавателна администрация”

Дирекция „Материално-техническо осигуряване и социално обслужване” на Министерство на вътрешните работи

Дирекция „Оперативно издирване” на Министерство на вътрешните работи

Дирекция „Финансово-ресурсно осигуряване” на Министерство на вътрешните работи

Дирекция за национален строителен контрол

Държавна комисия по хазарта

Изпълнителна агенция „Автомобилна администрация”

Изпълнителна агенция „Борба с градушките”

Изпълнителна агенция „Българска служба за акредитация”

Изпълнителна агенция „Военни клубове и информация”

Изпълнителна агенция „Главна инспекция по труда”

Изпълнителна агенция „Държавна собственост на Министерството на отбраната”

Изпълнителна агенция „Железопътна администрация”

Изпълнителна агенция „Изпитвания и контролни измервания на въоръжение, техника и имущества”

Изпълнителна агенция „Морска администрация”

Изпълнителна агенция „Национален филмов център”

Изпълнителна агенция „Пристанищна администрация”

Изпълнителна агенция „Проучване и поддържане на река Дунав”

Изпълнителна агенция „Социални дейности на Министерството на отбраната”

Изпълнителна агенция за икономически анализи и прогнози

Изпълнителна агенция за насърчаване на малките и средни предприятия

Изпълнителна агенция по лекарствата

Изпълнителна агенция по лозата и виното

Изпълнителна агенция по околна среда

Изпълнителна агенция по почвените ресурси

Изпълнителна агенция по рибарство и аквакултури

Изпълнителна агенция по селекция и репродукция в животновъдството

Изпълнителна агенция по сортоизпитване, апробация и семеконтрол

Изпълнителна агенция по трансплантация

Изпълнителна агенция по хидромелиорации

Комисията за защита на потребителите

Контролно-техническата инспекция

Национален център за информация и документация

Национален център по радиобиология и радиационна защита

Национална агенция за приходите

Национална ветеринарномедицинска служба

Национална служба „Полиция”

Национална служба „Пожарна безопасност и защита на населението”

Национална служба за растителна защита

Национална служба за съвети в земеделието

Национална служба по зърното и фуражите

Служба „Военна информация”

Служба „Военна полиция”

Фонд „Републиканска пътна инфраструктура”

Авиоотряд 28

CSEH KÖZTÁRSASÁG

Ministerstvo dopravy

Ministerstvo financí

Ministerstvo kultury

Ministerstvo obrany

Ministerstvo pro místní rozvoj

Ministerstvo práce a sociálních věcí

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Ministerstvo spravedlnosti

Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy

Ministerstvo vnitra

Ministerstvo zahraničních věcí

Ministerstvo zdravotnictví

Ministerstvo zemědělství

Ministerstvo životního prostředí

Poslanecká sněmovna PČR

Senát PČR

Kancelář prezidenta

Český statistický úřad

Český úřad zeměměřičský a katastrální

Úřad průmyslového vlastnictví

Úřad pro ochranu osobních údajů

Bezpečnostní informační služba

Národní bezpečnostní úřad

Česká akademie věd

Vězeňská služba

Český báňský úřad

Úřad pro ochranu hospodářské soutěže

Správa státních hmotných rezerv

Státní úřad pro jadernou bezpečnost

Česká národní banka

Energetický regulační úřad

Úřad vlády České republiky

Ústavní soud

Nejvyšší soud

Nejvyšší správní soud

Nejvyšší státní zastupitelství

Nejvyšší kontrolní úřad

Kancelář Veřejného ochránce práv

Grantová agentura České republiky

Státní úřad inspekce práce

Český telekomunikační úřad

DÁNIA

Folketinget

Rigsrevisionen

Statsministeriet

Udenrigsministeriet

Beskæftigelsesministeriet

5 styrelser og institutioner (öt hivatal, illetve intézmény)

Domstolsstyrelsen

Finansministeriet

5 styrelser og institutioner (öt hivatal, illetve intézmény)

Forsvarsministeriet

5 styrelser og institutioner (öt hivatal, illetve intézmény)

Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse

Adskillige styrelser og institutioner, herunder Statens Serum Institut (különböző ügynökségek és intézmények, beleértve az Állami Oltóanyag Intézetet)

Justitsministeriet

Rigspolitichefen, anklagemyndigheden samt 1 direktorat og et antal styrelser (az országos rendőrparancsnok, a legfőbb ügyész, egy igazgatóság és több hivatal)

Kirkeministeriet

10 stiftsøvrigheder (tíz egyházmegyei szerv)

Kulturministeriet – Ministry of Kultúra

4 styrelser samt et antal statsinstitutioner (négy osztály és több intézmény)

Miljøministeriet

5 styrelser (öt hivatal)

Ministeriet for Flygtninge, Invandrere og Integration

1 styrelse (egy hivatal)

Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri

4 direktoraterog institutioner (4 igazgatóság és intézmény)

Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling

Adskillige styrelser og institutioner, Forskningscenter Risø og Statens uddannelsesbygninger (több hivatal és intézmény, köztük a Risoe Országos Laboratórium és a dán országos kutatási és oktatási intézmények)

Skatteministeriet

1 styrelse og institutioner (egy hivatal és több intézmény)

Velfærdsministeriet

3 styrelser og institutioner (három hivatal és több intézmény)

Transportministeriet

7 styrelser og institutioner, herunder Øresundsbrokonsortiet (hét ügynökség és intézmény, köztük a Øresundsbrokonsortiet)

Undervisningsministeriet

3 styrelser, 4 undervisningsinstitutioner og 5 andre institutioner (három hivatal, négy oktatási intézmény, öt egyéb intézmény)

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Adskilligestyrelser og institutioner (több hivatal és intézmény)

Klima- og Energiministeriet

3 styrelse og institutioner (három hivatal, illetve intézmény)

NÉMETORSZÁG

Auswärtiges Amt

Bundeskanzleramt

Bundesministerium für Arbeit und Soziales

Bundesministerium für Bildung und Forschung

Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz

Bundesministerium der Finanzen

Bundesministerium des Innern (csak a polgári célú áruk tekintetében)

Bundesministerium für Gesundheit

Bundesministerium für Familie, Senioren, Frauen und Jugend

Bundesministerium der Justiz

Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Bundesministerium für wirtschaftliche Zusammenarbeit und Entwicklung

Bundesministerium der Verteidigung (kivéve a katonai célú árukat)

Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit

ÉSZTORSZÁG

Vabariigi Presidendi Kantselei;

Eesti Vabariigi Riigikogu;

Eesti Vabariigi Riigikohus;

Riigikontroll;

Õiguskantsler;

Riigikantselei;

Rahvusarhiiv;

Haridus- ja Teadusministeerium;

Justiitsministeerium;

Kaitseministeerium;

Keskkonnaministeerium;

Kultuuriministeerium;

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium;

Põllumajandusministeerium;

Rahandusministeerium;

Siseministeerium;

Sotsiaalministeerium;

Välisministeerium;

Keeleinspektsioon;

Riigiprokuratuur;

Teabeamet;

Maa-amet;

Keskkonnainspektsioon;

Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus;

Muinsuskaitseamet;

Patendiamet;

Tarbijakaitseamet;

Riigihangete Amet;

Taimetoodangu Inspektsioon;

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet;

Veterinaar- ja Toiduamet

Konkurentsiamet;

Maksu –ja Tolliamet;

Statistikaamet;

Kaitsepolitseiamet;

Kodakondsus- ja Migratsiooniamet;

Piirivalveamet;

Politseiamet;

Eesti Kohtuekspertiisi Instituut;

Keskkriminaalpolitsei;

Päästeamet;

Andmekaitse Inspektsioon;

Ravimiamet;

Sotsiaalkindlustusamet;

Tööturuamet;

Tervishoiuamet;

Tervisekaitseinspektsioon;

Tööinspektsioon;

Lennuamet;

Maanteeamet;

Veeteede Amet;

Julgestuspolitsei;

Kaitseressursside Amet;

Kaitseväe Logistikakeskus;

Tehnilise Järelevalve Amet.

ÍRORSZÁG

President’s Establishment

Houses of the Oireachtas – [Parlament]

Department of theTaoiseach – [Miniszterelnöki Hivatal]

Central Statistics Office

Department of Finance

Office of the Comptroller and Auditor General

Office of the Revenue Commissioners

Office of Public Works

State Laboratory

Office of the Attorney General

Office of the Director of Public Prosecutions

Valuation Office

Office of the Commission for Public Service Appointments

Public Appointments Service

Office of the Ombudsman

Chief State Solicitor’s Office

Department of Justice, Equality and Law Reform

Courts Service

Prisons Service

Office of the Commissioners of Charitable Donations and Bequests

Department of the Environment, Heritage and Local Government

Department of Education and Science

Department of Communications, Energy and Natural Resources

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Department of Transport

Department of Health and Children

Department of Enterprise, Trade and Employment

Department of Arts, Sports and Tourism

Department of Defence

Department of Foreign Affairs

Department of Social and Family Affairs

Department of Community, Rural and Gaeltacht – [Gaelic speaking regions] Affairs

Arts Council

National Gallery.

GÖRÖGORSZÁG

Υπουργείο Εσωτερικών;

Υπουργείο Εξωτερικών;

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών;

Υπουργείο Ανάπτυξης;

Υπουργείο Δικαιοσύνης;

Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων;

Υπουργείο Πολιτισμού;

Υπουργείο Υγείας και Κοινωνικής Αλληλεγγύης;

Υπουργείο Περιβάλλοντος, Χωροταξίας και Δημοσίων Έργων;

Υπουργείο Απασχόλησης και Κοινωνικής Προστασίας;

Υπουργείο Μεταφορών και Επικοινωνιών;

Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων;

Υπουργείο Εμπορικής Ναυτιλίας, Αιγαίου και Νησιωτικής Πολιτικής;

Υπουργείο Μακεδονίας- Θράκης;

Γενική Γραμματεία Επικοινωνίας;

Γενική Γραμματεία Ενημέρωσης;

Γενική Γραμματεία Νέας Γενιάς;

Γενική Γραμματεία Ισότητας;

Γενική Γραμματεία Κοινωνικών Ασφαλίσεων;

Γενική Γραμματεία Απόδημου Ελληνισμού;

Γενική Γραμματεία Βιομηχανίας;

Γενική Γραμματεία Έρευνας και Τεχνολογίας;

Γενική Γραμματεία Αθλητισμού;

Γενική Γραμματεία Δημοσίων Έργων;

Γενική Γραμματεία Εθνικής Στατιστικής Υπηρεσίας Ελλάδος;

Εθνικό Συμβούλιο Κοινωνικής Φροντίδας;

Οργανισμός Εργατικής Κατοικίας;

Εθνικό Τυπογραφείο;

Γενικό Χημείο του Κράτους;

Ταμείο Εθνικής Οδοποιίας;

Εθνικό Καποδιστριακό Πανεπιστήμιο Αθηνών;

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης;

Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης;

Πανεπιστήμιο Αιγαίου;

Πανεπιστήμιο Ιωαννίνων;

Πανεπιστήμιο Πατρών;

Πανεπιστήμιο Μακεδονίας;

Πολυτεχνείο Κρήτης;

Σιβιτανίδειος Δημόσια Σχολή Τεχνών και Επαγγελμάτων;

Αιγινήτειο Νοσοκομείο;

Αρεταίειο Νοσοκομείο;

Εθνικό Κέντρο Δημόσιας Διοίκησης;

Οργανισμός Διαχείρισης Δημοσίου Υλικού;

Οργανισμός Γεωργικών Ασφαλίσεων;

Οργανισμός Σχολικών Κτιρίων;

Γενικό Επιτελείο Στρατού;

Γενικό Επιτελείο Ναυτικού;

Γενικό Επιτελείο Αεροπορίας;

Ελληνική Επιτροπή Ατομικής Ενέργειας;

Γενική Γραμματεία Εκπαίδευσης Ενηλίκων;

Υπουργείο Εθνικής Άμυνας;

Γενική Γραμματεία Εμπορίου.

SPANYOLORSZÁG

Presidencia de Gobierno

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Ministerio de Justicia

Ministerio de Defensa

Ministerio de Economía y Hacienda

Ministerio del Interior

Ministerio de Fomento

Ministerio de Educación, Política Social y Deportes

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Ministerio de Trabajo e Inmigración

Ministerio de la Presidencia

Ministerio de Administraciones Públicas

Ministerio de Cultura

Ministerio de Sanidad y Consumo

Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino

Ministerio de Vivienda

Ministerio de Ciencia e Innovación

Ministerio de Igualdad

FRANCIAORSZÁG

1.   Minisztériumok

Services du Premier ministre

Ministère chargé de la santé, de la jeunesse et des sports

Ministère chargé de l’intérieur, de l’outre-mer et des collectivités territoriales

Ministère chargé de la justice

Ministère chargé de la défense

Ministère chargé des affaires étrangères et européennes

Ministère chargé de l’éducation nationale

Ministère chargé de l’économie, des finances et de l’emploi

Secrétariat d’Etat aux transports

Secrétariat d’Etat aux entreprises et au commerce extérieur

Ministère chargé du travail, des relations sociales et de la solidarité

Ministère chargé de la culture et de la communication

Ministère chargé du budget, des comptes publics et de la fonction publique

Ministère chargé de l’agriculture et de la pêche

Ministère chargé de l’enseignement supérieur et de la recherche

Ministère chargé de l’écologie, du développement et de l’aménagement durables

Secrétariat d’Etat à la fonction publique

Ministère chargé du logement et de la ville

Secrétariat d’Etat à la coopération et à la francophonie

Secrétariat d’Etat à l’outre-mer

Secrétariat d’Etat à la jeunesse, des sports et de la vie associative

Secrétariat d’Etat aux anciens combattants

Ministère chargé de l’immigration, de l’intégration, de l’identité nationale et du co-développement

Secrétariat d’Etat en charge de la prospective et de l’évaluation des politiques publiques

Secrétariat d’Etat aux affaires européennes,

Secrétariat d’Etat aux affaires étrangères et aux droits de l’homme

Secrétariat d’Etat à la consommation et au tourisme

Secrétariat d’Etat à la politique de la ville

Secrétariat d’Etat à la solidarité

Secrétariat d’Etat en charge de l’industrie et de la consommation

Secrétariat d’Etat en charge de l’emploi

Secrétariat d’Etat en charge du commerce, de l’artisanat, des PME, du tourisme et des services

Secrétariat d’Etat en charge de l’écologie

Secrétariat d’Etat en charge du développement de la région-capitale

Secrétariat d’Etat en charge de l’aménagement du territoire

2.   Intézmények, független szervek és bírói szervek

Présidence de la République

Assemblée Nationale

Sénat

Conseil constitutionnel

Conseil économique et social

Conseil supérieur de la magistrature

Agence française contre le dopage

Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles

Autorité de contrôle des nuisances sonores aéroportuaires

Autorité de régulation des communications électroniques et des postes

Autorité de sûreté nucléaire

Autorité indépendante des marchés financiers

Comité national d’évaluation des établissements publics à caractère scientifique, culturel et professionnel

Commission d’accès aux documents administratifs

Commission consultative du secret de la défense nationale

Commission nationale des comptes de campagne et des financements politiques

Commission nationale de contrôle des interceptions de sécurité

Commission nationale de déontologie de la sécurité

Commission nationale du débat public

Commission nationale de l’informatique et des libertés

Commission des participations et des transferts

Commission de régulation de l’énergie

Commission de la sécurité des consommateurs

Commission des sondages

Commission de la transparence financière de la vie politique

Conseil de la concurrence

Conseil des ventes volontaires de meubles aux enchères publiques

Conseil supérieur de l’audiovisuel

Défenseur des enfants

Haute autorité de lutte contre les discriminations et pour l’égalité

Haute autorité de santé

Médiateur de la République

Cour de justice de la République

Tribunal des Conflits

Conseil d’Etat

Cours administratives d’appel

Tribunaux administratifs

Cour des Comptes

Chambres régionales des Comptes

Cours et tribunaux de l’ordre judiciaire (Cour de Cassation, Cours d’Appel, Tribunaux d’instance et Tribunaux de grande instance)

3.   Országos közintézmények

Académie de France à Rome

Académie de marine

Académie des sciences d’outre-mer

Académie des technologies

Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS)

Agence de biomédicine

Agence pour l’enseignement du français à l’étranger

Agence française de sécurité sanitaire des aliments

Agence française de sécurité sanitaire de l’environnement et du travail

Agence Nationale pour la cohésion sociale et l’égalité des chances

Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs

Agences de l’eau

Agence Nationale de l’Accueil des Etrangers et des migrations

Agence nationale pour l’amélioration des conditions de travail (ANACT

Agence nationale pour l’amélioration de l’habitat (ANAH)

Agence Nationale pour la Cohésion Sociale et l’Egalité des Chances

Agence nationale pour l’indemnisation des français d’outre-mer (ANIFOM)

Assemblée permanente des chambres d’agriculture (APCA)

Bibliothèque publique d’information

Bibliothèque nationale de France

Bibliothèque nationale et universitaire de Strasbourg

Caisse des Dépôts et Consignations

Caisse nationale des autoroutes (CNA)

Caisse nationale militaire de sécurité sociale (CNMSS)

Caisse de garantie du logement locatif social

Casa de Velasquez

Centre d’enseignement zootechnique

Centre d’études de l’emploi

Centre d’études supérieures de la sécurité sociale

Centres de formation professionnelle et de promotion agricole

Centre hospitalier des Quinze-Vingts

Centre international d’études supérieures en sciences agronomiques (Montpellier Sup Agro)

Centre des liaisons européennes et internationales de sécurité sociale

Centre des Monuments Nationaux

Centre national d’art et de culture Georges Pompidou

Centre national des arts plastiques

Centre national de la cinématographie

Centre National d’Etudes et d’expérimentation du machinisme agricole, du génie rural, des eaux et des forêts (CEMAGREF)

Centre national du livre

Centre national de documentation pédagogique

Centre national des œuvres universitaires et scolaires (CNOUS)

Centre national professionnel de la propriété forestière

Centre National de la Recherche Scientifique (C.N.R.S)

Centres d’éducation populaire et de sport (CREPS)

Centres régionaux des œuvres universitaires (CROUS)

Collège de France

Conservatoire de l’espace littoral et des rivages lacustres

Conservatoire National des Arts et Métiers

Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Paris

Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Lyon

Conservatoire national supérieur d’art dramatique

Ecole centrale de Lille

Ecole centrale de Lyon

École centrale des arts et manufactures

École française d’archéologie d’Athènes

École française d’Extrême-Orient

École française de Rome

École des hautes études en sciences sociales

Ecole du Louvre

École nationale d’administration

École nationale de l’aviation civile (ENAC)

École nationale des Chartes

École nationale d’équitation

Ecole Nationale du Génie de l’Eau et de l’environnement de Strasbourg

Écoles nationales d’ingénieurs

Ecole nationale d’ingénieurs des industries des techniques agricoles et alimentaires de Nantes

Écoles nationales d’ingénieurs des travaux agricoles

École nationale de la magistrature

Écoles nationales de la marine marchande

École nationale de la santé publique (ENSP)

École nationale de ski et d’alpinisme

École nationale supérieure des arts décoratifs

École nationale supérieure des arts et techniques du théâtre

École nationale supérieure des arts et industries textiles Roubaix

Écoles nationales supérieures d’arts et métiers

École nationale supérieure des beaux-arts

École nationale supérieure de céramique industrielle

École nationale supérieure de l’électronique et de ses applications (ENSEA)

Ecole nationale supérieure du paysage de Versailles

Ecole Nationale Supérieure des Sciences de l’information et des bibliothécaires

Ecole nationale supérieure de la sécurité sociale

Écoles nationales vétérinaires

École nationale de voile

Écoles normales supérieures

École polytechnique

École technique professionnelle agricole et forestière de Meymac (Corrèze)

École de sylviculture Crogny (Aube)

École de viticulture et d’œnologie de la Tour- Blanche (Gironde)

École de viticulture – Avize (Marne)

Etablissement national d’enseignement agronomique de Dijon

Établissement national des invalides de la marine (ENIM)

Établissement national de bienfaisance Koenigswarter

Établissement public du musée et du domaine national de Versailles

Fondation Carnegie

Fondation Singer-Polignac

Haras nationaux

Hôpital national de Saint-Maurice

Institut des hautes études pour la science et la technologie

Institut français d’archéologie orientale du Caire

Institut géographique national

Institut National de l’origine et de la qualité

Institut national des hautes études de sécurité

Institut de veille sanitaire

Institut National d’enseignement supérieur et de recherche agronomique et agroalimentaire de Rennes

Institut National d’Etudes Démographiques (I.N.E.D)

Institut National d’Horticulture

Institut National de la jeunesse et de l’éducation populaire

Institut national des jeunes aveugles – Paris

Institut national des jeunes sourds – Bordeaux

Institut national des jeunes sourds – Chambéry

Institut national des jeunes sourds – Metz

Institut national des jeunes sourds – Paris

Institut national de physique nucléaire et de physique des particules (I.N.P.N.P.P)

Institut national de la propriété industrielle

Institut National de la Recherche Agronomique (I.N.R.A)

Institut National de la Recherche Pédagogique (I.N.R.P)

Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (I.N.S.E.R.M)

Institut national d’histoire de l’art (I.N.H.A.)

Institut national de recherches archéologiques préventives

Institut National des Sciences de l’Univers

Institut National des Sports et de l’Education Physique

Institut national supérieur de formation et de recherche pour l’éducation des jeunes handicapés et les enseignements inadaptés

Instituts nationaux polytechniques

Instituts nationaux des sciences appliquées

Institut national de recherche en informatique et en automatique (INRIA)

Institut national de recherche sur les transports et leur sécurité (INRETS)

Institut de Recherche pour le Développement

Instituts régionaux d’administration

Institut des Sciences et des Industries du vivant et de l’environnement (Agro Paris Tech)

Institut supérieur de mécanique de Paris

Institut Universitaires de Formation des Maîtres

Musée de l’armée

Musée Gustave-Moreau

Musée national de la marine

Musée national J.-J.-Henner

Musée du Louvre

Musée du Quai Branly

Muséum National d’Histoire Naturelle

Musée Auguste-Rodin

Observatoire de Paris

Office français de protection des réfugiés et apatrides

Office National des Anciens Combattants et des Victimes de Guerre (ONAC)

Office national de la chasse et de la faune sauvage

Office National de l’eau et des milieux aquatiques

Office national d’information sur les enseignements et les professions (ONISEP)

Office universitaire et culturel français pour l’Algérie

Ordre national de la Légion d’honneur

Palais de la découverte

Parcs nationaux

Universités

4.   Egyéb országos közjogi intézmények

Union des groupements d’achats publics (UGAP)

Agence Nationale pour l’emploi (A.N.P.E)

Caisse Nationale des Allocations Familiales (CNAF)

Caisse Nationale d’Assurance Maladie des Travailleurs Salariés (CNAMS)

Caisse Nationale d’Assurance-Vieillesse des Travailleurs Salariés (CNAVTS)

HORVÁTORSZÁG

Hrvatski sabor

Predsjednik Republike Hrvatske

Ured predsjednika Republike Hrvatske

Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti

Vlada Republike Hrvatske

uredi Vlade Republike Hrvatske

Ministarstvo gospodarstva

Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova Europske unije

Ministarstvo financija

Ministarstvo obrane

Ministarstvo vanjskih i europskih poslova

Ministarstvo unutarnjih poslova

Ministarstvo pravosuđa

Ministarstvo uprave

Ministarstvo poduzetništva i obrta

Ministarstvo rada i mirovinskog sustava

Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture

Ministarstvo poljoprivrede

Ministarstvo turizma

Ministarstvo zaštite okoliša i prirode

Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja

Ministarstvo branitelja

Ministarstvo socijalne politike i mladih

Ministarstvo zdravlja

Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta

Ministarstvo kulture

državne upravne organizacije

uredi državne uprave u županijama

Ustavni sud Republike Hrvatske

Vrhovni sud Republike Hrvatske

sudovi

Državno sudbeno vijeće

državna odvjetništva

Državnoodvjetničko vijeće

pravobraniteljstva

Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave

Hrvatska narodna banka

državne agencije i uredi

Državni ured za reviziju

OLASZORSZÁG

Ajánlatkérő intézmények

Presidenza del Consiglio dei Ministri

Ministero degli Affari Esteri

Ministero dell’Interno

Ministero della Giustizia e Uffici giudiziari (esclusi i giudici di pace)

Ministero della Difesa

Ministero dell’Economia e delle Finanze

Ministero dello Sviluppo Economico

Ministero delle Politiche Agricole, Alimentari e Forestali

Ministero dell’Ambiente, Tutela del Territorio e del Mare

Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti

Ministero del Lavoro, della Salute e delle Politiche Sociali

Ministero dell’Istruzione, Università e Ricerca

Ministero per i Beni e le Attività culturali, comprensivo delle sue articolazioni periferiche

Egyéb nemzeti közintézmények:

CONSIP (Concessionaria Servizi Informatici Pubblici)

CIPRUS

Προεδρία και Προεδρικό Μέγαρο

Γραφείο Συντονιστή Εναρμόνισης

Υπουργικό Συμβούλιο

Βουλή των Αντιπροσώπων

Δικαστική Υπηρεσία

Νομική Υπηρεσία της Δημοκρατίας

Ελεγκτική Υπηρεσία της Δημοκρατίας

Επιτροπή Δημόσιας Υπηρεσίας

Επιτροπή Εκπαιδευτικής Υπηρεσίας

Γραφείο Επιτρόπου Διοικήσεως

Επιτροπή Προστασίας Ανταγωνισμού

Υπηρεσία Εσωτερικού Ελέγχου

Γραφείο Προγραμματισμού

Γενικό Λογιστήριο της Δημοκρατίας

Γραφείο Επιτρόπου Προστασίας Δεδομένων Προσωπικού Χαρακτήρα

Γραφείο Εφόρου Δημοσίων Ενισχύσεων

Αναθεωρητική Αρχή Προσφορών

Υπηρεσία Εποπτείας και Ανάπτυξης Συνεργατικών Εταιρειών

Αναθεωρητική Αρχή Προσφύγων

Υπουργείο Άμυνας

Υπουργείο Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Τμήμα Γεωργίας

Κτηνιατρικές Υπηρεσίες

Τμήμα Δασών

Τμήμα Αναπτύξεως Υδάτων

Τμήμα Γεωλογικής Επισκόπησης

Μετεωρολογική Υπηρεσία

Τμήμα Αναδασμού

Υπηρεσία Μεταλλείων

Ινστιτούτο Γεωργικών Ερευνών

Τμήμα Αλιείας και Θαλάσσιων Ερευνών

Υπουργείο Δικαιοσύνης και Δημοσίας Τάξεως

Αστυνομία

Πυροσβεστική Υπηρεσία Κύπρου

Τμήμα Φυλακών

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Τμήμα Εφόρου Εταιρειών και Επίσημου Παραλήπτη

Υπουργείο Εργασίας και Κοινωνικών Ασφαλίσεων

Τμήμα Εργασίας

Τμήμα Κοινωνικών Ασφαλίσεων

Τμήμα Υπηρεσιών Κοινωνικής Ευημερίας

Κέντρο Παραγωγικότητας Κύπρου

Ανώτερο Ξενοδοχειακό Ινστιτούτο Κύπρου

Ανώτερο Τεχνολογικό Ινστιτούτο

Τμήμα Επιθεώρησης Εργασίας

Τμήμα Εργασιακών Σχέσεων

Υπουργείο Εσωτερικών

Επαρχιακές Διοικήσεις

Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως

Τμήμα Αρχείου Πληθυσμού και Μεταναστεύσεως

Τμήμα Κτηματολογίου και Χωρομετρίας

Γραφείο Τύπου και Πληροφοριών

Πολιτική Άμυνα

Υπηρεσία Μέριμνας και Αποκαταστάσεων Εκτοπισθέντων

Υπηρεσία Ασύλου

Υπουργείο Εξωτερικών

Υπουργείο Οικονομικών

Τελωνεία

Τμήμα Εσωτερικών Προσόδων

Στατιστική Υπηρεσία

Τμήμα Κρατικών Αγορών και Προμηθειών

Τμήμα Δημόσιας Διοίκησης και Προσωπικού

Κυβερνητικό Τυπογραφείο

Τμήμα Υπηρεσιών Πληροφορικής

Υπουργείο Παιδείας και Πολιτισμού

Υπουργείο Συγκοινωνιών και Έργων

Τμήμα Δημοσίων Έργων

Τμήμα Αρχαιοτήτων

Τμήμα Πολιτικής Αεροπορίας

Τμήμα Εμπορικής Ναυτιλίας

Τμήμα Οδικών Μεταφορών

Τμήμα Ηλεκτρομηχανολογικών Υπηρεσιών

Τμήμα Ηλεκτρονικών Επικοινωνιών

Υπουργείο Υγείας

Φαρμακευτικές Υπηρεσίες

Γενικό Χημείο

Ιατρικές Υπηρεσίες και Υπηρεσίες Δημόσιας Υγείας

Οδοντιατρικές Υπηρεσίες

Υπηρεσίες Ψυχικής Υγείας

LETTORSZAG

Minisztériumok, tárca nélküli miniszterek titkárságai és alárendelt szerveik

Aizsardzības ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Ārlietu ministrija un tas padotībā esošās iestādes

Bērnu un ģimenes lietu ministrija un tās padotībā esošas iestādes

Ekonomikas ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Finanšu ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Iekšlietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Izglītības un zinātnes ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Kultūras ministrija un tas padotībā esošās iestādes

Labklājības ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Reģionālās attīstības un pašvaldības lietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Satiksmes ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Tieslietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Veselības ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Vides ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Zemkopības ministrija un tās padotībā esošās iestādes

Īpašu uzdevumu ministra sekretariāti un to padotībā esošās iestādes

Satversmes aizsardzības birojs

Egyéb állami intézmények

Augstākā tiesa

Centrālā vēlēšanu komisija

Finanšu un kapitāla tirgus komisija

Latvijas Banka

Prokuratūra un tās pārraudzībā esošās iestādes

Saeimas kanceleja un tās padotībā esošās iestādes

Satversmes tiesa

Valsts kanceleja un tās padotībā esošās iestādes

Valsts kontrole

Valsts prezidenta kanceleja

Tiesībsarga birojs

Nacionālā radio un televīzijas padome

Citas valsts iestādes, kuras nav ministriju padotībā (Minisztériumnak nem alárendelt egyéb állami intézmények)

LITVÁNIA

Prezidentūros kanceliarija

Seimo kanceliarija

A Seimasnak [Parlament] beszámoló intézmények: Lietuvos mokslo taryba;

Seimo kontrolierių įstaiga;

Valstybės kontrolė;

Specialiųjų tyrimų tarnyba;

Valstybės saugumo departamentas;

Konkurencijos taryba;

Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras;

Vertybinių popierių komisija;

Ryšių reguliavimo tarnyba;

Nacionalinė sveikatos taryba;

Etninės kultūros globos taryba;

Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba;

Valstybinė kultūros paveldo komisija;

Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus įstaiga;

Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija;

Valstybinė lietuvių kalbos komisija;

Vyriausioji rinkimų komisija;

Vyriausioji tarnybinės etikos komisija;

Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba.

Vyriausybės kanceliarija

A Vyriausybėnek [Kormány] beszámoló intézmények:

Ginklų fondas;

Informacinės visuomenės plėtros komitetas;

Kūno kultūros ir sporto departamentas;

Lietuvos archyvų departamentas;

Mokestinių ginčų komisija;

Statistikos departamentas;

Tautinių mažumų ir išeivijos departamentas;

Valstybinė tabako ir alkoholio kontrolės tarnyba;

Viešųjų pirkimų tarnyba;

Narkotikų kontrolės departamentas;

Valstybinė atominės energetikos saugos inspekcija;

Valstybinė duomenų apsaugos inspekcija;

Valstybinė lošimų priežiūros komisija;

Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba;

Vyriausioji administracinių ginčų komisija;

Draudimo priežiūros komisija;

Lietuvos valstybinis mokslo ir studijų fondas;

Lietuvių grįžimo į Tėvynę informacijos centras.

Konstitucinis Teismas

Lietuvos bankas

Aplinkos ministerija

Az Aplinkos ministerijának [Környezetvédelmi Minisztérium] alárendelt intézmények:

Generalinė miškų urėdija;

Lietuvos geologijos tarnyba;

Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba;

Lietuvos standartizacijos departamentas;

Nacionalinis akreditacijos biuras;

Valstybinė metrologijos tarnyba;

Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba;

Valstybinė teritorijų planavimo ir statybos inspekcija.

Finansų ministerija

A Finansų ministerijának [Pénzügyminisztérium] alárendelt intézmények:

Muitinės departamentas;

Valstybės dokumentų technologinės apsaugos tarnyba;

Valstybinė mokesčių inspekcija;

Finansų ministerijos mokymo centras.

Krašto apsaugos ministerija

A Krašto apsaugos ministerijának [Nemzetvédelmi Minisztérium] alárendelt intézmények:

Antrasis operatyvinių tarnybų departamentas;

Centralizuota finansų ir turto tarnyba;

Karo prievolės administravimo tarnyba;

Krašto apsaugos archyvas;

Krizių valdymo centras;

Mobilizacijos departamentas;

Ryšių ir informacinių sistemų tarnyba;

Infrastruktūros plėtros departamentas;

Valstybinis pilietinio pasipriešinimo rengimo centras.

Lietuvos kariuomenė

Krašto apsaugos sistemos kariniai vienetai ir tarnybos

Kultūros ministerija

A Kultūros ministerijának [Kulturális Minisztérium] alárendelt intézmények:

Kultūros paveldo departamentas;

Valstybinė kalbos inspekcija.

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija

A Socialinės apsaugos ir darbo ministerijának [Társadalombiztosítási és Munkaügyi Minisztérium] alárendelt intézmények:

Garantinio fondo administracija;

Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba;

Lietuvos darbo birža;

Lietuvos darbo rinkos mokymo tarnyba;

Trišalės tarybos sekretoriatas;

Socialinių paslaugų priežiūros departamentas;

Darbo inspekcija;

Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba;

Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba;

Ginčų komisija;

Techninės pagalbos neįgaliesiems centras;

Neįgaliųjų reikalų departamentas.

Susisiekimo ministerija

A Susisiekimo ministerijának [Közlekedési és Hírközlési Minisztérium] alárendelt intézmények:

Lietuvos automobilių kelių direkcija;

Valstybinė geležinkelio inspekcija;

Valstybinė kelių transporto inspekcija;

Pasienio kontrolės punktų direkcija.

Sveikatos apsaugos ministerija

A Sveikatos apsaugos ministerijának [Egészségügyi Minisztérium] alárendelt intézmények:

Valstybinė akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba;

Valstybinė ligonių kasa;

Valstybinė medicininio audito inspekcija;

Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba;

Valstybinė teismo psichiatrijos ir narkologijos tarnyba;

Valstybinė visuomenės sveikatos priežiūros tarnyba;

Farmacijos departamentas;

Sveikatos apsaugos ministerijos Ekstremalių sveikatai situacijų centras;

Lietuvos bioetikos komitetas;

Radiacinės saugos centras.

Švietimo ir mokslo ministerija

A Švietimo ir mokslo ministerijának [Oktatási és Tudományügyi Minisztérium] alárendelt intézmények:

Nacionalinis egzaminų centras;

Studijų kokybės vertinimo centras.

Teisingumo ministerija

A Teisingumo ministerijának [Igazságügyi Minisztérium] alárendelt intézmények:

Kalėjimų departamentas;

Nacionalinė vartotojų teisių apsaugos taryba;

Europos teisės departamentas

Ūkio ministerija

Az Ūkio ministerijának [Gazdasági Minisztérium] alárendelt intézmények:

Įmonių bankroto valdymo departamentas;

Valstybinė energetikos inspekcija;

Valstybinė ne maisto produktų inspekcija;

Valstybinis turizmo departamentas.

Užsienio reikalų ministerija

Diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos užsienyje bei atstovybės prie tarptautinių organizacijų

Vidaus reikalų ministerija

A Vidaus reikalų ministerijának [Belügyminisztérium] alárendelt intézmények:

Asmens dokumentų išrašymo centras;

Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba;

Gyventojų registro tarnyba;

Policijos departamentas;

Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas;

Turto valdymo ir ūkio departamentas;

Vadovybės apsaugos departamentas;

Valstybės sienos apsaugos tarnyba;

Valstybės tarnybos departamentas;

Informatikos ir ryšių departamentas;

Migracijos departamentas;

Sveikatos priežiūros tarnyba;

Bendrasis pagalbos centras.

Žemės ūkio ministerija

A Žemės ūkio ministerijának [Földművelésügyi Minisztérium] alárendelt intézmények:

Nacionalinė mokėjimo agentūra;

Nacionalinė žemės tarnyba;

Valstybinė augalų apsaugos tarnyba;

Valstybinė gyvulių veislininkystės priežiūros tarnyba;

Valstybinė sėklų ir grūdų tarnyba;

Žuvininkystės departamentas

Teismai [Bíróságok]:

Lietuvos Aukščiausiasis Teismas;

Lietuvos apeliacinis teismas;

Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas;

apygardų teismai;

apygardų administraciniai teismai;

apylinkių teismai;

Nacionalinė teismų administracija

Generalinė prokuratūra

Egyéb központi közigazgatási szervek (institucijos [intézetek], įstaigos [intézmények], tarnybos [hivatalok])

Aplinkos apsaugos agentūra;

Valstybinė aplinkos apsaugos inspekcija;

Aplinkos projektų valdymo agentūra;

Miško genetinių išteklių, sėklų ir sodmenų tarnyba;

Miško sanitarinės apsaugos tarnyba;

Valstybinė miškotvarkos tarnyba;

Nacionalinis visuomenės sveikatos tyrimų centras;

Lietuvos AIDS centras;

Nacionalinis organų transplantacijos biuras;

Valstybinis patologijos centras;

Valstybinis psichikos sveikatos centras;

Lietuvos sveikatos informacijos centras;

Slaugos darbuotojų tobulinimosi ir specializacijos centras;

Valstybinis aplinkos sveikatos centras;

Respublikinis mitybos centras;

Užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės centras;

Trakų visuomenės sveikatos priežiūros ir specialistų tobulinimosi centras;

Visuomenės sveikatos ugdymo centras;

Muitinės kriminalinė tarnyba;

Muitinės informacinių sistemų centras;

Muitinės laboratorija;

Muitinės mokymo centras;

Valstybinis patentų biuras;

Lietuvos teismo ekspertizės centras;

Centrinė hipotekos įstaiga;

Lietuvos metrologijos inspekcija;

Civilinės aviacijos administracija;

Lietuvos saugios laivybos administracija;

Transporto investicijų direkcija;

Valstybinė vidaus vandenų laivybos inspekcija;

Pabėgėlių priėmimo centras

LUXEMBURG

Ministère d’Etat

Ministère des Affaires Etrangères et de l’Immigration

Ministère de l’Agriculture, de la Viticulture et du Développement Rural

Ministère des Classes moyennes, du Tourisme et du Logement

Ministère de la Kultúra, de l’Enseignement Supérieur et de la Recherche

Ministère de l’Economie et du Commerce extérieur

Ministère de l’Education nationale et de la Formation professionnelle

Ministère de l’Egalité des chances

Ministère de l’Environnement

Ministère de la Famille et de l’Intégration

Ministère des Finances

Ministère de la Fonction publique et de la Réforme administrative

Ministère de l’Intérieur et de l’Aménagement du territoire

Ministère de la Justice

Ministère de la Santé

Ministère de la Sécurité sociale

Ministère des Transports

Ministère du Travail et de l’Emploi

Ministère des Travaux publics

MAGYARORSZÁG

Egészségügyi Minisztérium

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Gazdasági és Közlekedési Minisztérium

Honvédelmi Minisztérium

Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium

Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium

Külügyminisztérium

Miniszterelnöki Hivatal

Oktatási és Kulturális Minisztérium

Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium

Pénzügyminisztérium

Szociális és Munkaügyi Minisztérium

Központi Szolgáltatási Főigazgatóság

MÁLTA

Uffiċċju tal-Prim Ministru (Miniszterelnöki Hivatal)

Ministeru għall-Familja u Solidarjeta’ Soċjali (Családügyi és Szociális Szolidaritási Minisztérium)

Ministeru ta’ l-Edukazzjoni Zghazagh u Impjieg (Oktatás-, Ifjúság- és Foglalkoztatásügyi Minisztérium)

Ministeru tal-Finanzi (Pénzügyminisztérium)

Ministeru tar-Riżorsi u l-Infrastruttura (Erőforrásokért és Infrastruktúráért felelős Minisztérium)

Ministeru tat-Turiżmu u Kultura (Turisztikai és Kulturális Minisztérium)

Ministeru tal-Ġustizzja u l-Intern (Bel- és Igazságügyi Minisztérium)

Ministeru għall-Affarijiet Rurali u l-Ambjent (Vidékfejlesztési és Környezetvédelmi Minisztérium)

Ministeru għal Għawdex (Gozóért Felelős Minisztérium)

Ministeru tas-Saħħa, l-Anzjani u Kura fil-Kommunita’ (Egészség- és Idősügyi, és a Lakosságközeli Ellátásért Felelős Minisztérium)

Ministeru ta’ l-Affarijiet Barranin (Külügyminisztérium)

Ministeru għall-Investimenti, Industrija u Teknologija ta’ Informazzjoni (Beruházási, Iparügyi és Információtechnológiai Minisztérium)

Ministeru għall-Kompetittivà u Komunikazzjoni (Versenyképességi és Hírközlési Minisztérium)

Ministeru għall-Iżvilupp Urban u Toroq (Városfejlesztésért és Közutakért Felelős Minisztérium)

HOLLANDIA

Ministerie van Algemene Zaken

Bestuursdepartement

Bureau van de Wetenschappelijke Raad voor het Regeringsbeleid

Rijksvoorlichtingsdienst

Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties

Bestuursdepartement

Centrale Archiefselectiedienst (CAS)

Algemene Inlichtingen- en Veiligheidsdienst (AIVD)

Agentschap Basisadministratie Persoonsgegevens en Reisdocumenten (BPR)

Agentschap Korps Landelijke Politiediensten

Ministerie van Buitenlandse Zaken

Directoraat-generaal Regiobeleid en Consulaire Zaken (DGRC)

Directoraat-generaal Politieke Zaken (DGPZ)

Directoraat-generaal Internationale Samenwerking (DGIS)

Directoraat-generaal Europese Samenwerking (DGES)

Centrum tot Bevordering van de Import uit Ontwikkelingslanden (CBI)

Centrale diensten ressorterend onder S/PlvS (a főtitkár és a főtitkárhelyettes irányítása alá tartozó támogató szolgálatok)

Buitenlandse Posten (ieder afzonderlijk)

Ministerie van Defensie – (Védelmi Minisztérium)

Bestuursdepartement

Commando Diensten Centra (CDC)

Defensie Telematica Organisatie (DTO)

Centrale directie van de Defensie Vastgoed Dienst

De afzonderlijke regionale directies van de Defensie Vastgoed Dienst

Defensie Materieel Organisatie (DMO)

Landelijk Bevoorradingsbedrijf van de Defensie Materieel Organisatie

Logistiek Centrum van de Defensie Materieel Organisatie

Marinebedrijf van de Defensie Materieel Organisatie

Defensie Pijpleiding Organisatie (DPO)

Ministerie van Economische Zaken

Bestuursdepartement

Centraal Planbureau (CPB)

SenterNovem

Staatstoezicht op de Mijnen (SodM)

Nederlandse Mededingingsautoriteit (NMa)

Economische Voorlichtingsdienst (EVD)

Agentschap Telecom

Kenniscentrum Professioneel & Innovatief Aanbesteden, Netwerk voor Overheidsopdrachtgevers (PIANOo)

Regiebureau Inkoop Rijksoverheid

Octrooicentrum Nederland

Consumentenautoriteit

Ministerie van Financiën

Bestuursdepartement

Belastingdienst Automatiseringscentrum

Belastingdienst

de afzonderlijke Directies der Rijksbelastingen (az Adó- és Vámhivatal különböző szervezeti egységei Hollandia teljes területén)

Fiscale Inlichtingen- en Opsporingsdienst (incl. Economische Controle dienst (ECD))

Belastingdienst Opleidingen

Dienst der Domeinen

Ministerie van Justitie

Bestuursdepartement

Dienst Justitiële Inrichtingen

Raad voor de Kinderbescherming

Centraal Justitie Incasso Bureau

Openbaar Ministerie

Immigratie en Naturalisatiedienst

Nederlands Forensisch Instituut

Dienst Terugkeer & Vertrek

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Bestuursdepartement

Dienst Regelingen (DR)

Agentschap Plantenziektenkundige Dienst (PD)

Algemene Inspectiedienst (AID)

Dienst Landelijk Gebied (DLG)

Voedsel en Waren Autoriteit (VWA)

Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschappen

Bestuursdepartement

Inspectie van het Onderwijs

Erfgoedinspectie

Centrale Financiën Instellingen

Nationaal Archief

Adviesraad voor Wetenschaps- en Technologiebeleid

Onderwijsraad

Raad voor Cultuur

Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

Bestuursdepartement

Inspectie Werk en Inkomen

Agentschap SZW

Ministerie van Verkeer en Waterstaat

Bestuursdepartement

Directoraat-Generaal Transport en Luchtvaart

Directoraat-generaal Personenvervoer

Directoraat-generaal Water

Centrale diensten (Központi szolgálatok)

Shared services Organisatie Verkeer en Watersaat

Koninklijke Nederlandse Meteorologisch Instituut KNMI

Rijkswaterstaat, Bestuur

De afzonderlijke regionale Diensten van Rijkswaterstaat (A Közberuházási és Vízgazdákodási Főigazgatóság regionális szervezeti egységei)

De afzonderlijke specialistische diensten van Rijkswaterstaat (A Közberuházási és Vízgazdákodási Főigazgatóság szakszolgálatai)

Adviesdienst Geo-Informatie en ICT

Adviesdienst Verkeer en Vervoer (AVV)

Bouwdienst

Corporate Dienst

Data ICT Dienst

Dienst Verkeer en Scheepvaart

Dienst Weg- en Waterbouwkunde (DWW)

Rijksinstituut voor Kunst en Zee (RIKZ)

Rijksinstituut voor Integraal Zoetwaterbeheer en Afvalwaterbehandeling (RIZA)

Waterdienst

Inspectie Verkeer en Waterstaat, Hoofddirectie

Port state Control

Directie Toezichtontwikkeling Communicatie en Onderzoek (TCO)

Toezichthouder Beheer Eenheid Lucht

Toezichthouder Beheer Eenheid Water

Toezichthouder Beheer Eenheid Land

Ministerie van Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer

Bestuursdepartement

Directoraat-generaal Wonen, Wijken en Integratie

Directoraat-generaal Ruimte

Directoraat-general Milieubeheer

Rijksgebouwendienst

VROM Inspectie

Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport

Bestuursdepartement

Inspectie Gezondheidsbescherming, Waren en Veterinaire Zaken

Inspectie Gezondheidszorg

Inspectie Jeugdhulpverlening en Jeugdbescherming

Rijksinstituut voor de Volksgezondheid en Milieu (RIVM)

Sociaal en Kultúrael Planbureau

Agentschap t.b.v. het College ter Beoordeling van Geneesmiddelen

Tweede Kamer der Staten-Generaal

Eerste Kamer der Staten-Generaal

Raad van State

Algemene Rekenkamer

Nationale Ombudsman

Kanselarij der Nederlandse Orden

Kabinet der Koningin

Raad voor de rechtspraak en de Rechtbanken

AUSZTRIA

Bundeskanzleramt

Bundesministerium für europäische und internationale Angelegenheiten

Bundesministerium für Finanzen

Bundesministerium für Gesundheit, Familie und Jugend

Bundesministerium für Inneres

Bundesministerium für Justiz

Bundesministerium für Landesverteidigung

Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft

Bundesministerium für Soziales und Konsumentenschutz

Bundesministerium für Unterricht, Kunst und Kultur

Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung

Österreichische Forschungs- und Prüfzentrum Arsenal Gesellschaft m.b.H

Bundesbeschaffung G.m.b.H

Bundesrechenzentrum G.m.b.H

LENGYELORSZÁG

Kancelaria Prezydenta RP

Kancelaria Sejmu RP

Kancelaria Senatu RP

Kancelaria Prezesa Rady Ministrów

Sąd Najwyższy

Naczelny Sąd Administracyjny

Wojewódzkie sądy administracyjne

Sądy powszechne – rejonowe, okręgowe i apelacyjne

Trybunał Konstytucyjny

Najwyższa Izba Kontroli

Biuro Rzecznika Praw Obywatelskich

Biuro Rzecznika Praw Dziecka

Biuro Ochrony Rządu

Biuro Bezpieczeństwa Narodowego

Centralne Biuro Antykorupcyjne

Ministerstwo Pracy i Polityki Społecznej

Ministerstwo Finansów

Ministerstwo Gospodarki

Ministerstwo Rozwoju Regionalnego

Ministerstwo Kultury i Dziedzictwa Narodowego

Ministerstwo Edukacji Narodowej

Ministerstwo Obrony Narodowej

Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi

Ministerstwo Skarbu Państwa

Ministerstwo Sprawiedliwości

Ministerstwo Infrastruktury

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ministerstwo Środowiska

Ministerstwo Spraw Wewnętrznych i Administracji

Ministerstwo Spraw Zagranicznych

Ministerstwo Zdrowia

Ministerstwo Sportu i Turystyki

Urząd Komitetu Integracji Europejskiej

Urząd Patentowy Rzeczypospolitej Polskiej

Urząd Regulacji Energetyki

Urząd do Spraw Kombatantów i Osób Represjonowanych

Urząd Transportu Kolejowego

Urząd Dozoru Technicznego

Urząd Rejestracji Produktów Leczniczych, Wyrobów Medycznych i Produktów Biobójczych

Urząd do Spraw Repatriacji i Cudzoziemców

Urząd Zamówień Publicznych

Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów

Urząd Lotnictwa Cywilnego

Urząd Komunikacji Elektronicznej

Wyższy Urząd Górniczy

Główny Urząd Miar

Główny Urząd Geodezji i Kartografii

Główny Urząd Nadzoru Budowlanego

Główny Urząd Statystyczny

Krajowa Rada Radiofonii i Telewizji

Generalny Inspektor Ochrony Danych Osobowych

Państwowa Komisja Wyborcza

Państwowa Inspekcja Pracy

Rządowe Centrum Legislacji

Narodowy Fundusz Zdrowia

Polska Akademia Nauk

Polskie Centrum Akredytacji

Polskie Centrum Badań i Certyfikacji

Polska Organizacja Turystyczna

Polski Komitet Normalizacyjny

Zakład Ubezpieczeń Społecznych

Komisja Nadzoru Finansowego

Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych

Kasa Rolniczego Ubezpieczenia Społecznego

Generalna Dyrekcja Dróg Krajowych i Autostrad

Państwowa Inspekcja Ochrony Roślin i Nasiennictwa

Komenda Główna Państwowej Straży Pożarnej

Komenda Główna Policji

Komenda Główna Straży Granicznej

Inspekcja Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Główny Inspektorat Ochrony Środowiska

Główny Inspektorat Transportu Drogowego

Główny Inspektorat Farmaceutyczny

Główny Inspektorat Sanitarny

Główny Inspektorat Weterynarii

Agencja Bezpieczeństwa Wewnętrznego

Agencja Wywiadu

Agencja Mienia Wojskowego

Wojskowa Agencja Mieszkaniowa

Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa

Agencja Rynku Rolnego

Agencja Nieruchomości Rolnych

Państwowa Agencja Atomistyki

Polska Agencja Żeglugi Powietrznej

Polska Agencja Rozwiązywania Problemów Alkoholowych

Agencja Rezerw Materiałowych

Narodowy Bank Polski

Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej

Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych

Instytut Pamięci Narodowej – Komisja Ścigania Zbrodni Przeciwko Narodowi Polskiemu

Rada Ochrony Pamięci Walk i Męczeństwa

Służba Celna Rzeczypospolitej Polskiej

Państwowe Gospodarstwo Leśne „Lasy Państwowe”

Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości

Urzędy wojewódzkie

Samodzielne Publiczne Zakłady Opieki Zdrowotnej, jeśli ich organem założycielskim jest minister, centralny organ administracji rządowej lub wojewoda

PORTUGÁLIA

Presidência do Conselho de Ministros

Ministério das Finanças e da Administração Pública

Ministério da Defesa Nacional

Ministério dos Negócios Estrangeiros

Ministério da Administração Interna

Ministério da Justiça

Ministério da Economia e da Inovação

Ministério da Agricultura, Desenvolvimento Rural e Pescas

Ministério da Educação

Ministério da Ciência, Tecnologia e do Ensino Superior

Ministério da Cultura

Ministério da Saúde

Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social

Ministério das Obras Públicas, Transportes e Comunicações

Ministério do Ambiente, do Ordenamento do Território e do Desenvolvimento Regional

Presidença da Republica

Tribunal Constitucional

Tribunal de Contas

Provedoria de Justiça

ROMÁNIA

Administrația Prezidențială

Senatul României

Camera Deputaților

Inalta Curte de Casație și Justiție

Curtea Constituțională

Consiliul Legislativ

Curtea de Conturi

Consiliul Superior al Magistraturii

Parchetul de pe lângă Inalta Curte de Casație și Justiție

Secretariatul General al Guvernului

Cancelaria primului ministru

Ministerul Afacerilor Externe

Ministerul Economiei și Finanțelor

Ministerul Justiției

Ministerul Apărării

Ministerul Internelor și Reformei Administrative

Ministerul Muncii, Familiei și Egalității de Șanse

Ministerul pentru Intreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale

Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale

Ministerul Transporturilor

Ministerul Dezvoltării, Lucrărilor Publice și Locuinței

Ministerul Educației Cercetării și Tineretului

Ministerul Sănătății Publice

Ministerul Culturii și Cultelor

Ministerul Comunicațiilor și Tehnologiei Informației

Ministerul Mediului și Dezvoltării Durabile

Serviciul Român de Informații

Serviciul de Informații Externe

Serviciul de Protecție și Pază

Serviciul de Telecomunicații Speciale

Consiliul Național al Audiovizualului

Consiliul Concurenței (CC)

Direcția Națională Anticorupție

Inspectoratul General de Poliție

Autoritatea Națională pentru Reglementarea și Monitorizarea Achizițiilor Publice

Consiliul Național de Soluționare a Contestațiilor

Autoritatea Națională de Reglementare pentru Serviciile Comunitare de Utilități Publice (ANRSC)

Autoritatea Națională Sanitară Veterinară și pentru Siguranța Alimentelor

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

Autoritatea Navală Română

Autoritatea Feroviară Română

Autoritatea Rutieră Română

Autoritatea Națională pentru Protecția Drepturilor Copilului

Autoritatea Națională pentru Persoanele cu Handicap

Autoritatea Națională pentru Turism

Autoritatea Națională pentru Restituirea Proprietăților

Autoritatea Națională pentru Tineret

Autoritatea Națională pentru Cercetare Științifica

Autoritatea Națională pentru Reglementare în Comunicații și Tehnologia Informației

Autoritatea Națională pentru Serviciile Societății Informaționale

Autoritatea Electorală Permanente

Agenția pentru Strategii Guvernamentale

Agenția Națională a Medicamentului

Agenția Națională pentru Sport

Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă

Agenția Națională de Reglementare în Domeniul Energiei

Agenția Română pentru Conservarea Energiei

Agenția Națională pentru Resurse Minerale

Agenția Română pentru Investiții Străine

Agenția Națională pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii și Cooperație

Agenția Națională a Funcționarilor Publici

Agenția Națională de Administrare Fiscală

Agenția de Compensare pentru Achiziții de Tehnică Specială

Agenția Națională Anti-doping

Agenția Nucleară

Agenția Națională pentru Protecția Familiei

Agenția Națională pentru Egalitatea de Șanse între Bărbați și Femei

Agenția Națională pentru Protecția Mediului

Agenția națională Antidrog

SZLOVÉNIA

Predsednik Republike Slovenije

Državni zbor Republike Slovenije

Državni svet Republike Slovenije

Varuh človekovih pravic

Ustavno sodišče Republike Slovenije

Računsko sodišče Republike Slovenije

Državna revizijska komisja za revizijo postopkov oddaje javnih naročil

Slovenska akademija znanosti in umetnosti

Vladne službe

Ministrstvo za finance

Ministrstvo za notranje zadeve

Ministrstvo za zunanje zadeve

Ministrstvo za obrambo

Ministrstvo za pravosodje

Ministrstvo za gospodarstvo

Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano

Ministrstvo za promet

Ministrstvo za okolje in prostor

Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve

Ministrstvo za zdravje

Ministrstvo za javno upravo

Ministrstvo za šolstvo in šport

Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo

Ministrstvo za kulturo

Vrhovno sodišče Republike Slovenije

višja sodišča

okrožna sodišča

okrajna sodišča

Vrhovno državno tožilstvo Republike Slovenije

Okrožna državna tožilstva

Državno pravobranilstvo

Upravno sodišče Republike Slovenije

Višje delovno in socialno sodišče

delovna sodišča

Davčna uprava Republike Slovenije

Carinska uprava Republike Slovenije

Urad Republike Slovenije za preprečevanje pranja denarja

Urad Republike Slovenije za nadzor prirejanja iger na srečo

Uprava Republike Slovenije za javna plačila

Urad Republike Slovenije za nadzor proračuna

Policija

Inšpektorat Republike Slovenije za notranje zadeve

Generalštab Slovenske vojske

Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje

Inšpektorat Republike Slovenije za obrambo

Inšpektorat Republike Slovenije za varstvo pred naravnimi in drugimi nesrečami

Uprava Republike Slovenije za izvrševanje kazenskih sankcij

Urad Republike Slovenije za varstvo konkurence

Urad Republike Slovenije za varstvo potrošnikov

Tržni inšpektorat Republike Slovenije

Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino

Inšpektorat Republike Slovenije za elektronske komunikacije, elektronsko podpisovanje in pošto

Inšpektorat za energetiko in rudarstvo

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo in hrano

Fitosanitarna uprava Republike Slovenije

Veterinarska uprava Republike Slovenije

Uprava Republike Slovenije za pomorstvo

Direkcija Republike Slovenije za caste

Prometni inšpektorat Republike Slovenije

Direkcija za vodenje investicij v javno železniško infrastrukturo

Agencija Republike Slovenije za okolje

Geodetska uprava Republike Slovenije

Uprava Republike Slovenije za jedrsko varstvo

Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor

Inšpektorat Republike Slovenije za delo

Zdravstveni inšpektorat

Urad Republike Slovenije za kemikalije

Uprava Republike Slovenije za varstvo pred sevanji

Urad Republike Slovenije za meroslovje

Urad za visoko šolstvo

Urad Republike Slovenije za mladino

Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport

Arhiv Republike Slovenije

Inšpektorat Republike Slovenije za kulturo in medije

Kabinet predsednika Vlade Republike Slovenije

Generalni sekretariat Vlade Republike Slovenije

Služba vlade za zakonodajo

Služba vlade za evropske zadeve

Služba vlade za lokalno samoupravo in regionalno politiko

Urad vlade za komuniciranje

Urad za enake možnosti

Urad za verske skupnosti

Urad za narodnosti

Urad za makroekonomske analize in razvoj

Statistični urad Republike Slovenije

Slovenska obveščevalno-varnostna agencija

Protokol Republike Slovenije

Urad za varovanje tajnih podatkov

Urad za Slovence v zamejstvu in po svetu

Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj

Informacijski pooblaščenec

Državna volilna komisija

SZLOVÁKIA

A kormány és az egyéb központi közigazgatási szervek tevékenységeinek rendszeréről szóló 575/2001 Coll. törvényben említett minisztériumok és egyéb központi kormányzati szervek, a későbbi rendeletek szövegében szereplő elnevezések szerint:

Kancelária Prezidenta Slovenskej republiky

Národná rada Slovenskej republiky

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Ministerstvo financií Slovenskej republiky

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky

Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky

Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky

Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky

Ministerstvo obrany Slovenskej republiky

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky

Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky

Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky

Ministerstvo školstva Slovenskej republiky

Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky

Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky

Úrad vlády Slovenskej republiky

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky

Štatistický úrad Slovenskej republiky

Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky

Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky

Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky

Úrad pre verejné obstarávanie

Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky

Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky

Národný bezpečnostný úrad

Ústavný súd Slovenskej republiky

Najvyšši súd Slovenskej republiky

Generálna prokuratura Slovenskej republiky

Najvyšši kontrolný úrad Slovenskej republiky

Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky

Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky

Úrad pre finančný trh

Úrad na ochranu osobn ý ch udajov

Kancelária verejneho ochranu prav

FINNORSZÁG

Oikeuskanslerinvirasto – Justitiekanslersämbetet

Liikenne- ja viestintäministeriö – Kommunikationsministeriet

Ajoneuvohallintokeskus AKE – Fordonsförvaltningscentralen AKE

Ilmailuhallinto – Luftfartsförvaltningen

Ilmatieteen laitos – Meteorologiska institutet

Merenkulkulaitos – Sjöfartsverket

Merentutkimuslaitos – Havsforskningsinstitutet

Ratahallintokeskus RHK – Banförvaltningscentralen RHK

Rautatievirasto – Järnvägsverket

Tiehallinto – Vägförvaltningen

Viestintävirasto – Kommunikationsverket

Maa- ja metsätalousministeriö – Jord- och skogsbruksministeriet

Elintarviketurvallisuusvirasto – Livsmedelssäkerhetsverket

Maanmittauslaitos – Lantmäteriverket

Maaseutuvirasto – Landsbygdsverket

Oikeusministeriö – Justitieministeriet

Tietosuojavaltuutetun toimisto – Dataombudsmannens byrå

Tuomioistuimet – Domstolar

Korkein oikeus – Högsta domstolen

Korkein hallinto-oikeus – Högsta förvaltningsdomstolen

Hovioikeudet – Hovrätter

Käräjäoikeudet – Tingsrätter

Hallinto-oikeudet –Förvaltningsdomstolar

Markkinaoikeus – Marknadsdomstolen

Työtuomioistuin – Arbetsdomstolen

Vakuutusoikeus – Försäkringsdomstolen

Kuluttajariitalautakunta – Konsumenttvistenämnden

Vankeinhoitolaitos – Fångvårdsväsendet

HEUNI – Yhdistyneiden Kansakuntien yhteydessä toimiva Euroopan kriminaalipolitiikan instituutti – HEUNI – Europeiska institutet för kriminalpolitik, verksamt i anslutning till Förenta nationerna

Konkurssiasiamiehen toimisto – Konkursombudsmannens byrå

Kuluttajariitalautakunta – Konsumenttvistenämnden

Oikeushallinnon palvelukeskus – Justitieförvaltningens servicecentral

Oikeushallinnon tietotekniikkakeskus – Justitieförvaltningens datateknikcentral

Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos (Optula) – Rättspolitiska forskningsinstitutet

Oikeusrekisterikeskus – Rättsregistercentralen

Onnettomuustutkintakeskus – Centralen för undersökning av olyckor

Rikosseuraamusvirasto – Brottspåföljdsverket

Rikosseuraamusalan koulutuskeskus – Brottspåföljdsområdets utbildningscentral

Rikoksentorjuntaneuvosto – Rådet för brottsförebyggande

Saamelaiskäräjät – Sametinget

Valtakunnansyyttäjänvirasto – Riksåklagarämbetet

Vankeinhoitolaitos – Fångvårdsväsendet

Opetusministeriö – Undervisningsministeriet

Opetushallitus – Utbildningsstyrelsen

Valtion elokuvatarkastamo – Statens filmgranskningsbyrå

Puolustusministeriö – Försvarsministeriet

Puolustusvoimat – Försvarsmakten

Sisäasiainministeriö – Inrikesministeriet

Väestörekisterikeskus – Befolkningsregistercentralen

Keskusrikospoliisi – Centralkriminalpolisen

Liikkuva poliisi – Rörliga polisen

Rajavartiolaitos – Gränsbevakningsväsendet

Lääninhallitukset – Länstyrelserna

Suojelupoliisi – Skyddspolisen

Poliisiammattikorkeakoulu – Polisyrkeshögskolan

Poliisin tekniikkakeskus – Polisens teknikcentral

Poliisin tietohallintokeskus – Polisens datacentral

Helsingin kihlakunnan poliisilaitos – Polisinrättningen i Helsingfors

Pelastusopisto – Räddningsverket

Hätäkeskuslaitos – Nödcentralsverket

Maahanmuuttovirasto – Migrationsverket

Sisäasiainhallinnon palvelukeskus – Inrikesförvaltningens servicecentral

Sosiaali- ja terveysministeriö – Social- och hälsovårdsministeriet

Työttömyysturvan muutoksenhakulautakunta – Besvärsnämnden för utkomstskyddsärenden

Sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunta – Besvärsnämnden för social trygghet

Lääkelaitos – Läkemedelsverket

Terveydenhuollon oikeusturvakeskus – Rättsskyddscentralen för hälsovården

Säteilyturvakeskus – Strålsäkerhetscentralen

Kansanterveyslaitos – Folkhälsoinstitutet

Lääkehoidon kehittämiskeskus ROHTO – Utvecklingscentralen för läkemedelsbe-handling

Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus – Social- och hälsovårdens produkttillsynscentral

Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Stakes – Forsknings- och utvecklingscentralen för social- och hälsovården Stakes

Vakuutusvalvontavirasto – Försäkringsinspektionen

Työ- ja elinkeinoministeriö – Arbets- och näringsministeriet

Kuluttajavirasto – Konsumentverket

Kilpailuvirasto – Konkurrensverket

Patentti- ja rekisterihallitus – Patent- och registerstyrelsen

Valtakunnansovittelijain toimisto – Riksförlikningsmännens byrå

Valtion turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskukset – Statliga förläggningar för asylsökande

Energiamarkkinavirasto - Energimarknadsverket

Geologian tutkimuskeskus – Geologiska forskningscentralen

Huoltovarmuuskeskus – Försörjningsberedskapscentralen

Kuluttajatutkimuskeskus – Konsumentforskningscentralen

Matkailun edistämiskeskus (MEK) – Centralen för turistfrämjande

Mittatekniikan keskus (MIKES) – Mätteknikcentralen

Tekes – teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus - Tekes – utvecklingscentralen för teknologi och innovationer

Turvatekniikan keskus (TUKES) – Säkerhetsteknikcentralen

Valtion teknillinen tutkimuskeskus (VTT) – Statens tekniska forskningscentral

Syrjintälautakunta – Nationella diskrimineringsnämnden

Työneuvosto – Arbetsrådet

Vähemmistövaltuutetun toimisto – Minoritetsombudsmannens byrå

Ulkoasiainministeriö – Utrikesministeriet

Valtioneuvoston kanslia – Statsrådets kansli

Valtiovarainministeriö – Finansministeriet

Valtiokonttori – Statskontoret

Verohallinto – Skatteförvaltningen

Tullilaitos – Tullverket

Tilastokeskus – Statistikcentralen

Valtion taloudellinen tutkimuskeskus – Statens ekonomiska forskningscentral

Ympäristöministeriö – Miljöministeriet

Suomen ympäristökeskus – Finlands miljöcentral

Asumisen rahoitus- ja kehityskeskus – Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet

Valtiontalouden tarkastusvirasto – Statens revisionsverk

SVÉDORSZÁG

A

Affärsverket svenska kraftnät

Akademien för de fria konsterna

Alkohol- och läkemedelssortiments-nämnden

Allmänna pensionsfonden

Allmänna reklamationsnämnden

Ambassader

Ansvarsnämnd, statens

Arbetsdomstolen

Arbetsförmedlingen

Arbetsgivarverk, statens

Arbetslivsinstitutet

Arbetsmiljöverket

Arkitekturmuseet

Arrendenämnder

Arvsfondsdelegationen

Arvsfondsdelegationen

B

Banverket

Barnombudsmannen

Beredning för utvärdering av medicinsk metodik, statens

Bergsstaten

Biografbyrå, statens

Biografiskt lexikon, svenskt

Birgittaskolan

Blekinge tekniska högskola

Bokföringsnämnden

Bolagsverket

Bostadsnämnd, statens

Bostadskreditnämnd, statens

Boverket

Brottsförebyggande rådet

Brottsoffermyndigheten

C

Centrala studiestödsnämnden

D

Danshögskolan

Datainspektionen

Departementen

Domstolsverket

Dramatiska institutet

E

Ekeskolan

Ekobrottsmyndigheten

Ekonomistyrningsverket

Ekonomiska rådet

Elsäkerhetsverket

Energimarknadsinspektionen

Energimyndighet, statens

EU/FoU-rådet

Exportkreditnämnden

Exportråd, Sveriges

F

Fastighetsmäklarnämnden

Fastighetsverk, statens

Fideikommissnämnden

Finansinspektionen

Finanspolitiska rådet

Finsk-svenska gränsälvskommissionen

Fiskeriverket

Flygmedicincentrum

Folkhälsoinstitut, statens

Fonden för fukt- och mögelskador

Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas

Folke Bernadotte Akademin

Forskarskattenämnden

Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap

Fortifikationsverket

Forum för levande historia

Försvarets materielverk

Försvarets radioanstalt

Försvarets underrättelsenämnd

Försvarshistoriska museer, statens

Försvarshögskolan

Försvarsmakten

Försäkringskassan

G

Gentekniknämnden

Geologiska undersökning

Geotekniska institut, statens

Giftinformationscentralen

Glesbygdsverket

Grafiska institutet och institutet för högre kommunikation- och reklamutbildning

Granskningsnämnden för radio och TV

Granskningsnämnden för försvarsuppfinningar

Gymnastik- och Idrottshögskolan

Göteborgs universitet

H

Handelsflottans kultur- och fritidsråd

Handelsflottans pensionsanstalt

Handelssekreterare

Handelskamrar, auktoriserade

Handikappombudsmannen

Handikappråd, statens

Harpsundsnämnden

Haverikommission, statens

Historiska museer, statens

Hjälpmedelsinstitutet

Hovrätterna

Hyresnämnder

Häktena

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd

Högskolan Dalarna

Högskolan i Borås

Högskolan i Gävle

Högskolan i Halmstad

Högskolan i Kalmar

Högskolan i Karlskrona/Ronneby

Högskolan i Kristianstad

Högskolan i Skövde

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

Högskolan på Gotland

Högskolans avskiljandenämnd

Högskoleverket

Högsta domstolen

I

ILO kommittén

Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen

Inspektionen för strategiska produkter

Institut för kommunikationsanalys, statens

Institut för psykosocial medicin, statens

Institut för särskilt utbildningsstöd, statens

Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering

Institutet för rymdfysik

Institutet för tillväxtpolitiska studier

Institutionsstyrelse, statens

Insättningsgarantinämnden

Integrationsverket

Internationella programkontoret för utbildningsområdet

J

Jordbruksverk, statens

Justitiekanslern

Jämställdhetsombudsmannen

Jämställdhetsnämnden

Järnvägar, statens

Järnvägsstyrelsen

K

Kammarkollegiet

Kammarrätterna

Karlstads universitet

Karolinska Institutet

Kemikalieinspektionen

Kommerskollegium

Konjunkturinstitutet

Konkurrensverket

Konstfack

Konsthögskolan

Konstnärsnämnden

Konstråd, statens

Konsulat

Konsumentverket

Krigsvetenskapsakademin

Krigsförsäkringsnämnden

Kriminaltekniska laboratorium, statens

Kriminalvården

Krisberedskapsmyndigheten

Kristinaskolan

Kronofogdemyndigheten

Kulturråd, statens

Kungl. Biblioteket

Kungl. Konsthögskolan

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

Kungl. Tekniska högskolan

Kungl. Vitterhets-, historie- och antikvitetsakademien

Kungl Vetenskapsakademin

Kustbevakningen

Kvalitets- och kompetensråd, statens

Kärnavfallsfondens styrelse

L

Lagrådet

Lantbruksuniversitet, Sveriges

Lantmäteriverket

Linköpings universitet

Livrustkammaren, Skoklosters slott och Hallwylska museet

Livsmedelsverk, statens

Livsmedelsekonomiska institutet

Ljud- och bildarkiv, statens

Lokala säkerhetsnämnderna vid kärnkraftverk

Lotteriinspektionen

Luftfartsverket

Luftfartsstyrelsen

Luleå tekniska universitet

Lunds universitet

Läkemedelsverket

Läkemedelsförmånsnämnden

Länsrätterna

Länsstyrelserna

Lärarhögskolan i Stockholm

M

Malmö högskola

Manillaskolan

Maritima muséer, statens

Marknadsdomstolen

Medlingsinstitutet

Meteorologiska och hydrologiska institut, Sveriges

Migrationsverket

Militärhögskolor

Mittuniversitetet

Moderna museet

Museer för världskultur, statens

Musikaliska Akademien

Musiksamlingar, statens

Myndigheten för handikappolitisk samordning

Myndigheten för internationella adoptionsfrågor

Myndigheten för skolutveckling

Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning

Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning

Myndigheten för Sveriges nätuniversitet

Myndigheten för utländska investeringar i Sverige

Mälardalens högskola

N

Nationalmuseum

Nationellt centrum för flexibelt lärande

Naturhistoriska riksmuseet

Naturvårdsverket

Nordiska Afrikainstitutet

Notarienämnden

Nämnd för arbetstagares uppfinningar, statens

Nämnden för statligt stöd till trossamfund

Nämnden för styrelserepresentationsfrågor

Nämnden mot diskriminering

Nämnden för elektronisk förvaltning

Nämnden för RH anpassad utbildning

Nämnden för hemslöjdsfrågor

O

Oljekrisnämnden

Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering

Operahögskolan i Stockholm

P

Patent- och registreringsverket

Patentbesvärsrätten

Pensionsverk, statens

Personregisternämnd statens, SPAR-nämnden

Pliktverk, Totalförsvarets

Polarforskningssekretariatet

Post- och telestyrelsen

Premiepensionsmyndigheten

Presstödsnämnden

R

Radio- och TV–verket

Rederinämnden

Regeringskansliet

Regeringsrätten

Resegarantinämnden

Registernämnden

Revisorsnämnden

Riksantikvarieämbetet

Riksarkivet

Riksbanken

Riksdagsförvaltningen

Riksdagens ombudsmän

Riksdagens revisorer

Riksgäldskontoret

Rikshemvärnsrådet

Rikspolisstyrelsen

Riksrevisionen

Rikstrafiken

Riksutställningar, Stiftelsen

Riksvärderingsnämnden

Rymdstyrelsen

Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige

Räddningsverk, statens

Rättshjälpsmyndigheten

Rättshjälpsnämnden

Rättsmedicinalverket

S

Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossamfund

Sameskolstyrelsen och sameskolor

Sametinget

SIS, Standardiseringen i Sverige

Sjöfartsverket

Skatterättsnämnden

Skatteverket

Skaderegleringsnämnd, statens

Skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor

Skogsstyrelsen

Skogsvårdsstyrelserna

Skogs och lantbruksakademien

Skolverk, statens

Skolväsendets överklagandenämnd

Smittskyddsinstitutet

Socialstyrelsen

Specialpedagogiska institutet

Specialskolemyndigheten

Språk- och folkminnesinstitutet

Sprängämnesinspektionen

Statistiska centralbyrån

Statskontoret

Stockholms universitet

Stockholms internationella miljöinstitut

Strålsäkerhetsmyndigheten

Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll

Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete, SIDA

Styrelsen för Samefonden

Styrelsen för psykologiskt försvar

Stängselnämnden

Svenska institutet

Svenska institutet för europapolitiska studier

Svenska ESF rådet

Svenska Unescorådet

Svenska FAO kommittén

Svenska Språknämnden

Svenska Skeppshypotekskassan

Svenska institutet i Alexandria

Sveriges författarfond

Säkerhetspolisen

Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden

Södertörns högskola

T

Taltidningsnämnden

Talboks- och punktskriftsbiblioteket

Teaterhögskolan i Stockholm

Tingsrätterna

Tjänstepensions och grupplivnämnd, statens

Tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet

Totalförsvarets forskningsinstitut

Totalförsvarets pliktverk

Tullverket

Turistdelegationen

U

Umeå universitet

Ungdomsstyrelsen

Uppsala universitet

Utlandslönenämnd, statens

Utlänningsnämnden

Utrikesförvaltningens antagningsnämnd

Utrikesnämnden

Utsädeskontroll, statens

V

Valideringsdelegationen

Valmyndigheten

Vatten- och avloppsnämnd, statens

Vattenöverdomstolen

Verket för förvaltningsutveckling

Verket för högskoleservice

Verket för innovationssystem (VINNOVA)

Verket för näringslivsutveckling (NUTEK)

Vetenskapsrådet

Veterinärmedicinska anstalt, statens

Veterinära ansvarsnämnden

Väg- och transportforskningsinstitut, statens

Vägverket

Vänerskolan

Växjö universitet

Växtsortnämnd, statens

Å

Åklagarmyndigheten

Åsbackaskolan

Ö

Örebro universitet

Örlogsmannasällskapet

Östervångsskolan

Överbefälhavaren

Överklagandenämnden för högskolan

Överklagandenämnden för nämndemanna-uppdrag

Överklagandenämnden för studiestöd

Överklagandenämnden för totalförsvaret

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

Cabinet Office

Office of the Parliamentary Counsel

Central Office of Information

Charity Commission

Crown Estate Commissioners (Vote Expenditure Only)

Crown Prosecution Service

Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform

Competition Commission

Gas and Electricity Consumers’ Council

Office of Manpower Economics

Department for Children, Schools and Families

Department of Communities and Local Government

Rent Assessment Panels

Department for Kultúra, MEDIA and Sport

British Library

British Museum

Commission for Architecture and the Built Environment

The Gambling Commission

Historic Buildings and Monuments Commission for England (English Heritage)

Imperial War Museum

Museums, Libraries and Archives Council

National Gallery

National Maritime Museum

National Portrait Gallery

Natural History Museum

Science Museum

Tate Gallery

Victoria and Albert Museum

Wallace Collection

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Agricultural Dwelling House Advisory Committees

Agricultural Land Tribunals

Agricultural Wages Board and Committees

Cattle Breeding Centre

Countryside Agency

Plant Variety Rights Office

Royal Botanic Gardens, Kew

Royal Commission on Environmental Pollution

Department of Health

Dental Practice Board

National Health Service Strategic Health Authorities

NHS Trusts

Prescription Pricing Authority

Department for Innovation, Universities and Skills

Higher Education Funding Council for England

National Weights and Measures Laboratory

Patent Office

Department for International Development

Department of the Procurator General and Treasury Solicitor

Legal Secretariat to the Law Officers

Department for Transport

Maritime and Coastguard Agency

Department for Work and Pensions

Disability Living Allowance Advisory Board

Independent Tribunal Service

Medical Boards and Examining Medical Officers (War Pensions)

Occupational Pensions Regulatory Authority

Regional Medical Service

Social Security Advisory Committee

Export Credits Guarantee Department

Foreign and Commonwealth Office

Wilton Park Conference Centre

Government Actuary’s Department

Government Communications Headquarters

Home Office

HM Inspectorate of Constabulary

House of Commons

House of Lords

Ministry of Defence

Defence Equipment & Support

Meteorological Office

Ministry of Justice

Boundary Commission for England

Combined Tax Tribunal

Council on Tribunals

Court of Appeal – Criminal

Employment Appeals Tribunal

Employment Tribunals

HMCS Regions, Crown, County and Combined Courts (England and Wales)

Immigration Appellate Authorities

Immigration Adjudicators

Immigration Appeals Tribunal

Lands Tribunal

Law Commission

Legal Aid Fund (England and Wales)

Office of the Social Security Commissioners

Parole Board and Local Review Committees

Pensions Appeal Tribunals

Public Trust Office

Supreme Court Group (England and Wales)

Transport Tribunal

The National Archives

National Audit Office

National Savings and Investments

National School of Government

Northern Ireland Assembly Commission

Northern Ireland Court Service

Coroners Courts

County Courts

Court of Appeal and High Court of Justice in Northern Ireland

Crown Court

Enforcement of Judgements Office

Legal Aid Fund

Magistrates’ Courts

Pensions Appeals Tribunals

Northern Ireland, Department for Employment and Learning

Northern Ireland, Department for Regional Development

Northern Ireland, Department for Social Development

Northern Ireland, Department of Agriculture and Rural Development

Northern Ireland, Department of Kultúra, Arts and Leisure

Northern Ireland, Department of Education

Northern Ireland, Department of Enterprise, Trade and Investment

Northern Ireland, Department of the Environment

Northern Ireland, Department of Finance and Personnel

Northern Ireland, Department of Health, Social Services and Public Safety

Northern Ireland, Office of the First Minister and Deputy First Minister

Northern Ireland Office

Crown Solicitor’s Office

Department of the Director of Public Prosecutions for Northern Ireland

Forensic Science Laboratory of Northern Ireland

Office of the Chief Electoral Officer for Northern Ireland

Police Service of Northern Ireland

Probation Board for Northern Ireland

State Pathologist Service

Office of Fair Trading

Office for National Statistics

National Health Service Central Register

Office of the Parliamentary Commissioner for Administration and Health Service Commissioners

Paymaster General’s Office

Postal Business of the Post Office

Privy Council Office

Public Record Office

HM Revenue and Customs

The Revenue and Customs Prosecutions Office

Royal Hospital, Chelsea

Royal Mint

Rural Payments Agency

Scotland, Auditor-General

Scotland, Crown Office and Procurator Fiscal Service

Scotland, General Register Office

Scotland, Queen’s and Lord Treasurer’s Remembrancer

Scotland, Registers of Scotland

The Scotland Office

The Scottish Ministers

Architecture and Design Scotland

Crofters Commission

Deer Commission for Scotland

Lands Tribunal for Scotland

National Galleries of Scotland

National Library of Scotland

National Museums of Scotland

Royal Botanic Garden, Edinburgh

Royal Commission on the Ancient and Historical Monuments of Scotland

Scottish Further and Higher Education Funding Council

Scottish Law Commission

Community Health Partnerships

Special Health Boards

Health Boards

The Office of the Accountant of Court

High Court of Justiciary

Court of Session

HM Inspectorate of Constabulary

Parole Board for Scotland

Pensions Appeal Tribunals

Scottish Land Court

Sheriff Courts

Scottish Police Services Authority

Office of the Social Security Commissioners

The Private Rented Housing Panel and Private Rented Housing Committees

Keeper of the Records of Scotland

The Scottish Parliamentary Body Corporate

HM Treasury

Office of Government Commerce

United Kingdom Debt Management Office

The Wales Office (Office of the Secretary of State for Wales)

The Welsh Ministers

Higher Education Funding Council for Wales

Local Government Boundary Commission for Wales

The Royal Commission on the Ancient and Historical Monuments of Wales

Valuation Tribunals (Wales)

Welsh National Health Service Trusts and Local Health Boards

Welsh Rent Assessment Panels

---

II. MELLÉKLET

A 2. CIKK (1) BEKEZDÉSE 6. PONTJÁNAK A) ALPONTJÁBAN EMLÍTETT TEVÉKENYSÉGEK JEGYZÉKE

Amennyiben a CPV és a NACE értelmezésében különbség áll fenn, a CPV-nómenklatúrát kell alkalmazni.

| NACE Rev. 1 (1) | CPV-kód |
| --- | --- |
| F. ÁGAZAT | ÉPÍTŐIPAR |
| Osztály | Csoport | Al-csoport | Tárgy | Megjegyzések |
| 45 | | | Építőipar | Ez az osztály az alábbiakat foglalja magában:






  — | új épületek és építmények építése, helyreállítás és általános javítási munkálatok |

NACE Rev. 1 (1)

CPV-kód

F. ÁGAZAT

ÉPÍTŐIPAR

Osztály

Csoport

Al-csoport

Tárgy

Megjegyzések

45

Építőipar

Ez az osztály az alábbiakat foglalja magában:

—

új épületek és építmények építése, helyreállítás és általános javítási munkálatok

45000000

45,1

Építési terület előkészítése

45100000

45,11

Épületbontás, földmunka

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | épületek és egyéb szerkezetek bontása, |
| --- | --- |

—

épületek és egyéb szerkezetek bontása,

| — | építési területek rendezése, |
| --- | --- |

—

építési területek rendezése,

| — | földmunkák: földkiemelés, területfeltöltés, építési területek kiegyenlítése és planírozása, árokásás, kövek eltávolítása, robbantás stb., |
| --- | --- |

—

földmunkák: földkiemelés, területfeltöltés, építési területek kiegyenlítése és planírozása, árokásás, kövek eltávolítása, robbantás stb.,

| — | bányászati terület előkészítése: |
| --- | --- |

—

bányászati terület előkészítése:

| — | takaróréteg eltávolítása, bányatulajdon és bányászati területek egyéb módon történő feltárása és előkészítése. |
| --- | --- |

—

takaróréteg eltávolítása, bányatulajdon és bányászati területek egyéb módon történő feltárása és előkészítése.

Ez az alcsoport az alábbiakat is tartalmazza:

| — | építési terület lecsapolása, |
| --- | --- |

—

építési terület lecsapolása,

| — | mezőgazdasági vagy erdőterület lecsapolása. |
| --- | --- |

—

mezőgazdasági vagy erdőterület lecsapolása.

45110000

45,12

Talajmintavétel, próbafúrás

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | építési, geofizikai, geológiai vagy hasonló célokból végzett próbafúrás és talajmintavétel. |
| --- | --- |

—

építési, geofizikai, geológiai vagy hasonló célokból végzett próbafúrás és talajmintavétel.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | olaj- vagy gázkutak létesítése céljából történő fúrás, lásd 11.20, |
| --- | --- |

—

olaj- vagy gázkutak létesítése céljából történő fúrás, lásd 11.20,

| — | vízkútfúrás, lásd 45.25, |
| --- | --- |

—

vízkútfúrás, lásd 45.25,

| — | aknamélyítés, lásd 45.25, |
| --- | --- |

—

aknamélyítés, lásd 45.25,

| — | olaj- és földgázmező feltárása, geofizikai, geológiai és szeizmikus felmérés, lásd 74.20. |
| --- | --- |

—

olaj- és földgázmező feltárása, geofizikai, geológiai és szeizmikus felmérés, lásd 74.20.

45120000

45,2

Teljes vagy részleges szerkezetépítés; magas- és mélyépítés

45200000

45,21

Általános építési és mélyépítési munkák

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | valamennyi építménytípus építése – mélyépítési munkák: |
| --- | --- |

—

valamennyi építménytípus építése – mélyépítési munkák:

| — | hidak – az autópályahidakat is beleértve – viaduktok, alagutak és aluljárók, |
| --- | --- |

—

hidak – az autópályahidakat is beleértve – viaduktok, alagutak és aluljárók,

| — | nagy távolságú csővezetékek, távközlési és villamosvezetékek, |
| --- | --- |

—

nagy távolságú csővezetékek, távközlési és villamosvezetékek,

| — | városi csővezetékek, városi távközlési és villamosvezetékek, |
| --- | --- |

—

városi csővezetékek, városi távközlési és villamosvezetékek,

| — | kiegészítő városi munkák, |
| --- | --- |

—

kiegészítő városi munkák,

| — | előre gyártott szerkezetek helyszíni összeszerelése és felállítása. |
| --- | --- |

—

előre gyártott szerkezetek helyszíni összeszerelése és felállítása.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | olaj- és gázkitermeléshez kapcsolódó járulékos szolgáltatói tevékenységek, lásd 11.20, |
| --- | --- |

—

olaj- és gázkitermeléshez kapcsolódó járulékos szolgáltatói tevékenységek, lásd 11.20,

| — | saját gyártású, nem betonból készült elemekből teljes, előre gyártott szerkezetek felállítása, lásd a 20-as, a 26-os és a 28-as osztályt, |
| --- | --- |

—

saját gyártású, nem betonból készült elemekből teljes, előre gyártott szerkezetek felállítása, lásd a 20-as, a 26-os és a 28-as osztályt,

| — | stadionokkal, uszodákkal, tornatermekkel, teniszpályákkal, golfpályákkal és egyéb sportlétesítményekkel összefüggésben végzett, nem épületek létrehozására irányuló építési munka, lásd 45.23, |
| --- | --- |

—

stadionokkal, uszodákkal, tornatermekkel, teniszpályákkal, golfpályákkal és egyéb sportlétesítményekkel összefüggésben végzett, nem épületek létrehozására irányuló építési munka, lásd 45.23,

| — | épületgépészeti szerelés, lásd 45.3, |
| --- | --- |

—

épületgépészeti szerelés, lásd 45.3,

| — | befejező építés, lásd 45.4, |
| --- | --- |

—

befejező építés, lásd 45.4,

| — | építészeti és építőmérnöki tevékenységek, lásd 74.20, |
| --- | --- |

—

építészeti és építőmérnöki tevékenységek, lásd 74.20,

| — | építési projektirányítás, lásd 74.20. |
| --- | --- |

—

építési projektirányítás, lásd 74.20.

45210000

kivéve:

– 45213316

45220000

45231000

45232000

45,22

Tetőszerkezet- és tetőépítés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | tetőszerkezet-építés, |
| --- | --- |

—

tetőszerkezet-építés,

| — | tetőfedés, |
| --- | --- |

—

tetőfedés,

| — | víz és nedvesség elleni szigetelés. |
| --- | --- |

—

víz és nedvesség elleni szigetelés.

45261000

45,23

Autópálya, út, repülőtér és sportlétesítmény építése

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | autópályák, utcák, utak és egyéb jármű- vagy gyalogosforgalom céljára szánt utak építése, |
| --- | --- |

—

autópályák, utcák, utak és egyéb jármű- vagy gyalogosforgalom céljára szánt utak építése,

| — | vasútépítés, |
| --- | --- |

—

vasútépítés,

| — | repülőtéri kifutópályák építése, |
| --- | --- |

—

repülőtéri kifutópályák építése,

| — | stadionokkal, uszodákkal, tornatermekkel, teniszpályákkal, golfpályákkal és egyéb sportlétesítményekkel összefüggésben végzett, nem épületek létrehozására irányuló építési munka, |
| --- | --- |

—

stadionokkal, uszodákkal, tornatermekkel, teniszpályákkal, golfpályákkal és egyéb sportlétesítményekkel összefüggésben végzett, nem épületek létrehozására irányuló építési munka,

| — | útburkolatok és parkolóhelyek jelzéseinek felfestése. |
| --- | --- |

—

útburkolatok és parkolóhelyek jelzéseinek felfestése.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | előzetes földmunkák, lásd 45.11. |
| --- | --- |

—

előzetes földmunkák, lásd 45.11.

45212212 és DA03

45230000

kivéve:

– 45231000

– 45232000

– 45234115

45,24

Vízi létesítmény építése

Ez az alcsoport az alábbiak építését foglalja magában:

| — | vízi utak, kikötői és folyami építmények, sportkikötők, hajózsilipek stb., |
| --- | --- |

—

vízi utak, kikötői és folyami építmények, sportkikötők, hajózsilipek stb.,

| — | védőgátak és töltések, |
| --- | --- |

—

védőgátak és töltések,

| — | kotrás, |
| --- | --- |

—

kotrás,

| — | felszín alatti munkálatok. |
| --- | --- |

—

felszín alatti munkálatok.

45240000

45,25

Egyéb építési szakmunkák

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | szaktudást vagy különleges berendezést igénylő, a különböző szerkezettípusok esetében megegyező, építési munkákkal kapcsolatos szaktevékenységek: |
| --- | --- |

—

szaktudást vagy különleges berendezést igénylő, a különböző szerkezettípusok esetében megegyező, építési munkákkal kapcsolatos szaktevékenységek:

| — | alapzat építése, a cölöpverést is beleértve, |
| --- | --- |

—

alapzat építése, a cölöpverést is beleértve,

| — | vízkútfúrás és -építés, aknamélyítés, |
| --- | --- |

—

vízkútfúrás és -építés, aknamélyítés,

| — | nem saját gyártású acélelemek felállítása, |
| --- | --- |

—

nem saját gyártású acélelemek felállítása,

| — | acélhajlítás, |
| --- | --- |

—

acélhajlítás,

| — | falazás és kőrakás, |
| --- | --- |

—

falazás és kőrakás,

| — | állványzat és munkapadozat felállítása és szétszerelése, az állványzat és munkapadozat bérlését is beleértve, |
| --- | --- |

—

állványzat és munkapadozat felállítása és szétszerelése, az állványzat és munkapadozat bérlését is beleértve,

| — | kémények és ipari kemencék építése. |
| --- | --- |

—

kémények és ipari kemencék építése.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | állványzat bérlése felállítás és szétszerelés nélkül, lásd 71.32. |
| --- | --- |

—

állványzat bérlése felállítás és szétszerelés nélkül, lásd 71.32.

45250000

45262000

45,3

Épületgépészeti szerelés

45300000

45,31

Villanyszerelés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

a következők szerelése épületekben vagy egyéb építményekben:

| — | elektromos vezetékek és szerelvények, |
| --- | --- |

—

elektromos vezetékek és szerelvények,

| — | távközlési rendszerek, |
| --- | --- |

—

távközlési rendszerek,

| — | elektromos fűtési rendszerek, |
| --- | --- |

—

elektromos fűtési rendszerek,

| — | lakossági antennák, |
| --- | --- |

—

lakossági antennák,

| — | tűzriasztók, |
| --- | --- |

—

tűzriasztók,

| — | betörésvédelmi riasztók, |
| --- | --- |

—

betörésvédelmi riasztók,

| — | felvonók és mozgólépcsők, |
| --- | --- |

—

felvonók és mozgólépcsők,

| — | villámhárítók stb. |
| --- | --- |

—

villámhárítók stb.

45213316

45310000

kivéve:

– 45316000

45,32

Szigetelés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | hő-, hang-, illetve rezgésszigetelés épületekben vagy egyéb építményekben, |
| --- | --- |

—

hő-, hang-, illetve rezgésszigetelés épületekben vagy egyéb építményekben,

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | víz és nedvesség elleni szigetelés, lásd 45.22. |
| --- | --- |

—

víz és nedvesség elleni szigetelés, lásd 45.22.

45320000

45,33

Víz-, gáz-, fűtésszerelés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | a következők beszerelése épületekbe vagy egyéb építményekbe: |
| --- | --- |

—

a következők beszerelése épületekbe vagy egyéb építményekbe:

| — | csővezetékek és szaniterberendezések, |
| --- | --- |

—

csővezetékek és szaniterberendezések,

| — | gázszerelvények, |
| --- | --- |

—

gázszerelvények,

| — | fűtő-, szellőző-, hűtő- és légkondicionáló berendezések és csatornák, |
| --- | --- |

—

fűtő-, szellőző-, hűtő- és légkondicionáló berendezések és csatornák,

| — | sprinklerrendszerek. |
| --- | --- |

—

sprinklerrendszerek.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | elektromos fűtési rendszerek beszerelése, lásd 45.31. |
| --- | --- |

—

elektromos fűtési rendszerek beszerelése, lásd 45.31.

45330000

45,34

Egyéb épületgépészeti szerelés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | utak, vasutak, repülőterek és kikötők világítási és jelzőrendszerének szerelése, |
| --- | --- |

—

utak, vasutak, repülőterek és kikötők világítási és jelzőrendszerének szerelése,

| — | máshová be nem sorolt szerelvények és berendezési tárgyak beszerelése épületekbe vagy egyéb építményekbe. |
| --- | --- |

—

máshová be nem sorolt szerelvények és berendezési tárgyak beszerelése épületekbe vagy egyéb építményekbe.

45234115

45316000

45340000

45,4

Befejező építés

45400000

45,41

Vakolás

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | külső és belső vakolat vagy stukkó alkalmazása épületekben vagy egyéb építményekben, beleértve az ehhez szükséges vakolattartó anyagokat. |
| --- | --- |

—

külső és belső vakolat vagy stukkó alkalmazása épületekben vagy egyéb építményekben, beleértve az ehhez szükséges vakolattartó anyagokat.

45410000

45,42

Épületasztalos-munka

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | fából vagy egyéb anyagból készült, nem saját gyártású ajtók, ablakok, ajtó- és ablakkeretek, beépített konyhák, lépcsők, üzletberendezések és hasonlók beszerelése, |
| --- | --- |

—

fából vagy egyéb anyagból készült, nem saját gyártású ajtók, ablakok, ajtó- és ablakkeretek, beépített konyhák, lépcsők, üzletberendezések és hasonlók beszerelése,

| — | belső befejező munkálatok, például mennyezetek, fából készült falburkolatok, mozgatható térelválasztók, stb. |
| --- | --- |

—

belső befejező munkálatok, például mennyezetek, fából készült falburkolatok, mozgatható térelválasztók, stb.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | parketta és egyéb, fából készült padlóburkoló anyagok lefektetése, lásd 45.43. |
| --- | --- |

—

parketta és egyéb, fából készült padlóburkoló anyagok lefektetése, lásd 45.43.

45420000

45,43

Padló- és falburkolás

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | a következők lefektetése, burkolóanyagként való alkalmazása, felfüggesztése vagy rögzítése épületekben vagy egyéb építményekben: |
| --- | --- |

—

a következők lefektetése, burkolóanyagként való alkalmazása, felfüggesztése vagy rögzítése épületekben vagy egyéb építményekben:

| — | kerámiából, betonból vagy csiszolt kőből készült fal-, illetve padlóburkoló lapok, |
| --- | --- |

—

kerámiából, betonból vagy csiszolt kőből készült fal-, illetve padlóburkoló lapok,

| — | parketta és egyéb, fából készült padlóburkolat, |
| --- | --- |

—

parketta és egyéb, fából készült padlóburkolat,

| — | szőnyegek és linóleumból készült padlóburkoló anyagok, a gumit és a műanyagot is beleértve, |
| --- | --- |

—

szőnyegek és linóleumból készült padlóburkoló anyagok, a gumit és a műanyagot is beleértve,

| — | mozaik, márvány, gránit vagy pala padló- vagy falburkolatok, |
| --- | --- |

—

mozaik, márvány, gránit vagy pala padló- vagy falburkolatok,

| — | tapéta. |
| --- | --- |

—

tapéta.

45430000

45,44

Festés és üvegezés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | az épületek belső és külső festése, |
| --- | --- |

—

az épületek belső és külső festése,

| — | mélyépítési szerkezetek festése, |
| --- | --- |

—

mélyépítési szerkezetek festése,

| — | üveg, tükör stb. szerelése. |
| --- | --- |

—

üveg, tükör stb. szerelése.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | ablakok beillesztése, lásd 45.42. |
| --- | --- |

—

ablakok beillesztése, lásd 45.42.

45440000

45,45

Egyéb befejező építés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | magán-úszómedencék építése, |
| --- | --- |

—

magán-úszómedencék építése,

| — | tisztítás gőzsugárral, homoksugár-fúvatás és hasonló kültéri munkák, |
| --- | --- |

—

tisztítás gőzsugárral, homoksugár-fúvatás és hasonló kültéri munkák,

| — | egyéb, máshová be nem sorolt befejező építési munkák. |
| --- | --- |

—

egyéb, máshová be nem sorolt befejező építési munkák.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | épületek és egyéb építmények belső tisztítása, lásd 74.70. |
| --- | --- |

—

épületek és egyéb építmények belső tisztítása, lásd 74.70.

45212212 és DA04

45450000

45,5

Építési eszköz bérlése, személyzettel

45500000

45,50

Építési eszköz bérlése, személyzettel

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | építési és bontási eszköz és gép bérlése személyzet nélkül, lásd 71.32. |
| --- | --- |

—

építési és bontási eszköz és gép bérlése személyzet nélkül, lásd 71.32.

45500000

---

(1)  A Tanács 1990. október 9-i 3037/90/EGK rendelete az Európai Közösségben a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásáról (HL L 293., 1990.10.24., 1. o.).

---

III. MELLÉKLET

A 4. CIKK b) PONTJÁBAN EMLÍTETT TERMÉKEK JEGYZÉKE A VÉDELEM TERÜLETÉN MŰKÖDŐ AJÁNLATKÉRŐ SZERVEK ÁLTAL odaítélt SZERZŐDÉSEK TEKINTETÉBEN

Ezen irányelv céljaira kizárólag a közbeszerzésről szóló megállapodás 1. mellékletének 3. pontjában szereplő szöveget kell alkalmazni, amely alapul szolgál az alábbi, tájékoztató jellegű termékjegyzékhez:

| 25. árucsoport: | Só, kén, föld és kövek, gipsz, mész és cement |
| --- | --- |
| 26. árucsoport: | Ércek, salakok és hamu |
| 27. árucsoport: | Ásványi tüzelőanyagok, ásványi olajok és ezek desztillációs termékei; bitumenes anyagok, ásványi viaszok
  kivéve:
  ex ex 27.10: különleges motor-tüzelőanyagok |
| 28. árucsoport: | Szervetlen vegyi anyagok, szervetlen vagy szerves vegyületek nemesfémből, ritkaföldfémből, radioaktív elemekből vagy izotópokból
  kivéve: | ex ex 28.09: robbanóanyagok |

25. árucsoport:

Só, kén, föld és kövek, gipsz, mész és cement

26. árucsoport:

Ércek, salakok és hamu

27. árucsoport:

Ásványi tüzelőanyagok, ásványi olajok és ezek desztillációs termékei; bitumenes anyagok, ásványi viaszok

kivéve:

ex ex 27.10: különleges motor-tüzelőanyagok

28. árucsoport:

Szervetlen vegyi anyagok, szervetlen vagy szerves vegyületek nemesfémből, ritkaföldfémből, radioaktív elemekből vagy izotópokból

kivéve:

ex ex 28.09: robbanóanyagok

| | ex ex 28.13: robbanóanyagok |
| --- | --- |

ex ex 28.13: robbanóanyagok

| | ex ex 28.14: könnygáz |
| --- | --- |

ex ex 28.14: könnygáz

| | ex ex 28.28: robbanóanyagok |
| --- | --- |

ex ex 28.28: robbanóanyagok

| | ex ex 28.32: robbanóanyagok |
| --- | --- |

ex ex 28.32: robbanóanyagok

| | ex ex 28.39: robbanóanyagok |
| --- | --- |

ex ex 28.39: robbanóanyagok

| | ex ex 28.50: mérgező termékek |
| --- | --- |

ex ex 28.50: mérgező termékek

| | ex ex 28.51: mérgező termékek |
| --- | --- |

ex ex 28.51: mérgező termékek

| | ex ex 28.54: robbanóanyagok |
| --- | --- |

ex ex 28.54: robbanóanyagok

29. árucsoport:

Szerves vegyi anyagok

kivéve:

| | ex ex 29.03: robbanóanyagok |
| --- | --- |

ex ex 29.03: robbanóanyagok

| | ex ex 29.04: robbanóanyagok |
| --- | --- |

ex ex 29.04: robbanóanyagok

| | ex ex 29.07: robbanóanyagok |
| --- | --- |

ex ex 29.07: robbanóanyagok

| | ex ex 29.08: robbanóanyagok |
| --- | --- |

ex ex 29.08: robbanóanyagok

| | ex ex 29.11: robbanóanyagok |
| --- | --- |

ex ex 29.11: robbanóanyagok

| | ex ex 29.12: robbanóanyagok |
| --- | --- |

ex ex 29.12: robbanóanyagok

| | ex ex 29.13: mérgező termékek |
| --- | --- |

ex ex 29.13: mérgező termékek

| | ex ex 29.14: mérgező termékek |
| --- | --- |

ex ex 29.14: mérgező termékek

| | ex ex 29.15: mérgező termékek |
| --- | --- |

ex ex 29.15: mérgező termékek

| | ex ex 29.21: mérgező termékek |
| --- | --- |

ex ex 29.21: mérgező termékek

| | ex ex 29.22: mérgező termékek |
| --- | --- |

ex ex 29.22: mérgező termékek

| | ex ex 29.23: mérgező termékek |
| --- | --- |

ex ex 29.23: mérgező termékek

| | ex ex 29.26: robbanóanyagok |
| --- | --- |

ex ex 29.26: robbanóanyagok

| | ex ex 29.27: mérgező termékek |
| --- | --- |

ex ex 29.27: mérgező termékek

| | ex ex 29.29: robbanóanyagok |
| --- | --- |

ex ex 29.29: robbanóanyagok

30. árucsoport:

Gyógyszeripari termékek

31. árucsoport:

Trágyázószerek

32. árucsoport:

Cserző- és színezőkivonatok, tanninok és származékaik, színezékek, pigmentek és más színezőanyagok, festékek és lakkok, gitt és masztix (simító- és tömítőanyagok), tinták

33. árucsoport:

Illóolajok és rezinoidok; illatszerek, szépség- vagy testápoló készítmények

34. árucsoport:

Szappan, szerves felületaktív anyagok, mosószerek, kenőanyagok, műviaszok, elkészített viaszok, fényesítő- vagy polírozóanyagok, gyertya és hasonló termékek, mintázópaszta és „fogászati viasz”

35. árucsoport:

Fehérjeanyagok, enyvek, enzimek

37. árucsoport:

Fényképészeti vagy mozgófényképészeti termékek

38. árucsoport:

Máshol nem említett különféle vegyipari termékek

kivéve:

ex ex 38.19: mérgező termékek

39. árucsoport:

Műgyanták és műanyagok, cellulózészter és -éter, ezekből készült áruk

kivéve:

ex ex 39.03: robbanóanyagok

40. árucsoport:

Gumi, szintetikus gumi, faktisz és ezekből készült áruk,

kivéve:

ex ex 40.11: golyóálló gumiabroncsok

41. árucsoport:

Nyersbőr (a szőrme kivételével) és kikészített bőr

42. árucsoport:

Bőráruk, nyerges- és szíjgyártóáruk, utazási cikkek, kézitáskák és hasonló tartók, állati bélből készült áruk (a selyemhernyóbélből készült áruk kivételével)

43. árucsoport:

Szőrme és műszőrme, ezekből készült áruk

44. árucsoport:

Fa és faipari termékek, faszén

45. árucsoport:

Parafa és parafa áruk

46. árucsoport:

Szalmából, eszpartófűből és más fonásanyagból készült áruk, kosárkötő- és fonásáruk

47. árucsoport:

Papíripari rostanyag

48. árucsoport:

Papír és karton, papíripari rostanyagból, papírból vagy kartonból készült áruk

49. árucsoport:

Könyvek, újságok, képek és más nyomdaipari termékek, kéziratok, gépírásos szövegek és tervrajzok

65. árucsoport:

Kalap és más fejfedők, valamint ezek részei

66. árucsoport:

Esernyők, napernyők, sétabotok, ostorok, lovaglókorbácsok és ezek részei

67. árucsoport:

Kikészített toll és pehely, valamint ezekből készült áruk, művirágok, emberhajból készült áruk

68. árucsoport:

Kőből, gipszből, cementből, azbesztből, csillámból és hasonló anyagokból készült áruk

69. árucsoport:

Kerámiatermékek

70. árucsoport:

Üveg és üvegáruk

71. árucsoport:

Gyöngyök, drágakövek és féldrágakövek, nemesfémek, hengerelt nemesfémek, és ezekből készült áruk; ékszerutánzatok

73. árucsoport:

Vas és acél, valamint ezekből készült áruk

74. árucsoport:

Réz és rézből készült áruk

75. árucsoport:

Nikkel és nikkelből készült áruk

76. árucsoport:

Alumínium és alumíniumból készült áruk

77. árucsoport:

Magnézium és berillium, valamint ezekből készült áruk

78. árucsoport:

Ólom és ólomból készült áruk

79. árucsoport:

Cink és cinkből készült áruk

80. árucsoport:

Ón és ónból készült áruk

81. árucsoport:

Más nem nemesfémek és ezekből készült áruk

82. árucsoport:

Szerszámok, késművesáruk, evőeszközök nem nemesfémből, és mindezek részei

kivéve:

| | ex ex 82.05: szerszámok |
| --- | --- |

ex ex 82.05: szerszámok

| | ex ex 82.07: szerszámok, alkatrészek |
| --- | --- |

ex ex 82.07: szerszámok, alkatrészek

83. árucsoport:

Máshol nem említett különféle áruk nem nemesfémből

84. árucsoport:

Kazánok, gépek és mechanikus berendezések, ezek alkatrészei

kivéve:

| | ex ex 84.06: motorok |
| --- | --- |

ex ex 84.06: motorok

| | ex ex 84.08: egyéb motorok |
| --- | --- |

ex ex 84.08: egyéb motorok

| | ex ex 84.45: gépek |
| --- | --- |

ex ex 84.45: gépek

| | ex ex 84.53: automatikus adatfeldolgozó gépek |
| --- | --- |

ex ex 84.53: automatikus adatfeldolgozó gépek

| | ex ex 84.55: a 84.53 vtsz. alá tartozó gépek alkatrészei |
| --- | --- |

ex ex 84.55: a 84.53 vtsz. alá tartozó gépek alkatrészei

| | ex ex 84.59: atomreaktorok |
| --- | --- |

ex ex 84.59: atomreaktorok

85. árucsoport:

Elektromos gépek és elektromos felszerelések, ezek alkatrészei

kivéve:

| | ex ex 85.13: távközlési felszerelések |
| --- | --- |

ex ex 85.13: távközlési felszerelések

| | ex ex 85.15: adókészülékek |
| --- | --- |

ex ex 85.15: adókészülékek

86. árucsoport:

Vasúti mozdonyok és villamos-motorkocsik, valamint más sínhez kötött járművek és alkatrészeik, vasúti és villamosvágány-tartozékok és -felszerelések, mindenféle közlekedési jelzőberendezés (nem elektromos működtetésű),

kivéve:

| | ex ex 86.02: páncélozott villanymozdonyok |
| --- | --- |

ex ex 86.02: páncélozott villanymozdonyok

| | ex ex 86.03: egyéb páncélozott mozdonyok |
| --- | --- |

ex ex 86.03: egyéb páncélozott mozdonyok

| | ex ex 86.05: páncélozott vagonok |
| --- | --- |

ex ex 86.05: páncélozott vagonok

| | ex ex 86.06: javítóvagonok |
| --- | --- |

ex ex 86.06: javítóvagonok

| | ex ex 86.07: vagonok |
| --- | --- |

ex ex 86.07: vagonok

87. árucsoport:

Járművek és ezek alkatrészei, a vasúti vagy villamosvasúti sínhez kötött járművek kivételével

kivéve:

| | ex ex 87.08: harckocsik és más páncélozott járművek |
| --- | --- |

ex ex 87.08: harckocsik és más páncélozott járművek

| | ex ex 87.01: traktorok |
| --- | --- |

ex ex 87.01: traktorok

| | ex ex 87.02: katonai járművek |
| --- | --- |

ex ex 87.02: katonai járművek

| | ex ex 87.03: műszaki segélykocsik |
| --- | --- |

ex ex 87.03: műszaki segélykocsik

| | ex ex 87.09: motorkerékpárok |
| --- | --- |

ex ex 87.09: motorkerékpárok

| | ex ex 87.14: pótkocsik |
| --- | --- |

ex ex 87.14: pótkocsik

89. árucsoport:

Hajók, csónakok és más úszószerkezetek

kivéve:

ex ex 89.01A: hadihajók

90. árucsoport:

Optikai, fényképészeti, mozgófényképészeti, mérő-, ellenőrző-, precíziós, orvosi és sebészeti műszerek és készülékek, mindezek alkatrészei

kivéve:

| | ex ex 90.05: két szemlencsés távcsövek |
| --- | --- |

ex ex 90.05: két szemlencsés távcsövek

| | ex ex 90.13: vegyes eszközök, lézerek |
| --- | --- |

ex ex 90.13: vegyes eszközök, lézerek

| | ex ex 90.14: távmérő berendezések |
| --- | --- |

ex ex 90.14: távmérő berendezések

| | ex ex 90.28: elektromos és elektronikus mérőműszerek |
| --- | --- |

ex ex 90.28: elektromos és elektronikus mérőműszerek

| | ex ex 90.11: mikroszkópok |
| --- | --- |

ex ex 90.11: mikroszkópok

| | ex ex 90.17: orvosi műszerek |
| --- | --- |

ex ex 90.17: orvosi műszerek

| | ex ex 90.18: mechanoterápiás készülékek |
| --- | --- |

ex ex 90.18: mechanoterápiás készülékek

| | ex ex 90.19: ortopédiai készülékek |
| --- | --- |

ex ex 90.19: ortopédiai készülékek

| | ex ex 90.20: röntgenberendezések |
| --- | --- |

ex ex 90.20: röntgenberendezések

91. árucsoport:

Óragyártás

92. árucsoport:

Hangszerek, hangfelvevő vagy -lejátszó készülékek, kép- és hangfelvevő vagy -lejátszó készülékek televízióhoz, ezek alkatrészei és tartozékai

94. árucsoport:

Bútorok és részeik, ágyfelszerelés, matracok, ágybetétek, párnák és hasonló párnázott lakberendezési cikkek

kivéve:

ex ex 94.01A: repülőgépülések

95. árucsoport:

Véső- és formázóanyagból készült árucikkek és termékek

96. árucsoport:

Seprűk, kefék/ecsetek, púderpamacsok és szűrők/sziták

98. árucsoport:

Máshol nem említett különféle iparcikkek

---

IV. MELLÉKLET

AZ AJÁNLATOK, RÉSZVÉTELI JELENTKEZÉSEK, VALAMINT A TERVPÁLYÁZATRA BENYÚJTOTT TERVEK ÉS PROJEKTEK ELEKTRONIKUS ÁTVÉTELÉHEZ SZÜKSÉGES ESZKÖZÖKRE ÉS KÉSZÜLÉKEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

Az ajánlatok, a részvételi jelentkezések, valamint a tervpályázatra benyújtott tervek és projektek elektronikus úton történő átvételéhez szükséges eszközöknek és készülékeknek – a megfelelő műszaki eszközök, illetve megfelelő eljárások segítségével – biztosítaniuk kell legalább a következőket:

| a) | pontosan meghatározható legyen az ajánlatok és a részvételi jelentkezések kézhezvételének, valamint a tervek és projektek benyújtásának napja és időpontja; |
| --- | --- |

a)

pontosan meghatározható legyen az ajánlatok és a részvételi jelentkezések kézhezvételének, valamint a tervek és projektek benyújtásának napja és időpontja;

| b) | ésszerű módon biztosítható legyen, hogy a megállapított határidők előtt senki ne férhessen hozzá az e követelmények szerint továbbított adatokhoz; |
| --- | --- |

b)

ésszerű módon biztosítható legyen, hogy a megállapított határidők előtt senki ne férhessen hozzá az e követelmények szerint továbbított adatokhoz;

| c) | csak az arra jogosult személyek állapíthassák meg, illetve változtathassák meg a beérkezett adatok megnyitásának időpontját; |
| --- | --- |

c)

csak az arra jogosult személyek állapíthassák meg, illetve változtathassák meg a beérkezett adatok megnyitásának időpontját;

| d) | a beszerzési eljárás vagy a tervpályázat különböző szakaszai folyamán a benyújtott adatok összességéhez vagy egy részéhez való hozzáférés csak az arra jogosult személyek számára legyen lehetséges; |
| --- | --- |

d)

a beszerzési eljárás vagy a tervpályázat különböző szakaszai folyamán a benyújtott adatok összességéhez vagy egy részéhez való hozzáférés csak az arra jogosult személyek számára legyen lehetséges;

| e) | csak az arra jogosult személyek és csak az előírt időpontot követően biztosíthatnak hozzáférést a továbbított adatokhoz; |
| --- | --- |

e)

csak az arra jogosult személyek és csak az előírt időpontot követően biztosíthatnak hozzáférést a továbbított adatokhoz;

| f) | az e követelményeknek megfelelően beérkezett és megnyitott adatok csak az azok megismerésére jogosult személyek számára maradhassanak hozzáférhetők; |
| --- | --- |

f)

az e követelményeknek megfelelően beérkezett és megnyitott adatok csak az azok megismerésére jogosult személyek számára maradhassanak hozzáférhetők;

| g) | amennyiben a b), d), e), f) és g) pontban említett hozzáférési tilalmakat vagy feltételeket megsértik vagy arra kísérletet tesznek, ésszerű módon biztosítható a tilalom megsértésének vagy megsértése megkísérlésének egyértelmű felderíthetősége. |
| --- | --- |

g)

amennyiben a b), d), e), f) és g) pontban említett hozzáférési tilalmakat vagy feltételeket megsértik vagy arra kísérletet tesznek, ésszerű módon biztosítható a tilalom megsértésének vagy megsértése megkísérlésének egyértelmű felderíthetősége.

---

V. MELLÉKLET

A HIRDETMÉNYEKBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

A.   RÉSZ

Az előzetes tájékoztató felhasználói oldalon történő közzétételéről szóló hirdetményben feltüntetendő információk

| 1. | Az ajánlatkérő szervnek – valamint, amennyiben további információkat ettől eltérő szervtől lehet kérni, ez utóbbinak – a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatkérő szervnek – valamint, amennyiben további információkat ettől eltérő szervtől lehet kérni, ez utóbbinak – a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme.

| 2. | Az ajánlatkérő szerv típusa és fő tevékenysége. |
| --- | --- |

2.

Az ajánlatkérő szerv típusa és fő tevékenysége.

| 3. | Adott esetben annak megjelölése, hogy az ajánlatkérő szerv központi beszerző szerv; vagy a közös közbeszerzés valamely másik formájáról van vagy lehet szó. |
| --- | --- |

3.

Adott esetben annak megjelölése, hogy az ajánlatkérő szerv központi beszerző szerv; vagy a közös közbeszerzés valamely másik formájáról van vagy lehet szó.

| 4. | A CPV-kódok. |
| --- | --- |

4.

A CPV-kódok.

| 5. | A „felhasználói oldal” internetcíme (URL). |
| --- | --- |

5.

A „felhasználói oldal” internetcíme (URL).

| 6. | Az előzetes tájékoztató felhasználói oldalon történő közzétételéről szóló hirdetmény feladásának időpontja. |
| --- | --- |

6.

Az előzetes tájékoztató felhasználói oldalon történő közzétételéről szóló hirdetmény feladásának időpontja.

B.   RÉSZ

Az előzetes tájékoztatóban feltüntetendő információk

(a 48. cikkben említettek szerint)

I.   Minden esetben feltüntetendő információk

| 1. | Az ajánlatkérő szervnek – valamint, amennyiben további információkat ettől eltérő szervtől lehet kérni, ez utóbbinak – a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatkérő szervnek – valamint, amennyiben további információkat ettől eltérő szervtől lehet kérni, ez utóbbinak – a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme.

| 2. | Az az e-mail- vagy internetcím, amelyen a közbeszerzési dokumentáció korlátlanul és teljes körűen, közvetlenül és díjmentesen hozzáférhető lesz.
  Amennyiben a korlátlan és teljes körű, közvetlen és díjmentes hozzáférés az 53. cikk (1) bekezdésének második és harmadik albekezdésében ismertetett okok miatt nem biztosított, annak megjelölése, hogy hogyan lehet megtekinteni a közbeszerzési dokumentációt. |
| --- | --- |

2.

Az az e-mail- vagy internetcím, amelyen a közbeszerzési dokumentáció korlátlanul és teljes körűen, közvetlenül és díjmentesen hozzáférhető lesz.

Amennyiben a korlátlan és teljes körű, közvetlen és díjmentes hozzáférés az 53. cikk (1) bekezdésének második és harmadik albekezdésében ismertetett okok miatt nem biztosított, annak megjelölése, hogy hogyan lehet megtekinteni a közbeszerzési dokumentációt.

| 3. | Az ajánlatkérő szerv típusa és fő tevékenysége. |
| --- | --- |

3.

Az ajánlatkérő szerv típusa és fő tevékenysége.

| 4. | Adott esetben annak megjelölése, hogy az ajánlatkérő szerv központi beszerző szerv vagy a közös közbeszerzés valamely másik formájáról van vagy lehet szó. |
| --- | --- |

4.

Adott esetben annak megjelölése, hogy az ajánlatkérő szerv központi beszerző szerv vagy a közös közbeszerzés valamely másik formájáról van vagy lehet szó.

| 5. | A CPV-kódok; amennyiben a szerződés részekből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. |
| --- | --- |

5.

A CPV-kódok; amennyiben a szerződés részekből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni.

| 6. | Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében pedig a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja, amennyiben a szerződés részekből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. |
| --- | --- |

6.

Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében pedig a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja, amennyiben a szerződés részekből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni.

| 7. | A beszerzés rövid leírása: az építési beruházás jellege és terjedelme, az árubeszerzés jellege és mennyisége, illetve értéke, a szolgáltatás jellege és terjedelme. |
| --- | --- |

7.

A beszerzés rövid leírása: az építési beruházás jellege és terjedelme, az árubeszerzés jellege és mennyisége, illetve értéke, a szolgáltatás jellege és terjedelme.

| 8. | Amennyiben a hirdetményt nem eljárást megindító felhívásként használják, az előzetes tájékoztatóban említett szerződés(ek)re vonatkozó eljárást megindító hirdetmény vagy hirdetmények közzétételének várható időpontja. |
| --- | --- |

8.

Amennyiben a hirdetményt nem eljárást megindító felhívásként használják, az előzetes tájékoztatóban említett szerződés(ek)re vonatkozó eljárást megindító hirdetmény vagy hirdetmények közzétételének várható időpontja.

| 9. | A hirdetmény feladásának időpontja. |
| --- | --- |

9.

A hirdetmény feladásának időpontja.

| 10. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

10.

Bármely más lényeges információ.

| 11. | Annak feltüntetése, hogy a szerződés a közbeszerzésről szóló megállapodás hatálya alá tartozik-e. |
| --- | --- |

11.

Annak feltüntetése, hogy a szerződés a közbeszerzésről szóló megállapodás hatálya alá tartozik-e.

II.   Feltüntetendő további információk abban az esetben, ha a hirdetmény eljárást megindító felhívás közlésére szolgál (48. Cikk (2) bekezdés)

| 1. | Utalás arra, hogy a felhívás iránt érdeklődő gazdasági szereplőknek jelezniük kell az ajánlatkérő szerv felé érdeklődésüket a szerződés vagy szerződések iránt. |
| --- | --- |

1.

Utalás arra, hogy a felhívás iránt érdeklődő gazdasági szereplőknek jelezniük kell az ajánlatkérő szerv felé érdeklődésüket a szerződés vagy szerződések iránt.

| 2. | Az odaítélési eljárás típusa (meghívásos eljárás dinamikus beszerzési rendszerrel vagy anélkül, vagy tárgyalásos eljárás). |
| --- | --- |

2.

Az odaítélési eljárás típusa (meghívásos eljárás dinamikus beszerzési rendszerrel vagy anélkül, vagy tárgyalásos eljárás).

| 3. | Adott esetben az alábbiak feltüntetése:






  a) | keretmegállapodás kötésére kerül sor, |
| --- | --- | --- |

3.

Adott esetben az alábbiak feltüntetése:

a)

keretmegállapodás kötésére kerül sor,

| b) | dinamikus beszerzési rendszer alkalmazása. |
| --- | --- |

b)

dinamikus beszerzési rendszer alkalmazása.

| 4. | Amennyiben már ismert, a termékek szállításának, illetve az építési beruházás vagy a szolgáltatások teljesítésének időkerete, valamint a szerződés időtartama. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben már ismert, a termékek szállításának, illetve az építési beruházás vagy a szolgáltatások teljesítésének időkerete, valamint a szerződés időtartama.

| 5. | Amennyiben már ismert, a részvétel feltételei, többek között:






  a) | adott esetben annak feltüntetése, hogy a közbeszerzési szerződést védett műhelyek számára tartják-e fenn, vagy hogy annak teljesítése védettmunkahely-teremtési programok keretében történik-e, |
| --- | --- | --- |

5.

Amennyiben már ismert, a részvétel feltételei, többek között:

a)

adott esetben annak feltüntetése, hogy a közbeszerzési szerződést védett műhelyek számára tartják-e fenn, vagy hogy annak teljesítése védettmunkahely-teremtési programok keretében történik-e,

| b) | adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás nyújtását törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn, |
| --- | --- |

b)

adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás nyújtását törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn,

| c) | a kiválasztási szempontok rövid leírása. |
| --- | --- |

c)

a kiválasztási szempontok rövid leírása.

| 6. | Amennyiben már ismert, a szerződés odaítélése során alkalmazandó feltételek rövid meghatározása. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben már ismert, a szerződés odaítélése során alkalmazandó feltételek rövid meghatározása.

| 7. | Amennyiben már ismert, a szerződés(ek) becsült teljes nagyságrendje; amennyiben a szerződést részekre bontják, ezt az információt minden rész tekintetében meg kell adni. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben már ismert, a szerződés(ek) becsült teljes nagyságrendje; amennyiben a szerződést részekre bontják, ezt az információt minden rész tekintetében meg kell adni.

| 8. | A szándéknyilatkozatok beérkezésének határideje. |
| --- | --- |

8.

A szándéknyilatkozatok beérkezésének határideje.

| 9. | Cím, amelyre a szándéknyilatkozatot el kell juttatni. |
| --- | --- |

9.

Cím, amelyre a szándéknyilatkozatot el kell juttatni.

| 10. | A benyújtandó jelentkezés, illetve ajánlat engedélyezett nyelve vagy nyelvei. |
| --- | --- |

10.

A benyújtandó jelentkezés, illetve ajánlat engedélyezett nyelve vagy nyelvei.

| 11. | Adott esetben az alábbiak feltüntetése:






  a) | az ajánlatok vagy részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásának előírása vagy lehetősége; |
| --- | --- | --- |

11.

Adott esetben az alábbiak feltüntetése:

a)

az ajánlatok vagy részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásának előírása vagy lehetősége;

| b) | elektronikus megrendelés alkalmazására fog sor kerülni, |
| --- | --- |

b)

elektronikus megrendelés alkalmazására fog sor kerülni,

| c) | elektronikus számlázás alkalmazására fog sor kerülni; |
| --- | --- |

c)

elektronikus számlázás alkalmazására fog sor kerülni;

| d) | elektronikus fizetés elfogadása. |
| --- | --- |

d)

elektronikus fizetés elfogadása.

| 12. | Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a szerződés uniós alapokból finanszírozott projekthez és/vagy programhoz kapcsolódik-e. |
| --- | --- |

12.

Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a szerződés uniós alapokból finanszírozott projekthez és/vagy programhoz kapcsolódik-e.

| 13. | A jogorvoslati és adott esetben mediációs eljárásért felelős szerv neve és címe. Pontos információk a jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatban, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail-címe, amelytől ezek az információk beszerezhetők. |
| --- | --- |

13.

A jogorvoslati és adott esetben mediációs eljárásért felelős szerv neve és címe. Pontos információk a jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatban, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail-címe, amelytől ezek az információk beszerezhetők.

C.   RÉSZ

A hirdetményekben feltüntetendő információk

(a 49. cikkben említettek szerint)

| 1. | Az ajánlatkérő szervnek – valamint, amennyiben további információkat ettől eltérő szervtől lehet kérni, ez utóbbinak – a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatkérő szervnek – valamint, amennyiben további információkat ettől eltérő szervtől lehet kérni, ez utóbbinak – a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme.

| 2. | Az az e-mail- vagy internetcím, amelyen a közbeszerzési dokumentáció korlátlanul és teljes körűen, közvetlenül és díjmentesen hozzáférhető lesz.
  Amennyiben a korlátlan és teljes körű, közvetlen és díjmentes hozzáférés az 53. cikk (1) bekezdésének második és harmadik albekezdésében ismertetett okok miatt nem biztosított, annak megjelölése, hogy hogyan lehet megtekinteni a közbeszerzési dokumentációt. |
| --- | --- |

2.

Az az e-mail- vagy internetcím, amelyen a közbeszerzési dokumentáció korlátlanul és teljes körűen, közvetlenül és díjmentesen hozzáférhető lesz.

Amennyiben a korlátlan és teljes körű, közvetlen és díjmentes hozzáférés az 53. cikk (1) bekezdésének második és harmadik albekezdésében ismertetett okok miatt nem biztosított, annak megjelölése, hogy hogyan lehet megtekinteni a közbeszerzési dokumentációt.

| 3. | Az ajánlatkérő szerv típusa és fő tevékenysége. |
| --- | --- |

3.

Az ajánlatkérő szerv típusa és fő tevékenysége.

| 4. | Adott esetben annak megjelölése, hogy az ajánlatkérő szerv központi beszerző szerv vagy a közös közbeszerzés valamely másik formájáról van szó. |
| --- | --- |

4.

Adott esetben annak megjelölése, hogy az ajánlatkérő szerv központi beszerző szerv vagy a közös közbeszerzés valamely másik formájáról van szó.

| 5. | A CPV-kódok; amennyiben a szerződés részekből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. |
| --- | --- |

5.

A CPV-kódok; amennyiben a szerződés részekből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni.

| 6. | Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében pedig a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja. amennyiben a szerződés részekből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. |
| --- | --- |

6.

Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében pedig a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja. amennyiben a szerződés részekből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni.

| 7. | A beszerzés leírása: az építési beruházás jellege és terjedelme, az árubeszerzés jellege és mennyisége, illetve értéke, a szolgáltatás jellege és terjedelme. Amennyiben a szerződés részekből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. Adott esetben az opciók leírása. |
| --- | --- |

7.

A beszerzés leírása: az építési beruházás jellege és terjedelme, az árubeszerzés jellege és mennyisége, illetve értéke, a szolgáltatás jellege és terjedelme. Amennyiben a szerződés részekből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. Adott esetben az opciók leírása.

| 8. | A szerződés(ek) becsült teljes nagyságrendje; amennyiben a szerződést részekre bontják, ezt az információt minden rész tekintetében meg kell adni |
| --- | --- |

8.

A szerződés(ek) becsült teljes nagyságrendje; amennyiben a szerződést részekre bontják, ezt az információt minden rész tekintetében meg kell adni

| 9. | Változatok benyújtásának lehetősége vagy tilalma. |
| --- | --- |

9.

Változatok benyújtásának lehetősége vagy tilalma.

| 10. | Az áruk szállításának, illetve az építési beruházás vagy a szolgáltatások teljesítésének időkerete, valamint amennyire lehetséges, a szerződés időtartama.






  a) | Keretmegállapodás esetében a keretmegállapodás tervezett időtartama, megindokolva – adott esetben – a négy évet meghaladó időtartamot; amennyire lehetséges, az odaítélendő szerződések értékének vagy nagyságrendjének és gyakoriságának, valamint a lehetséges részt vevő gazdasági szereplők számának, illetve adott esetben javasolt maximális számának a feltüntetése. |
| --- | --- | --- |

10.

Az áruk szállításának, illetve az építési beruházás vagy a szolgáltatások teljesítésének időkerete, valamint amennyire lehetséges, a szerződés időtartama.

a)

Keretmegállapodás esetében a keretmegállapodás tervezett időtartama, megindokolva – adott esetben – a négy évet meghaladó időtartamot; amennyire lehetséges, az odaítélendő szerződések értékének vagy nagyságrendjének és gyakoriságának, valamint a lehetséges részt vevő gazdasági szereplők számának, illetve adott esetben javasolt maximális számának a feltüntetése.

| b) | Dinamikus beszerzési rendszer esetében a rendszer tervezett időtartama; amennyire lehetséges, az odaítélendő szerződések értékének vagy nagyságrendjének és gyakoriságának feltüntetése. |
| --- | --- |

b)

Dinamikus beszerzési rendszer esetében a rendszer tervezett időtartama; amennyire lehetséges, az odaítélendő szerződések értékének vagy nagyságrendjének és gyakoriságának feltüntetése.

| 11. | Részvételi feltételek, köztük:






  a) | adott esetben annak feltüntetése, hogy a közbeszerzési szerződést védett műhelyek számára tartják-e fenn, vagy hogy annak teljesítése védettmunkahely-teremtési programok keretében történik-e, |
| --- | --- | --- |

11.

Részvételi feltételek, köztük:

a)

adott esetben annak feltüntetése, hogy a közbeszerzési szerződést védett műhelyek számára tartják-e fenn, vagy hogy annak teljesítése védettmunkahely-teremtési programok keretében történik-e,

| b) | adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn; a vonatkozó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésre való hivatkozás, |
| --- | --- |

b)

adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn; a vonatkozó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésre való hivatkozás,

| c) | a gazdasági szereplők személyes helyzetére vonatkozó azon szempontok felsorolása és rövid leírása, amelyek adott esetben azok kizárásához vezethetnek, valamint a kiválasztási szempontok jegyzéke és rövid leírása; az esetlegesen előírt alkalmassági minimumkövetelmény(ek); a megkövetelt információk megnevezése (nyilatkozatok, dokumentáció). |
| --- | --- |

c)

a gazdasági szereplők személyes helyzetére vonatkozó azon szempontok felsorolása és rövid leírása, amelyek adott esetben azok kizárásához vezethetnek, valamint a kiválasztási szempontok jegyzéke és rövid leírása; az esetlegesen előírt alkalmassági minimumkövetelmény(ek); a megkövetelt információk megnevezése (nyilatkozatok, dokumentáció).

| 12. | Az odaítélési eljárás típusa; adott esetben a gyorsított eljárás használatának indokolása (nyílt, meghívásos eljárásnál és tárgyalásos eljárásnál). |
| --- | --- |

12.

Az odaítélési eljárás típusa; adott esetben a gyorsított eljárás használatának indokolása (nyílt, meghívásos eljárásnál és tárgyalásos eljárásnál).

| 13. | Adott esetben az alábbiak feltüntetése:






  a) | keretmegállapodás kötésére kerül sor, |
| --- | --- | --- |

13.

Adott esetben az alábbiak feltüntetése:

a)

keretmegállapodás kötésére kerül sor,

| b) | dinamikus beszerzési rendszer alkalmazására kerül sor, |
| --- | --- |

b)

dinamikus beszerzési rendszer alkalmazására kerül sor,

| c) | elektronikus árlejtés alkalmazására kerül sor (nyílt, meghívásos és tárgyalásos eljárásnál). |
| --- | --- |

c)

elektronikus árlejtés alkalmazására kerül sor (nyílt, meghívásos és tárgyalásos eljárásnál).

| 14. | Amennyiben a szerződés több részre oszlik, tájékoztatás arról, hogy lehet-e egy vagy több, vagy valamennyi részre ajánlatot tenni, valamint arról, hogy esetlegesen korlátozva van-e az egy ajánlattevőnek odaítélhető szerződésrészek száma. Amennyiben a szerződést nem osztják részekre, ennek indokai, kivéve, ha az indokokat az egyedi jelentés már tartalmazza. |
| --- | --- |

14.

Amennyiben a szerződés több részre oszlik, tájékoztatás arról, hogy lehet-e egy vagy több, vagy valamennyi részre ajánlatot tenni, valamint arról, hogy esetlegesen korlátozva van-e az egy ajánlattevőnek odaítélhető szerződésrészek száma. Amennyiben a szerződést nem osztják részekre, ennek indokai, kivéve, ha az indokokat az egyedi jelentés már tartalmazza.

| 15. | Meghívásos eljárás, tárgyalásos eljárás, versenypárbeszéd vagy innovációs partnerség esetében, amennyiben az ajánlattételre, illetve a tárgyalásra vagy a párbeszédben való részvételre felhívott jelentkezők létszáma csökkentésének lehetőségével élnek: a részvételre jelentkezők minimális és – adott esetben – javasolt maximális száma, továbbá azok az objektív szempontok, amelyek alapján e jelentkezőket kiválasztják. |
| --- | --- |

15.

Meghívásos eljárás, tárgyalásos eljárás, versenypárbeszéd vagy innovációs partnerség esetében, amennyiben az ajánlattételre, illetve a tárgyalásra vagy a párbeszédben való részvételre felhívott jelentkezők létszáma csökkentésének lehetőségével élnek: a részvételre jelentkezők minimális és – adott esetben – javasolt maximális száma, továbbá azok az objektív szempontok, amelyek alapján e jelentkezőket kiválasztják.

| 16. | Tárgyalásos eljárás, versenypárbeszéd és innovációs partnerség esetében adott esetben annak feltüntetése, ha többfordulós eljárás igénybevételére kerül sor annak érdekében, hogy fokozatosan csökkentsék a megtárgyalandó ajánlatok, illetve a megvitatandó megoldások számát. |
| --- | --- |

16.

Tárgyalásos eljárás, versenypárbeszéd és innovációs partnerség esetében adott esetben annak feltüntetése, ha többfordulós eljárás igénybevételére kerül sor annak érdekében, hogy fokozatosan csökkentsék a megtárgyalandó ajánlatok, illetve a megvitatandó megoldások számát.

| 17. | Adott esetben, a szerződés teljesítésére vonatkozó különleges feltételek. |
| --- | --- |

17.

Adott esetben, a szerződés teljesítésére vonatkozó különleges feltételek.

| 18. | A szerződés vagy szerződések odaítélése során alkalmazandó kritériumok. Azon eset kivételével, amikor a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot kizárólag az ár alapján váasztják ki, a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatra vonatkozó szempontokat és azok súlyozását szintén fel kell tüntetni, amennyiben nem szerepelnek a dokumentációban, illetve – versenypárbeszéd esetében – az ismertetőben. |
| --- | --- |

18.

A szerződés vagy szerződések odaítélése során alkalmazandó kritériumok. Azon eset kivételével, amikor a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot kizárólag az ár alapján váasztják ki, a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatra vonatkozó szempontokat és azok súlyozását szintén fel kell tüntetni, amennyiben nem szerepelnek a dokumentációban, illetve – versenypárbeszéd esetében – az ismertetőben.

| 19. | Az ajánlatok (nyílt eljárás) vagy a részvételi jelentkezések (meghívásos eljárás, tárgyalásos eljárás, dinamikus beszerzési rendszer, versenypárbeszéd, innovációs partnerség) beérkezésének határideje. |
| --- | --- |

19.

Az ajánlatok (nyílt eljárás) vagy a részvételi jelentkezések (meghívásos eljárás, tárgyalásos eljárás, dinamikus beszerzési rendszer, versenypárbeszéd, innovációs partnerség) beérkezésének határideje.

| 20. | Cím, amelyre az ajánlatokat vagy a részvételi jelentkezéseket el kell juttatni. |
| --- | --- |

20.

Cím, amelyre az ajánlatokat vagy a részvételi jelentkezéseket el kell juttatni.

| 21. | Nyílt eljárás esetében:






  a) | az ajánlati kötöttség időtartama; |
| --- | --- | --- |

21.

Nyílt eljárás esetében:

a)

az ajánlati kötöttség időtartama;

| b) | az ajánlatok felbontásának napja, ideje és helye; |
| --- | --- |

b)

az ajánlatok felbontásának napja, ideje és helye;

| c) | az ajánlatok felbontásán jelenlétre jogosult személyek. |
| --- | --- |

c)

az ajánlatok felbontásán jelenlétre jogosult személyek.

| 22. | Az(ok) a nyelv(ek), amely(ek)en az ajánlatokat, illetve részvételi jelentkezéseket be kell nyújtani. |
| --- | --- |

22.

Az(ok) a nyelv(ek), amely(ek)en az ajánlatokat, illetve részvételi jelentkezéseket be kell nyújtani.

| 23. | Adott esetben az alábbiak feltüntetése:






  a) | az ajánlatok vagy a részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásának lehetősége, |
| --- | --- | --- |

23.

Adott esetben az alábbiak feltüntetése:

a)

az ajánlatok vagy a részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásának lehetősége,

| b) | elektronikus megrendelés használatára fog sor kerülni, |
| --- | --- |

b)

elektronikus megrendelés használatára fog sor kerülni,

| c) | elektronikus számlázás elfogadására fog sor kerülni, |
| --- | --- |

c)

elektronikus számlázás elfogadására fog sor kerülni,

| d) | elektronikus fizetés alkalmazására fog sor kerülni. |
| --- | --- |

d)

elektronikus fizetés alkalmazására fog sor kerülni.

| 24. | Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a szerződés uniós alapokból finanszírozott projekthez és/vagy programhoz kapcsolódik-e. |
| --- | --- |

24.

Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a szerződés uniós alapokból finanszírozott projekthez és/vagy programhoz kapcsolódik-e.

| 25. | A jogorvoslati és adott esetben mediációs eljárásért felelős szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető. |
| --- | --- |

25.

A jogorvoslati és adott esetben mediációs eljárásért felelős szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető.

| 26. | A hirdetményben meghirdetett szerződés(ek) szempontjából jelentőséggel bíró, az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt korábbi közzétételek időpontja(i) és hivatkozási száma(i). |
| --- | --- |

26.

A hirdetményben meghirdetett szerződés(ek) szempontjából jelentőséggel bíró, az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt korábbi közzétételek időpontja(i) és hivatkozási száma(i).

| 27. | Ismétlődő jellegű beszerzés esetében a további hirdetmények közzétételének tervezett ideje. |
| --- | --- |

27.

Ismétlődő jellegű beszerzés esetében a további hirdetmények közzétételének tervezett ideje.

| 28. | A hirdetmény feladásának időpontja. |
| --- | --- |

28.

A hirdetmény feladásának időpontja.

| 29. | Annak feltüntetése, hogy a szerződés a közbeszerzésről szóló megállapodás hatálya alá tartozik-e. |
| --- | --- |

29.

Annak feltüntetése, hogy a szerződés a közbeszerzésről szóló megállapodás hatálya alá tartozik-e.

| 30. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

30.

Bármely más lényeges információ.

D.   RÉSZ

A szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatóban feltüntetendő információk

(az 50. cikkben említettek szerint)

| 1. | Az ajánlatkérő szervnek – valamint, amennyiben további információkat ettől eltérő szervtől lehet kérni, ez utóbbinak – a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatkérő szervnek – valamint, amennyiben további információkat ettől eltérő szervtől lehet kérni, ez utóbbinak – a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme.

| 2. | Az ajánlatkérő szerv típusa és fő tevékenysége. |
| --- | --- |

2.

Az ajánlatkérő szerv típusa és fő tevékenysége.

| 3. | Adott esetben annak megjelölése, hogy az ajánlatkérő szerv központi beszerző szerv vagy a közös közbeszerzés valamely másik formájáról van szó. |
| --- | --- |

3.

Adott esetben annak megjelölése, hogy az ajánlatkérő szerv központi beszerző szerv vagy a közös közbeszerzés valamely másik formájáról van szó.

| 4. | A CPV-kódok. |
| --- | --- |

4.

A CPV-kódok.

| 5. | Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében pedig a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja. |
| --- | --- |

5.

Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében pedig a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja.

| 6. | A beszerzés leírása: az építési beruházás jellege és terjedelme, az árubeszerzés jellege és mennyisége, illetve értéke, a szolgáltatás jellege és terjedelme. Amennyiben a szerződés részekből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. Adott esetben az opciók leírása. |
| --- | --- |

6.

A beszerzés leírása: az építési beruházás jellege és terjedelme, az árubeszerzés jellege és mennyisége, illetve értéke, a szolgáltatás jellege és terjedelme. Amennyiben a szerződés részekből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. Adott esetben az opciók leírása.

| 7. | Az odaítélési eljárás típusa; hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetén indokolás. |
| --- | --- |

7.

Az odaítélési eljárás típusa; hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetén indokolás.

| 8. | Adott esetben az alábbiak feltüntetése:






  a) | keretmegállapodás kötésére kerül sor, |
| --- | --- | --- |

8.

Adott esetben az alábbiak feltüntetése:

a)

keretmegállapodás kötésére kerül sor,

| b) | dinamikus beszerzési rendszert alkalmaznak. |
| --- | --- |

b)

dinamikus beszerzési rendszert alkalmaznak.

| 9. | A 67. cikkben említett, a szerződés vagy szerződések odaítélése során alkalmazott szempontok. Adott esetben annak feltüntetése, alkalmaztak-e elektronikus árlejtést (nyílt vagy meghívásos eljárásnál és tárgyalásos eljárásnál). |
| --- | --- |

9.

A 67. cikkben említett, a szerződés vagy szerződések odaítélése során alkalmazott szempontok. Adott esetben annak feltüntetése, alkalmaztak-e elektronikus árlejtést (nyílt vagy meghívásos eljárásnál és tárgyalásos eljárásnál).

| 10. | A szerződés(ek) vagy a keretmegállapodás(ok) megkötésének a szerződés(ek) odaítélését vagy a keretmegállapodás(ok) megkötését követő időpontja. |
| --- | --- |

10.

A szerződés(ek) vagy a keretmegállapodás(ok) megkötésének a szerződés(ek) odaítélését vagy a keretmegállapodás(ok) megkötését követő időpontja.

| 11. | A beérkezett ajánlatok száma odaítélt szerződésenként, az alábbiak feltüntetésével:






  a) | azon gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatok száma, amelyek kkv-k, |
| --- | --- | --- |

11.

A beérkezett ajánlatok száma odaítélt szerződésenként, az alábbiak feltüntetésével:

a)

azon gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatok száma, amelyek kkv-k,

| b) | a más tagállamból vagy harmadik országból beérkezett ajánlatok száma, |
| --- | --- |

b)

a más tagállamból vagy harmadik országból beérkezett ajánlatok száma,

| c) | az elektronikusan benyújtott ajánlatok száma. |
| --- | --- |

c)

az elektronikusan benyújtott ajánlatok száma.

| 12. | Minden odaítélt szerződés esetében a nyertes ajánlattevő(k) neve, címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme, feltüntetve, hogy:






  a) | a nyertes ajánlattevő kis- vagy középvállalkozás-e, |
| --- | --- | --- |

12.

Minden odaítélt szerződés esetében a nyertes ajánlattevő(k) neve, címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme, feltüntetve, hogy:

a)

a nyertes ajánlattevő kis- vagy középvállalkozás-e,

| b) | tájékoztatás arról, hogy a szerződést gazdasági szereplők egy csoportjának (közös vállalkozás, konzorcium vagy egyéb vállalkozói csoport) ítélték-e oda. |
| --- | --- |

b)

tájékoztatás arról, hogy a szerződést gazdasági szereplők egy csoportjának (közös vállalkozás, konzorcium vagy egyéb vállalkozói csoport) ítélték-e oda.

| 13. | A szerződés(ek) odaítélése során figyelembe vett legalacsonyabb és legmagasabb összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlat értéke. |
| --- | --- |

13.

A szerződés(ek) odaítélése során figyelembe vett legalacsonyabb és legmagasabb összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlat értéke.

| 14. | Adott esetben, minden odaítélés esetében a szerződés azon része és annak értéke, amely tekintetében valószínűleg harmadik féllel fognak szerződést kötni. |
| --- | --- |

14.

Adott esetben, minden odaítélés esetében a szerződés azon része és annak értéke, amely tekintetében valószínűleg harmadik féllel fognak szerződést kötni.

| 15. | Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a szerződés uniós alapokból finanszírozott projekthez és/vagy programhoz kapcsolódik-e. |
| --- | --- |

15.

Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a szerződés uniós alapokból finanszírozott projekthez és/vagy programhoz kapcsolódik-e.

| 16. | A jogorvoslati és adott esetben mediációs eljárásért felelős szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidővel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető. |
| --- | --- |

16.

A jogorvoslati és adott esetben mediációs eljárásért felelős szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidővel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető.

| 17. | A hirdetményben meghirdetett szerződés(ek) szempontjából jelentőséggel bíró, az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt korábbi közzétételek időpontja(i) és hivatkozási száma(i). |
| --- | --- |

17.

A hirdetményben meghirdetett szerződés(ek) szempontjából jelentőséggel bíró, az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt korábbi közzétételek időpontja(i) és hivatkozási száma(i).

| 18. | A hirdetmény feladásának időpontja. |
| --- | --- |

18.

A hirdetmény feladásának időpontja.

| 19. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

19.

Bármely más lényeges információ.

E.   RÉSZ

A tervpályázati hirdetményben feltüntetendő információk

(a 79. cikk (1) bekezdésben említettek szerint)

| 1. | Az ajánlatkérő szervnek – valamint, amennyiben további információkat ettől eltérő szervtől lehet kérni, ez utóbbinak – a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatkérő szervnek – valamint, amennyiben további információkat ettől eltérő szervtől lehet kérni, ez utóbbinak – a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme.

| 2. | Az az e-mail- vagy internetcím, amelyen a közbeszerzési dokumentáció korlátlanul és teljes körűen, közvetlenül és díjmentesen hozzáférhető lesz.
  Amennyiben a korlátlan és teljes körű, közvetlen és díjmentes hozzáférés az 53. cikk (1) bekezdésének második és harmadik albekezdésében ismertetett okok miatt nem biztosított, annak megjelölése, hogy hogyan lehet megtekinteni a közbeszerzési dokumentációt. |
| --- | --- |

2.

Az az e-mail- vagy internetcím, amelyen a közbeszerzési dokumentáció korlátlanul és teljes körűen, közvetlenül és díjmentesen hozzáférhető lesz.

Amennyiben a korlátlan és teljes körű, közvetlen és díjmentes hozzáférés az 53. cikk (1) bekezdésének második és harmadik albekezdésében ismertetett okok miatt nem biztosított, annak megjelölése, hogy hogyan lehet megtekinteni a közbeszerzési dokumentációt.

| 3. | Az ajánlatkérő szerv típusa és fő tevékenysége. |
| --- | --- |

3.

Az ajánlatkérő szerv típusa és fő tevékenysége.

| 4. | Adott esetben annak megjelölése, hogy az ajánlatkérő szerv központi beszerző szerv-e vagy a közös közbeszerzés valamely másik formájáról van-e szó. |
| --- | --- |

4.

Adott esetben annak megjelölése, hogy az ajánlatkérő szerv központi beszerző szerv-e vagy a közös közbeszerzés valamely másik formájáról van-e szó.

| 5. | A CPV-kódok; amennyiben a szerződés részekből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni. |
| --- | --- |

5.

A CPV-kódok; amennyiben a szerződés részekből áll, ezt az információt mindegyik rész esetében meg kell adni.

| 6. | A projekt fő jellemzőinek ismertetése. |
| --- | --- |

6.

A projekt fő jellemzőinek ismertetése.

| 7. | A díjak száma és értéke. |
| --- | --- |

7.

A díjak száma és értéke.

| 8. | A tervpályázati eljárás típusa (nyílt vagy meghívásos). |
| --- | --- |

8.

A tervpályázati eljárás típusa (nyílt vagy meghívásos).

| 9. | Nyílt tervpályázati eljárás esetén a projektek benyújtásának határideje. |
| --- | --- |

9.

Nyílt tervpályázati eljárás esetén a projektek benyújtásának határideje.

| 10. | Meghívásos tervpályázati eljárás esetében:






  a) | a résztvevők tervezett száma, |
| --- | --- | --- |

10.

Meghívásos tervpályázati eljárás esetében:

a)

a résztvevők tervezett száma,

| b) | adott esetben a már kiválasztott résztvevők neve, |
| --- | --- |

b)

adott esetben a már kiválasztott résztvevők neve,

| c) | a résztvevők kiválasztásának szempontjai, |
| --- | --- |

c)

a résztvevők kiválasztásának szempontjai,

| d) | a részvételi jelentkezések beérkezésének határideje. |
| --- | --- |

d)

a részvételi jelentkezések beérkezésének határideje.

| 11. | Szükség szerint annak feltüntetése, hogy a részvétel egy meghatározott szakmára korlátozódik-e. |
| --- | --- |

11.

Szükség szerint annak feltüntetése, hogy a részvétel egy meghatározott szakmára korlátozódik-e.

| 12. | A projektek értékelési szempontjai. |
| --- | --- |

12.

A projektek értékelési szempontjai.

| 13. | Annak feltüntetése, hogy a bírálóbizottság döntése kötelező-e az ajánlatkérő szervre nézve. |
| --- | --- |

13.

Annak feltüntetése, hogy a bírálóbizottság döntése kötelező-e az ajánlatkérő szervre nézve.

| 14. | Adott esetben az összes résztvevő részére történő kifizetések feltüntetése. |
| --- | --- |

14.

Adott esetben az összes résztvevő részére történő kifizetések feltüntetése.

| 15. | Annak feltüntetése, hogy a tervpályázati eljárást követően a szerződést a tervpályázat nyertesének vagy nyerteseinek ítélik-e oda. |
| --- | --- |

15.

Annak feltüntetése, hogy a tervpályázati eljárást követően a szerződést a tervpályázat nyertesének vagy nyerteseinek ítélik-e oda.

| 16. | A hirdetmény feladásának időpontja. |
| --- | --- |

16.

A hirdetmény feladásának időpontja.

| 17. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

17.

Bármely más lényeges információ.

F.   RÉSZ

A tervpályázati eljárás eredményéről szóló hirdetményben feltüntetendő információk

(a 79. cikk (2) bekezdésében említettek szerint)

| 1. | Az ajánlatkérő szervnek – valamint, amennyiben további információkat ettől eltérő szervtől lehet kérni, ez utóbbinak – a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatkérő szervnek – valamint, amennyiben további információkat ettől eltérő szervtől lehet kérni, ez utóbbinak – a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme.

| 2. | Az ajánlatkérő szerv típusa és fő tevékenysége. |
| --- | --- |

2.

Az ajánlatkérő szerv típusa és fő tevékenysége.

| 3. | Adott esetben annak megjelölése, hogy az ajánlatkérő szerv központi beszerző szerv vagy a közös közbeszerzés valamely másik formájáról van szó. |
| --- | --- |

3.

Adott esetben annak megjelölése, hogy az ajánlatkérő szerv központi beszerző szerv vagy a közös közbeszerzés valamely másik formájáról van szó.

| 4. | A CPV-kódok. |
| --- | --- |

4.

A CPV-kódok.

| 5. | A projekt fő jellemzőinek ismertetése. |
| --- | --- |

5.

A projekt fő jellemzőinek ismertetése.

| 6. | A díjak értéke. |
| --- | --- |

6.

A díjak értéke.

| 7. | A tervpályázati eljárás típusa (nyílt vagy meghívásos). |
| --- | --- |

7.

A tervpályázati eljárás típusa (nyílt vagy meghívásos).

| 8. | A projektek értékelése során alkalmazott szempontok. |
| --- | --- |

8.

A projektek értékelése során alkalmazott szempontok.

| 9. | A bírálóbizottsági döntés meghozatalának időpontja. |
| --- | --- |

9.

A bírálóbizottsági döntés meghozatalának időpontja.

| 10. | A résztvevők száma.






  a) | Azon résztvevők száma, amelyek kkv-k. |
| --- | --- | --- |

10.

A résztvevők száma.

a)

Azon résztvevők száma, amelyek kkv-k.

| b) | A külföldi résztvevők száma. |
| --- | --- |

b)

A külföldi résztvevők száma.

| 11. | A tervpályázati eljárás nyertesének/nyerteseinek neve, címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme, feltüntetve, hogy a nyertes(ek) kis- és középvállalkozás(ok)-e. |
| --- | --- |

11.

A tervpályázati eljárás nyertesének/nyerteseinek neve, címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme, feltüntetve, hogy a nyertes(ek) kis- és középvállalkozás(ok)-e.

| 12. | Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a tervpályázati eljárás uniós alapokból finanszírozott projekthez vagy programhoz kapcsolódik-e. |
| --- | --- |

12.

Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a tervpályázati eljárás uniós alapokból finanszírozott projekthez vagy programhoz kapcsolódik-e.

| 13. | A hirdetmény által érintett projekt(ek) szempontjából jelentőséggel bíró, az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt korábbi közzétételek időpontja(i) és hivatkozási száma(i). |
| --- | --- |

13.

A hirdetmény által érintett projekt(ek) szempontjából jelentőséggel bíró, az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt korábbi közzétételek időpontja(i) és hivatkozási száma(i).

| 14. | A hirdetmény feladásának időpontja. |
| --- | --- |

14.

A hirdetmény feladásának időpontja.

| 15. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

15.

Bármely más lényeges információ.

G.   RÉSZ

A szerződés tartama alatti szerződésmódosításról szóló hirdetményben feltüntetendő információk

(a 72. cikk (1) bekezdésében említettek szerint)

| 1. | Az ajánlatkérő szervnek – valamint, amennyiben további információkat ettől eltérő szervtől lehet kérni, ez utóbbinak – a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatkérő szervnek – valamint, amennyiben további információkat ettől eltérő szervtől lehet kérni, ez utóbbinak – a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme.

| 2. | A CPV-kódok. |
| --- | --- |

2.

A CPV-kódok.

| 3. | Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében pedig a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja. |
| --- | --- |

3.

Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében pedig a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja.

| 4. | A módosítás előtti és utáni beszerzés leírása: az építési beruházás jellege és terjedelme, az árubeszerzés jellege és mennyisége, illetve értéke, a szolgáltatás jellege és terjedelme. |
| --- | --- |

4.

A módosítás előtti és utáni beszerzés leírása: az építési beruházás jellege és terjedelme, az árubeszerzés jellege és mennyisége, illetve értéke, a szolgáltatás jellege és terjedelme.

| 5. | Adott esetben a módosítás miatt az árban bekövetkezett emelkedés feltüntetése. |
| --- | --- |

5.

Adott esetben a módosítás miatt az árban bekövetkezett emelkedés feltüntetése.

| 6. | Azon körülmények leírása, amelyek szükségessé tették a módosítást. |
| --- | --- |

6.

Azon körülmények leírása, amelyek szükségessé tették a módosítást.

| 7. | A szerződés odaítéléséről szóló döntés meghozatalának időpontja. |
| --- | --- |

7.

A szerződés odaítéléséről szóló döntés meghozatalának időpontja.

| 8. | Adott esetben az új gazdasági szereplő vagy szereplők neve, címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme. |
| --- | --- |

8.

Adott esetben az új gazdasági szereplő vagy szereplők neve, címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail- és internetcíme.

| 9. | Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a szerződés uniós alapokból finanszírozott projekthez és/vagy programhoz kapcsolódik-e. |
| --- | --- |

9.

Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a szerződés uniós alapokból finanszírozott projekthez és/vagy programhoz kapcsolódik-e.

| 10. | A felügyeleti szerv, valamint a jogorvoslatért és – adott esetben – a mediációs eljárásért felelős szerv neve és címe. Pontos információk a jogorvoslati eljárásokra vonatkozó határidővel kapcsolatban, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail-címe, amelytől ezek az információk beszerezhető. |
| --- | --- |

10.

A felügyeleti szerv, valamint a jogorvoslatért és – adott esetben – a mediációs eljárásért felelős szerv neve és címe. Pontos információk a jogorvoslati eljárásokra vonatkozó határidővel kapcsolatban, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail-címe, amelytől ezek az információk beszerezhető.

| 11. | A hirdetmény által érintett szerződés(ek) szempontjából jelentőséggel bíró, az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt korábbi közzétételek időpontja(i) és hivatkozási száma(i). |
| --- | --- |

11.

A hirdetmény által érintett szerződés(ek) szempontjából jelentőséggel bíró, az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt korábbi közzétételek időpontja(i) és hivatkozási száma(i).

| 12. | A hirdetmény feladásának időpontja. |
| --- | --- |

12.

A hirdetmény feladásának időpontja.

| 13. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

13.

Bármely más lényeges információ.

H.   RÉSZ

A szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozó szerződések esetében az eljárást megindító hirdetményben feltüntetendő információk

(a 75. cikk (1) bekezdésében említettek szerint)

| 1. | Az ajánlatkérő szerv neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, e-mail- és internetcíme. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatkérő szerv neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, e-mail- és internetcíme.

| 2. | Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja. |
| --- | --- |

2.

Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja.

| 3. | A szóban forgó szerződés rövid leírása, ideértve a CPV-kódokat is. |
| --- | --- |

3.

A szóban forgó szerződés rövid leírása, ideértve a CPV-kódokat is.

| 4. | Részvételi feltételek, köztük:






  — | adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják-e fenn, vagy hogy annak teljesítése csak védettmunkahely-teremtési programok keretében történik-e; |
| --- | --- | --- |

4.

Részvételi feltételek, köztük:

—

adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják-e fenn, vagy hogy annak teljesítése csak védettmunkahely-teremtési programok keretében történik-e;

| — | adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn. |
| --- | --- |

—

adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn.

| 5. | Határidő(k), ameddig az ajánlatkérő szervet értesíteni kell a részvételi szándékról. |
| --- | --- |

5.

Határidő(k), ameddig az ajánlatkérő szervet értesíteni kell a részvételi szándékról.

| 6. | Az alkalmazandó odaítélési eljárás főbb jellemzőinek rövid leírása. |
| --- | --- |

6.

Az alkalmazandó odaítélési eljárás főbb jellemzőinek rövid leírása.

I.   RÉSZ

A szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozó szerződések esetében az előzetes tájékoztatóban feltüntetendő információk

(a 75. cikk (1) bekezdésében említettek szerint)

| 1. | Az ajánlatkérő szerv neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, e-mail- és internetcíme. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatkérő szerv neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, e-mail- és internetcíme.

| 2. | A szóban forgó szerződés rövid leírása, a szerződés teljes becsült értéke, ideértve a CPV-kódokat is. |
| --- | --- |

2.

A szóban forgó szerződés rövid leírása, a szerződés teljes becsült értéke, ideértve a CPV-kódokat is.

| 3. | Amennyiben már ismert:






  a) | építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja; |
| --- | --- | --- |

3.

Amennyiben már ismert:

a)

építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja;

| b) | az áruk szállításának, illetve az építési beruházás vagy a szolgáltatások teljesítésének időkerete, valamint a szerződés időtartama; |
| --- | --- |

b)

az áruk szállításának, illetve az építési beruházás vagy a szolgáltatások teljesítésének időkerete, valamint a szerződés időtartama;

| c) | részvételi feltételek, köztük:






  — | adott esetben annak feltüntetése, hogy a közbeszerzési szerződést védett műhelyek számára tartják-e fenn, vagy hogy annak teljesítése védettmunkahely-teremtési programok keretében történik-e, |
| --- | --- | --- |

c)

részvételi feltételek, köztük:

—

adott esetben annak feltüntetése, hogy a közbeszerzési szerződést védett műhelyek számára tartják-e fenn, vagy hogy annak teljesítése védettmunkahely-teremtési programok keretében történik-e,

| — | adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn, |
| --- | --- |

—

adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn,

| d) | az alkalmazandó odaítélési eljárás főbb jellemzőinek rövid leírása. |
| --- | --- |

d)

az alkalmazandó odaítélési eljárás főbb jellemzőinek rövid leírása.

| 4. | Utalás arra, hogy a felhívás iránt érdeklődő gazdasági szereplőknek jelezniük kell az ajánlatkérő szerv felé érdeklődésüket a szerződés vagy szerződések iránt, továbbá a szándéknyilatkozatok beérkezési határidejének és annak a címnek a feltüntetése, ahová a szándéknyilatkozatot el kell juttatni. |
| --- | --- |

4.

Utalás arra, hogy a felhívás iránt érdeklődő gazdasági szereplőknek jelezniük kell az ajánlatkérő szerv felé érdeklődésüket a szerződés vagy szerződések iránt, továbbá a szándéknyilatkozatok beérkezési határidejének és annak a címnek a feltüntetése, ahová a szándéknyilatkozatot el kell juttatni.

J.   RÉSZ

A szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra irányuló szerződések esetében a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatóban feltüntetendő információk

(a 75. cikk (2) bekezdésében említettek szerint)

| 1. | Az ajánlatkérő szerv neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, e-mail- és internetcíme. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatkérő szerv neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, e-mail- és internetcíme.

| 2. | A szóban forgó szerződés rövid leírása, ideértve a CPV-kódokat is. |
| --- | --- |

2.

A szóban forgó szerződés rövid leírása, ideértve a CPV-kódokat is.

| 3. | Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja. |
| --- | --- |

3.

Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja.

| 4. | A beérkezett ajánlatok száma. |
| --- | --- |

4.

A beérkezett ajánlatok száma.

| 5. | A fizetett ár vagy ártartomány (maximum/minimum). |
| --- | --- |

5.

A fizetett ár vagy ártartomány (maximum/minimum).

| 6. | Minden odaítélés esetében a nyertes gazdasági szereplő vagy szereplők neve, címe és NUTS-kódja, e-mail és internetcíme. |
| --- | --- |

6.

Minden odaítélés esetében a nyertes gazdasági szereplő vagy szereplők neve, címe és NUTS-kódja, e-mail és internetcíme.

| 7. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

7.

Bármely más lényeges információ.

---

VI. MELLÉKLET

AZ ELEKTRONIKUS ÁRLEJTÉSHEZ KAPCSOLÓDÓ KÖZBESZERZÉSI DOKUMENTÁCIÓBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

(35. cikk (4) bekezdés)

Amennyiben az ajánlatkérő szervek elektronikus árlejtés alkalmazása mellett döntenek, a közbeszerzési dokumentációban fel kell tüntetniük legalább a következő információkat:

| a) | azon elemek, amelyek értéke elektronikus árlejtés tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy ezek az elemek számszerűsíthetők, és számjegyekkel vagy százalékban kifejezhetők; |
| --- | --- |

a)

azon elemek, amelyek értéke elektronikus árlejtés tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy ezek az elemek számszerűsíthetők, és számjegyekkel vagy százalékban kifejezhetők;

| b) | a benyújtható értékek esetleges felső határa, ahogyan az a szerződés tárgyára vonatkozó kiírási feltételekből következik; |
| --- | --- |

b)

a benyújtható értékek esetleges felső határa, ahogyan az a szerződés tárgyára vonatkozó kiírási feltételekből következik;

| c) | az elektronikus árlejtés során az ajánlattevők rendelkezésére bocsátott információk és adott esetben a rendelkezésre bocsátás időpontja; |
| --- | --- |

c)

az elektronikus árlejtés során az ajánlattevők rendelkezésére bocsátott információk és adott esetben a rendelkezésre bocsátás időpontja;

| d) | az elektronikus árlejtés menetére vonatkozó releváns információk; |
| --- | --- |

d)

az elektronikus árlejtés menetére vonatkozó releváns információk;

| e) | az ajánlattevők árlejtésen való részvételének feltételei és különösen a licitáláskor adott esetben megkövetelt minimális eltérések; |
| --- | --- |

e)

az ajánlattevők árlejtésen való részvételének feltételei és különösen a licitáláskor adott esetben megkövetelt minimális eltérések;

| f) | a felhasznált elektronikus eszközökkel és a csatlakozásra vonatkozó szabályokkal és műszaki előírásokkal kapcsolatos releváns információk. |
| --- | --- |

f)

a felhasznált elektronikus eszközökkel és a csatlakozásra vonatkozó szabályokkal és műszaki előírásokkal kapcsolatos releváns információk.

---

VII. MELLÉKLET

EGYES MŰSZAKI LEÍRÁSOK MEGHATÁROZÁSA

Ezen irányelv alkalmazásában:

1.   a „műszaki leírás”: az alábbiak egyikét jelenti:

| a) | építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében azoknak a műszaki előírásoknak az összessége, amelyek konkrétan a közbeszerzési dokumentációban szerepelnek, és amelyek meghatározzák, hogy az anyagoknak, termékeknek vagy áruknak milyen tulajdonságokkal kell rendelkezniük ahhoz, hogy megfeleljenek az ajánlatkérő szerv szándéka szerinti rendeltetésnek. E jellemzők közé tartozik a környezetre és éghajlatra gyakorolt hatások szintje, az egyetemes tervezés követelményeinek (többek között a fogyatékossággal élő személyek számára való elérhetőségnek) megfelelő kialakítás és a megfelelőség-értékelés, a teljesítmény, a biztonság és a méretek, beleértve a minőségbiztosítási eljárásokat, továbbá az alkalmazott terminológia és szimbólumok, a tesztelés és a tesztelési módszerek, a csomagolás, a jelölés és címkézés, a használati utasítás, valamint az építmény teljes életciklusának egyes szakaszaiban alkalmazott gyártási folyamatok és módszerek. Tartalmazzák továbbá a tervezésre és a költségekre vonatkozó szabályokat, az építmény vizsgálatára, ellenőrzésére és átvételére vonatkozó feltételeket, az építési eljárásokat, illetve technológiákat, valamint minden olyan egyéb műszaki feltételt, amelyet az ajánlatkérő szervnek módjában áll általános vagy különös rendelkezésekkel előírni az elkészült építmény és azon anyagok vagy alkatrészek vonatkozásában, amelyeket az magában foglal; |
| --- | --- |

a)

építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében azoknak a műszaki előírásoknak az összessége, amelyek konkrétan a közbeszerzési dokumentációban szerepelnek, és amelyek meghatározzák, hogy az anyagoknak, termékeknek vagy áruknak milyen tulajdonságokkal kell rendelkezniük ahhoz, hogy megfeleljenek az ajánlatkérő szerv szándéka szerinti rendeltetésnek. E jellemzők közé tartozik a környezetre és éghajlatra gyakorolt hatások szintje, az egyetemes tervezés követelményeinek (többek között a fogyatékossággal élő személyek számára való elérhetőségnek) megfelelő kialakítás és a megfelelőség-értékelés, a teljesítmény, a biztonság és a méretek, beleértve a minőségbiztosítási eljárásokat, továbbá az alkalmazott terminológia és szimbólumok, a tesztelés és a tesztelési módszerek, a csomagolás, a jelölés és címkézés, a használati utasítás, valamint az építmény teljes életciklusának egyes szakaszaiban alkalmazott gyártási folyamatok és módszerek. Tartalmazzák továbbá a tervezésre és a költségekre vonatkozó szabályokat, az építmény vizsgálatára, ellenőrzésére és átvételére vonatkozó feltételeket, az építési eljárásokat, illetve technológiákat, valamint minden olyan egyéb műszaki feltételt, amelyet az ajánlatkérő szervnek módjában áll általános vagy különös rendelkezésekkel előírni az elkészült építmény és azon anyagok vagy alkatrészek vonatkozásában, amelyeket az magában foglal;

| b) | árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében a dokumentációban szereplő azon leírás, amely meghatározza a terméktől, illetve szolgáltatástól elvárt tulajdonságokat, így a minőségi színvonalát, a környezetre és az éghajlatra gyakorolt hatások szintjét, az egyetemes tervezés követelményeinek (többek között a fogyatékossággal élő személyek számára való elérhetőségnek) megfelelő kialakítást, továbbá a megfelelőség-értékelést, a teljesítményt, a termék rendeltetését, a biztonságot és a méreteket, beleértve a termék kereskedelmi nevére, a terminológiára, a szimbólumokra, a tesztelésre és tesztelési módszerekre, a csomagolásra, a jelölésre és címkézésre, a használati utasításra, az áru vagy szolgáltatás teljes életciklusának egyes szakaszaiban alkalmazott gyártási folyamatokra és módszerekre, valamint a megfelelőség-értékelési eljárásokra vonatkozó követelményeket; |
| --- | --- |

b)

árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében a dokumentációban szereplő azon leírás, amely meghatározza a terméktől, illetve szolgáltatástól elvárt tulajdonságokat, így a minőségi színvonalát, a környezetre és az éghajlatra gyakorolt hatások szintjét, az egyetemes tervezés követelményeinek (többek között a fogyatékossággal élő személyek számára való elérhetőségnek) megfelelő kialakítást, továbbá a megfelelőség-értékelést, a teljesítményt, a termék rendeltetését, a biztonságot és a méreteket, beleértve a termék kereskedelmi nevére, a terminológiára, a szimbólumokra, a tesztelésre és tesztelési módszerekre, a csomagolásra, a jelölésre és címkézésre, a használati utasításra, az áru vagy szolgáltatás teljes életciklusának egyes szakaszaiban alkalmazott gyártási folyamatokra és módszerekre, valamint a megfelelőség-értékelési eljárásokra vonatkozó követelményeket;

2.   „szabvány”: valamely elismert szabványügyi testület által ismételt vagy folyamatos alkalmazás céljából elfogadott műszaki leírás, amelynek betartása nem kötelező, és amely az alábbiak valamelyike:

a)   „nemzetközi szabvány”: valamely nemzetközi szabványügyi szervezet által elfogadott, a nyilvánosság számára elérhető szabvány,

b)   „európai szabvány”: valamely európai szabványügyi szervezet által elfogadott, a nyilvánosság számára elérhető szabvány,

c)   „nemzeti szabvány”: valamely nemzeti szabványügyi szervezet által elfogadott, a nyilvánosság számára elérhető szabvány;

3.   „európai műszaki értékelés”: az építési termék teljesítményének az alapvető jellemzői vonatkozásában a megfelelő európai értékelési dokumentummal összhangban végzett dokumentált értékelése, a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 2. cikkének 12. pontjában meghatározottak szerint;

4.   „közös műszaki leírás”: olyan műszaki leírás az IKT területén, amelyet az 1025/2012/EU rendelet 13. és 14. cikkével összhangban állapítottak meg;]

5.   „műszaki referencia”: európai szabványügyi testület által a piaci szükségletek alakulásához igazított eljárásnak megfelelően kidolgozott bármely, az európai szabványoktól eltérő referencia.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. március 9-i 305/2011/EU rendelete az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 88., 2011.4.4., 5. o.).

---

VIII. MELLÉKLET

A KÖZZÉTÉTEL JELLEMZŐI

1.   A hirdetmények közzététele

A 48., 49., 50., 75. és 79. cikkben említett hirdetményeket az ajánlatkérő szerveknek meg kell küldeniük az Európai Unió Kiadóhivatalának, és azokat a következő szabályokkal összhangban kell közzétenni:

A 48., 49., 50., 75. és 79. cikkben említett hirdetményeket az Európai Unió Kiadóhivatala, illetve – a 48. cikk (1) bekezdésével összhangban felhasználói oldalon közzétett előzetes tájékoztató esetében – az ajánlatkérő szerv teszi közzé.

Ezenkívül az ajánlatkérő szervek ezeket az információkat az interneten, a 2. pont b) alpontjában említett „felhasználói oldalon” is közzétehetik.

Az Európai Unió Kiadóhivatala megküldi az ajánlatkérő szervnek az 51. cikk (5) bekezdésének második albekezdésében említett visszaigazolást.

2.   Kiegészítő, illetve további információk közzététele

| a) | Az ajánlatkérő szervek – az 53. cikk (1) bekezdésének második és harmadik albekezdése szerinti eltérő rendelkezés hiányában – a közbeszerzési dokumentációt teljes egészében közzéteszik az interneten. |
| --- | --- |

a)

Az ajánlatkérő szervek – az 53. cikk (1) bekezdésének második és harmadik albekezdése szerinti eltérő rendelkezés hiányában – a közbeszerzési dokumentációt teljes egészében közzéteszik az interneten.

| b) | A felhasználói oldalon közzé lehet tenni a 48. cikk (1) bekezdésében említett előzetes tájékoztatókat, a folyamatban lévő ajánlati felhívásokra, a tervezett beszerzésekre, a megkötött szerződésekre és a megszüntetett eljárásokra vonatkozó információkat, valamint bármely hasznos általános információt is, pl.: kapcsolattartó pont, telefon- és faxszám, postai cím és e-mail-cím. A felhasználói oldalon pályázati felhívás közlése céljából előzetes tájékoztatót is közzé lehet tenni, amelynek nemzeti szintű közzétételére az 52. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

A felhasználói oldalon közzé lehet tenni a 48. cikk (1) bekezdésében említett előzetes tájékoztatókat, a folyamatban lévő ajánlati felhívásokra, a tervezett beszerzésekre, a megkötött szerződésekre és a megszüntetett eljárásokra vonatkozó információkat, valamint bármely hasznos általános információt is, pl.: kapcsolattartó pont, telefon- és faxszám, postai cím és e-mail-cím. A felhasználói oldalon pályázati felhívás közlése céljából előzetes tájékoztatót is közzé lehet tenni, amelynek nemzeti szintű közzétételére az 52. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni.

3.   A hirdetmények elektronikus megküldése céljából alkalmazandó formátumok és eljárások

A Bizottság által a hirdetmények elektronikus megküldésének céljára létrehozott formátum és eljárás a „http://simap.europa.eu” internetcímen érhető el.

---

IX. MELLÉKLET

AZ AJÁNLATTÉTELRE VAGY A PÁRBESZÉDBEN VALÓ RÉSZVÉTELRE VONATKOZÓ FELHÍVÁSOK, VALAMINT A SZÁNDÉK MEGERŐSÍTÉSÉRE VONATKOZÓ, AZ 54. CIKKBEN EMLÍTETT FELHÍVÁSOK TARTALMA

| 1. | Az 54. cikkben említett, ajánlattételre vagy párbeszédben való részvételre vonatkozó felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:






  a) | a közzétett eljárást megindító felhívásra való hivatkozást; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 54. cikkben említett, ajánlattételre vagy párbeszédben való részvételre vonatkozó felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:

a)

a közzétett eljárást megindító felhívásra való hivatkozást;

| b) | az ajánlatok beérkezésének határidejét, a címet, amelyre az ajánlatokat küldeni kell, és az ajánlattétel nyelvét vagy nyelveit; |
| --- | --- |

b)

az ajánlatok beérkezésének határidejét, a címet, amelyre az ajánlatokat küldeni kell, és az ajánlattétel nyelvét vagy nyelveit;

| c) | versenypárbeszéd esetében a konzultációk megkezdésére megállapított időpontot és helyet, valamint a használt nyelv(ek)et; |
| --- | --- |

c)

versenypárbeszéd esetében a konzultációk megkezdésére megállapított időpontot és helyet, valamint a használt nyelv(ek)et;

| d) | hivatkozást azokra a csatolandó iratokra, amelyeket vagy az ajánlattevők által a 60. és adott esetben a 62. cikkel összhangban tett, ellenőrizhető nyilatkozatok alátámasztása végett, vagy az említett cikkekben szereplő adatok kiegészítése végett kell benyújtani a 60. és a 62. cikkben megállapított feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

d)

hivatkozást azokra a csatolandó iratokra, amelyeket vagy az ajánlattevők által a 60. és adott esetben a 62. cikkel összhangban tett, ellenőrizhető nyilatkozatok alátámasztása végett, vagy az említett cikkekben szereplő adatok kiegészítése végett kell benyújtani a 60. és a 62. cikkben megállapított feltételekkel összhangban;

| e) | a szerződésodaítélési szempontok relatív súlyozását, vagy adott esetben e szempontok csökkenő fontossági sorrendjét, amennyiben az eljárást megindító hirdetmény, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás, a műszaki leírás vagy a részleteket ismertető dokumentum ezt az információt nem tartalmazza. |
| --- | --- |

e)

a szerződésodaítélési szempontok relatív súlyozását, vagy adott esetben e szempontok csökkenő fontossági sorrendjét, amennyiben az eljárást megindító hirdetmény, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás, a műszaki leírás vagy a részleteket ismertető dokumentum ezt az információt nem tartalmazza.

A versenypárbeszéd vagy innovációs partnerség keretében odaítélt szerződések esetében azonban a b) pontban említett adatoknak nem a párbeszédben vagy tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívásban kell megjelenniük, hanem az ajánlattételi felhívásban.

| 2. | Amennyiben az eljárást megindító felhívás eszköze előzetes tájékoztató, az ajánlatkérő szervnek még az ajánlattevők vagy a tárgyalásban részt vevők kiválasztásának megkezdése előtt valamennyi részvételre jelentkezőt fel kell hívnia arra, hogy az adott szerződésre vonatkozó részletes tájékoztatás alapján erősítse meg részvételi szándékát.
  Ennek a felhívásnak tartalmaznia kell legalább a következőket:






  a) | jelleg és mennyiség, beleértve a kiegészítő szerződésekre vonatkozó valamennyi opciót, és – amennyiben lehetséges – az ezen opciók gyakorlására várhatóan rendelkezésre álló idő; meghosszabbítható szerződések esetében a jelleg és a mennyiség, valamint – amennyiben lehetséges – a közbeszerzés tárgyát képező építési beruházásra, árubeszerzésre, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló pályázatok jövőbeli hirdetményei közzétételének várható időpontja; |
| --- | --- | --- |

2.

Amennyiben az eljárást megindító felhívás eszköze előzetes tájékoztató, az ajánlatkérő szervnek még az ajánlattevők vagy a tárgyalásban részt vevők kiválasztásának megkezdése előtt valamennyi részvételre jelentkezőt fel kell hívnia arra, hogy az adott szerződésre vonatkozó részletes tájékoztatás alapján erősítse meg részvételi szándékát.

Ennek a felhívásnak tartalmaznia kell legalább a következőket:

a)

jelleg és mennyiség, beleértve a kiegészítő szerződésekre vonatkozó valamennyi opciót, és – amennyiben lehetséges – az ezen opciók gyakorlására várhatóan rendelkezésre álló idő; meghosszabbítható szerződések esetében a jelleg és a mennyiség, valamint – amennyiben lehetséges – a közbeszerzés tárgyát képező építési beruházásra, árubeszerzésre, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló pályázatok jövőbeli hirdetményei közzétételének várható időpontja;

| b) | az eljárás típusa: meghívásos eljárás vagy tárgyalásos eljárás; |
| --- | --- |

b)

az eljárás típusa: meghívásos eljárás vagy tárgyalásos eljárás;

| c) | adott esetben az áruszállítás vagy az építési beruházás, illetve a szolgáltatások teljesítése megkezdésének vagy befejezésének időpontja; |
| --- | --- |

c)

adott esetben az áruszállítás vagy az építési beruházás, illetve a szolgáltatások teljesítése megkezdésének vagy befejezésének időpontja;

| d) | amennyiben az elektronikus hozzáférés nem biztosítható, a közbeszerzési dokumentáció iránti kérelmek beküldésének végső határideje és a cím, amelyre e kérelmeket küldeni kell, valamint az e célra használandó nyelv vagy nyelvek; |
| --- | --- |

d)

amennyiben az elektronikus hozzáférés nem biztosítható, a közbeszerzési dokumentáció iránti kérelmek beküldésének végső határideje és a cím, amelyre e kérelmeket küldeni kell, valamint az e célra használandó nyelv vagy nyelvek;

| e) | a szerződést odaítélő ajánlatkérő szerv címe; |
| --- | --- |

e)

a szerződést odaítélő ajánlatkérő szerv címe;

| f) | a gazdasági szereplőktől megkövetelt gazdasági és műszaki feltételek, pénzügyi biztosítékok és adatok; |
| --- | --- |

f)

a gazdasági szereplőktől megkövetelt gazdasági és műszaki feltételek, pénzügyi biztosítékok és adatok;

| g) | az ajánlati felhívás tárgyát képező szerződés formája: adásvétel, lízing, bérlet, vagy részletvétel, illetve ezek bármilyen kombinációja; és |
| --- | --- |

g)

az ajánlati felhívás tárgyát képező szerződés formája: adásvétel, lízing, bérlet, vagy részletvétel, illetve ezek bármilyen kombinációja; és

| h) | a szerződés odaítélési szempontjai és azok súlyozása vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendje, amennyiben ezt az információt az előzetes tájékoztató vagy a műszaki leírás, illetve az ajánlati vagy a tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívás nem tartalmazza. |
| --- | --- |

h)

a szerződés odaítélési szempontjai és azok súlyozása vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendje, amennyiben ezt az információt az előzetes tájékoztató vagy a műszaki leírás, illetve az ajánlati vagy a tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívás nem tartalmazza.

---

X. MELLÉKLET

A 18. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT SZOCIÁLIS ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI EGYEZMÉNYEK JEGYZÉKE

| — | 87. számú ILO-egyezmény az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről, |
| --- | --- |

—

87. számú ILO-egyezmény az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről,

| — | 98. számú ILO-egyezmény a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról, |
| --- | --- |

—

98. számú ILO-egyezmény a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról,

| — | 29. számú ILO-egyezmény a kényszer- vagy kötelező munkáról, |
| --- | --- |

—

29. számú ILO-egyezmény a kényszer- vagy kötelező munkáról,

| — | 105. számú ILO-egyezmény a kényszermunka felszámolásáról, |
| --- | --- |

—

105. számú ILO-egyezmény a kényszermunka felszámolásáról,

| — | 138. számú ILO-egyezmény a foglalkoztatás alsó korhatáráról, |
| --- | --- |

—

138. számú ILO-egyezmény a foglalkoztatás alsó korhatáráról,

| — | 111. számú ILO-egyezmény a foglalkoztatásból és a foglalkozásból eredő hátrányos megkülönböztetésről, |
| --- | --- |

—

111. számú ILO-egyezmény a foglalkoztatásból és a foglalkozásból eredő hátrányos megkülönböztetésről,

| — | 100. számú ILO-egyezmény a férfi és a női munkaerőnek egyenlő értékű munka esetén járó egyenlő díjazásáról, |
| --- | --- |

—

100. számú ILO-egyezmény a férfi és a női munkaerőnek egyenlő értékű munka esetén járó egyenlő díjazásáról,

| — | 182. számú ILO-egyezmény a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és felszámolására irányuló azonnali lépésekről, |
| --- | --- |

—

182. számú ILO-egyezmény a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és felszámolására irányuló azonnali lépésekről,

| — | bécsi egyezmény a sztratoszferikus ózonréteg védelméről és annak Montreáli Jegyzőkönyve az ózonréteget lebontó anyagokról, |
| --- | --- |

—

bécsi egyezmény a sztratoszferikus ózonréteg védelméről és annak Montreáli Jegyzőkönyve az ózonréteget lebontó anyagokról,

| — | a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló bázeli egyezmény (Bázeli Egyezmény), |
| --- | --- |

—

a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló bázeli egyezmény (Bázeli Egyezmény),

| — | Stockholmi Egyezmény a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról, |
| --- | --- |

—

Stockholmi Egyezmény a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról,

| — | Rotterdami Egyezmény a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról (1998. szeptember 10.) és annak három regionális jegyzőkönyve. |
| --- | --- |

—

Rotterdami Egyezmény a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról (1998. szeptember 10.) és annak három regionális jegyzőkönyve.

---

XI. MELLÉKLET

NYILVÁNTARTÁSOK
   (1)

Az egyes tagállamok vonatkozó szakmai és cégnyilvántartásai, valamint a kapcsolódó nyilatkozatok és hatósági bizonyítványok a következők:

| — | Belgiumban a „Registre du Commerce”/„Handelsregister”, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében pedig az „Ordres professionels/Beroepsorden”, |
| --- | --- |

—

Belgiumban a „Registre du Commerce”/„Handelsregister”, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében pedig az „Ordres professionels/Beroepsorden”,

| — | Bulgáriában a „Търговски регистър”, |
| --- | --- |

—

Bulgáriában a „Търговски регистър”,

| — | a Cseh Köztársaságban az „obchodní rejstřík”, |
| --- | --- |

—

a Cseh Köztársaságban az „obchodní rejstřík”,

| — | Dániában az „Erhvervsstyrelsen”, |
| --- | --- |

—

Dániában az „Erhvervsstyrelsen”,

| — | Németországban a „Handelsregister”, a „Handwerksrolle”, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében pedig a „Vereinsregister”, a „Partnerschaftsregister” és a „Mitgliedsverzeichnisse der Berufskammern der Länder”, |
| --- | --- |

—

Németországban a „Handelsregister”, a „Handwerksrolle”, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében pedig a „Vereinsregister”, a „Partnerschaftsregister” és a „Mitgliedsverzeichnisse der Berufskammern der Länder”,

| — | Észtországban a „Registrite ja Infosüsteemide Keskus”, |
| --- | --- |

—

Észtországban a „Registrite ja Infosüsteemide Keskus”,

| — | Írországban a gazdasági szereplőtől a „Registrar of Companies” vagy a „Registrar of Friendly Societies” által kiadott hatósági bizonyítvány, illetve egyéb esetben olyan hatósági bizonyítvány bemutatása kérhető, amely tartalmazza az érintett személy eskü alatt tett nyilatkozatát, miszerint a szóban forgó szakmai tevékenységet a letelepedése szerinti országban, egy meghatározott helyen és meghatározott cégnév alatt folytatja, |
| --- | --- |

—

Írországban a gazdasági szereplőtől a „Registrar of Companies” vagy a „Registrar of Friendly Societies” által kiadott hatósági bizonyítvány, illetve egyéb esetben olyan hatósági bizonyítvány bemutatása kérhető, amely tartalmazza az érintett személy eskü alatt tett nyilatkozatát, miszerint a szóban forgó szakmai tevékenységet a letelepedése szerinti országban, egy meghatározott helyen és meghatározott cégnév alatt folytatja,

| — | Görögországban építési beruházásra irányuló szerződés esetében a Környezetvédelmi, Területrendezési és Közmunkaügyi Minisztérium (Υ.ΠΕ.ΧΩ.Δ.Ε) által vezetett „Μητρώο Εργοληπτικών Επιχειρήσεων – ΜΕΕΠ”; árubeszerzésre irányuló szerződés esetében a „Βιοτεχνικό ή Εμπορικό ή Βιομηχανικό Επιμελητήριο” és a „Μητρώο Κατασκευαστών Αμυντικού Υλικού”; szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében a szolgáltatótól közjegyző előtt, eskü alatt tett nyilatkozatot kérhetnek az adott szakma gyakorlására vonatkozóan; a hatályos nemzeti jogszabályok által előírt esetekben, az I. mellékletben említett kutatási szolgáltatások nyújtása tekintetében a „Μητρώο Μελετητών” szakmai nyilvántartás és a „Μητρώο Γραφείων Μελετών”, |
| --- | --- |

—

Görögországban építési beruházásra irányuló szerződés esetében a Környezetvédelmi, Területrendezési és Közmunkaügyi Minisztérium (Υ.ΠΕ.ΧΩ.Δ.Ε) által vezetett „Μητρώο Εργοληπτικών Επιχειρήσεων – ΜΕΕΠ”; árubeszerzésre irányuló szerződés esetében a „Βιοτεχνικό ή Εμπορικό ή Βιομηχανικό Επιμελητήριο” és a „Μητρώο Κατασκευαστών Αμυντικού Υλικού”; szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében a szolgáltatótól közjegyző előtt, eskü alatt tett nyilatkozatot kérhetnek az adott szakma gyakorlására vonatkozóan; a hatályos nemzeti jogszabályok által előírt esetekben, az I. mellékletben említett kutatási szolgáltatások nyújtása tekintetében a „Μητρώο Μελετητών” szakmai nyilvántartás és a „Μητρώο Γραφείων Μελετών”,

| — | Spanyolországban építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében a „Registro Oficial de Licitadores y Empresas Clasificadas del Estado”, árubeszerzésre irányuló szerződések esetében pedig a „Registro Mercantil”, illetve a nyilvántartásba nem vett személyek esetében olyan hatósági bizonyítvány, amely tanúsítja, hogy az érintett személy eskü alatt nyilatkozatot tett, miszerint a szóban forgó szakmai tevékenységet folytatja, |
| --- | --- |

—

Spanyolországban építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében a „Registro Oficial de Licitadores y Empresas Clasificadas del Estado”, árubeszerzésre irányuló szerződések esetében pedig a „Registro Mercantil”, illetve a nyilvántartásba nem vett személyek esetében olyan hatósági bizonyítvány, amely tanúsítja, hogy az érintett személy eskü alatt nyilatkozatot tett, miszerint a szóban forgó szakmai tevékenységet folytatja,

| — | Franciaországban a „Registre du commerce et des sociétés” és a „Répertoire des métiers”, |
| --- | --- |

—

Franciaországban a „Registre du commerce et des sociétés” és a „Répertoire des métiers”,

| — | Horvátországban a „Sudski registar” és az „Obrtni registrar”, vagy egyes tevékenységek esetében az arról szóló igazolás, hogy az érintett személy kereskedelmi tevékenységet folytathat, vagy az adott foglalkozást űzheti, |
| --- | --- |

—

Horvátországban a „Sudski registar” és az „Obrtni registrar”, vagy egyes tevékenységek esetében az arról szóló igazolás, hogy az érintett személy kereskedelmi tevékenységet folytathat, vagy az adott foglalkozást űzheti,

| — | Olaszországban a „Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato”, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében pedig a „Registro delle commissioni provinciali per l’artigianato”, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében a már említett nyilvántartások mellett a „Consiglio nazionale degli ordini professionali” is; építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében a már említett nyilvántartások mellett az „Albo nazionale dei gestori ambientali”, |
| --- | --- |

—

Olaszországban a „Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato”, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében pedig a „Registro delle commissioni provinciali per l’artigianato”, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében a már említett nyilvántartások mellett a „Consiglio nazionale degli ordini professionali” is; építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében a már említett nyilvántartások mellett az „Albo nazionale dei gestori ambientali”,

| — | Cipruson építési beruházásra irányuló szerződések esetében a magas- és mélyépítési vállalkozók nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló törvény szerint a szerződő féltől a „Magas- és Mélyépítési Vállalkozók Nyilvántartó és Ellenőrző Tanácsa” (Συμβούλιο Εγγραφής και Ελέγχου Εργοληπτών Οικοδομικών και Τεχνικών Έργων)” által kiállított hatósági bizonyítvány bemutatása kérhető; árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében a szállítótól vagy a szolgáltatótól a „Cégnyilvántartás és Vagyonfelügyelet” (Έφορος Εταιρειών και Επίσημος Παραλήπτης) által kiadott hatósági bizonyítvány, illetve egyéb esetben olyan hatósági bizonyítvány bemutatása kérhető, amely tanúsítja, hogy az érintett személy eskü alatt nyilatkozatot tett, miszerint a szóban forgó szakmai tevékenységet a letelepedése szerinti országban, egy meghatározott helyen és meghatározott cégnév alatt folytatja, |
| --- | --- |

—

Cipruson építési beruházásra irányuló szerződések esetében a magas- és mélyépítési vállalkozók nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló törvény szerint a szerződő féltől a „Magas- és Mélyépítési Vállalkozók Nyilvántartó és Ellenőrző Tanácsa” (Συμβούλιο Εγγραφής και Ελέγχου Εργοληπτών Οικοδομικών και Τεχνικών Έργων)” által kiállított hatósági bizonyítvány bemutatása kérhető; árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében a szállítótól vagy a szolgáltatótól a „Cégnyilvántartás és Vagyonfelügyelet” (Έφορος Εταιρειών και Επίσημος Παραλήπτης) által kiadott hatósági bizonyítvány, illetve egyéb esetben olyan hatósági bizonyítvány bemutatása kérhető, amely tanúsítja, hogy az érintett személy eskü alatt nyilatkozatot tett, miszerint a szóban forgó szakmai tevékenységet a letelepedése szerinti országban, egy meghatározott helyen és meghatározott cégnév alatt folytatja,

| — | Lettországban az „Uzņēmumu reģistrs”, |
| --- | --- |

—

Lettországban az „Uzņēmumu reģistrs”,

| — | Litvániában a „Juridinių asmenų registras”, |
| --- | --- |

—

Litvániában a „Juridinių asmenų registras”,

| — | Luxemburgban a „Registre aux firmes” és a „Rôle de la Chambre des métiers”, |
| --- | --- |

—

Luxemburgban a „Registre aux firmes” és a „Rôle de la Chambre des métiers”,

| — | Magyarországon a „Cégnyilvántartás”, az „egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása”, és – szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében – egyes „szakmai kamarák nyilvántartása”, illetve, egyes tevékenységek esetében igazolás arról, hogy az érintett személy rendelkezik a kérdéses kereskedelmi tevékenység, illetve szakma gyakorlásához szükséges engedéllyel, |
| --- | --- |

—

Magyarországon a „Cégnyilvántartás”, az „egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása”, és – szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében – egyes „szakmai kamarák nyilvántartása”, illetve, egyes tevékenységek esetében igazolás arról, hogy az érintett személy rendelkezik a kérdéses kereskedelmi tevékenység, illetve szakma gyakorlásához szükséges engedéllyel,

| — | Máltán a gazdasági szereplőnek kérelmeznie kell a „numru ta’ registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tal-licenzja ta’ kummerc” kiállítását, illetve partnerség vagy vállalkozás esetén a máltai adóhatóság által kiállított, vonatkozó nyilvántartási számot, |
| --- | --- |

—

Máltán a gazdasági szereplőnek kérelmeznie kell a „numru ta’ registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tal-licenzja ta’ kummerc” kiállítását, illetve partnerség vagy vállalkozás esetén a máltai adóhatóság által kiállított, vonatkozó nyilvántartási számot,

| — | Hollandiában a „Handelsregister”, |
| --- | --- |

—

Hollandiában a „Handelsregister”,

| — | Ausztriában a „Firmenbuch”, a „Gewerberegister” és a „Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern”, |
| --- | --- |

—

Ausztriában a „Firmenbuch”, a „Gewerberegister” és a „Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern”,

| — | Lengyelországban a „Krajowy Rejestr Sądowy”, |
| --- | --- |

—

Lengyelországban a „Krajowy Rejestr Sądowy”,

| — | Portugáliában építési beruházásra irányuló szerződés esetében az „Instituto da Construção e do Imobiliário” (INCI); árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében pedig a „Registro Nacional das Pessoas Colectivas”, |
| --- | --- |

—

Portugáliában építési beruházásra irányuló szerződés esetében az „Instituto da Construção e do Imobiliário” (INCI); árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében pedig a „Registro Nacional das Pessoas Colectivas”,

| — | Romániában a „Registrul Comerțului”, |
| --- | --- |

—

Romániában a „Registrul Comerțului”,

| — | Szlovéniában a „sodni register” és az „obrtni register”, |
| --- | --- |

—

Szlovéniában a „sodni register” és az „obrtni register”,

| — | Szlovákiában az „Obchodný register”, |
| --- | --- |

—

Szlovákiában az „Obchodný register”,

| — | Finnországban a „Kaupparekisteri”/„Handelsregistret”, |
| --- | --- |

—

Finnországban a „Kaupparekisteri”/„Handelsregistret”,

| — | Svédországban az „aktiebolags-, handels- eller föreningsregistren”, |
| --- | --- |

—

Svédországban az „aktiebolags-, handels- eller föreningsregistren”,

| — | az Egyesült Királyságban a gazdasági szereplőtől a „Registrar of Companies” által kiadott, megalakulását vagy bejegyzését igazoló hatósági bizonyítvány, illetve egyéb esetben olyan hatósági bizonyítvány bemutatása kérhető, amely tanúsítja, hogy az érintett személy eskü alatt nyilatkozatot tett, miszerint a szóban forgó szakmai tevékenységet egy meghatározott helyen és meghatározott cégnév alatt folytatja. |
| --- | --- |

—

az Egyesült Királyságban a gazdasági szereplőtől a „Registrar of Companies” által kiadott, megalakulását vagy bejegyzését igazoló hatósági bizonyítvány, illetve egyéb esetben olyan hatósági bizonyítvány bemutatása kérhető, amely tanúsítja, hogy az érintett személy eskü alatt nyilatkozatot tett, miszerint a szóban forgó szakmai tevékenységet egy meghatározott helyen és meghatározott cégnév alatt folytatja.

---

(1)  Az 58. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában „szakmai vagy cégnyilvántartások” az e mellékletben szereplő nyilvántartások, valamint – nemzeti szintű módosításuk esetén – az azok helyébe lépő nyilvántartások.

---

XII. MELLÉKLET

A KIVÁLASZTÁSI SZEMPONTOKHOZ KAPCSOLÓDÓ BIZONYÍTÁSI ESZKÖZÖK

I. rész:   Gazdasági és pénzügyi helyzet

A gazdasági szereplő gazdasági és pénzügyi helyzetének igazolása főszabály szerint a következő egy vagy több dokumentummal történhet:

| a) | bankoktól származó megfelelő nyilatkozatok vagy – adott esetben – a vonatkozó szakmai felelősségbiztosítás igazolása; |
| --- | --- |

a)

bankoktól származó megfelelő nyilatkozatok vagy – adott esetben – a vonatkozó szakmai felelősségbiztosítás igazolása;

| b) | a mérleg vagy mérlegkivonatok bemutatása, ha a gazdasági szereplő székhelye szerinti ország joga előírja a mérlegek közzétételét; |
| --- | --- |

b)

a mérleg vagy mérlegkivonatok bemutatása, ha a gazdasági szereplő székhelye szerinti ország joga előírja a mérlegek közzétételét;

| c) | a vállalkozás összforgalmáról és – adott esetben – a szerződés tárgyát képező tevékenységi terület forgalmáról szóló kimutatás legfeljebb az előző három üzleti évre vonatkozóan, attól függően, hogy mikor jött létre a vállalkozás, vagy a gazdasági szereplő mikor kezdte meg a tevékenységét, amennyiben ezek a forgalmi adatok rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

c)

a vállalkozás összforgalmáról és – adott esetben – a szerződés tárgyát képező tevékenységi terület forgalmáról szóló kimutatás legfeljebb az előző három üzleti évre vonatkozóan, attól függően, hogy mikor jött létre a vállalkozás, vagy a gazdasági szereplő mikor kezdte meg a tevékenységét, amennyiben ezek a forgalmi adatok rendelkezésre állnak.

II. rész:   Műszaki alkalmasság

A gazdasági szereplő 58. cikkben említett műszaki alkalmasságának bizonyítására felhasználhatók:

| a) | a következő jegyzékek:






  i. | az elmúlt legfeljebb öt évben megvalósított építési beruházások listája, a legfontosabb munkák megfelelő elvégzésére és eredményére vonatkozó igazolásokkal. Az ajánlatkérő szerv szervek a megfelelő szintű verseny biztosítása érdekében szükség esetén jelezhetik, hogy figyelembe veszik az öt évnél régebben teljesített releváns építési beruházások igazolását is; |
| --- | --- | --- |

a)

a következő jegyzékek:

i.

az elmúlt legfeljebb öt évben megvalósított építési beruházások listája, a legfontosabb munkák megfelelő elvégzésére és eredményére vonatkozó igazolásokkal. Az ajánlatkérő szerv szervek a megfelelő szintű verseny biztosítása érdekében szükség esetén jelezhetik, hogy figyelembe veszik az öt évnél régebben teljesített releváns építési beruházások igazolását is;

| ii. | a legfeljebb az elmúlt három év során leszállított főbb áruk, illetve teljesített főbb szolgáltatások jegyzéke, az összegek, időpontok és a közületi vagy magánmegrendelők feltüntetésével. Az ajánlatkérő szervek a megfelelő szintű verseny biztosítása érdekében szükség esetén jelezhetik, hogy figyelembe veszik a három évnél régebben teljesített releváns árubeszerzések vagy szolgáltatások igazolását is; |
| --- | --- |

ii.

a legfeljebb az elmúlt három év során leszállított főbb áruk, illetve teljesített főbb szolgáltatások jegyzéke, az összegek, időpontok és a közületi vagy magánmegrendelők feltüntetésével. Az ajánlatkérő szervek a megfelelő szintű verseny biztosítása érdekében szükség esetén jelezhetik, hogy figyelembe veszik a három évnél régebben teljesített releváns árubeszerzések vagy szolgáltatások igazolását is;

| b) | tájékoztatás a részt vevő szakemberekről vagy műszaki szervezetekről – különösen a minőség-ellenőrzés felelőseiről –, függetlenül attól, hogy közvetlenül a gazdasági szereplő vállalkozása alkalmazza-e őket, továbbá építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében azon személyekről készült tájékoztatás, akiknek a munkáját a szerződő fél az építmény kivitelezése során igénybe veheti; |
| --- | --- |

b)

tájékoztatás a részt vevő szakemberekről vagy műszaki szervezetekről – különösen a minőség-ellenőrzés felelőseiről –, függetlenül attól, hogy közvetlenül a gazdasági szereplő vállalkozása alkalmazza-e őket, továbbá építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében azon személyekről készült tájékoztatás, akiknek a munkáját a szerződő fél az építmény kivitelezése során igénybe veheti;

| c) | a gazdasági szereplő által a minőség biztosítása végett igénybe vett műszaki háttér, valamint a vállalkozás tanulmányi és kutatási létesítményeinek leírása; |
| --- | --- |

c)

a gazdasági szereplő által a minőség biztosítása végett igénybe vett műszaki háttér, valamint a vállalkozás tanulmányi és kutatási létesítményeinek leírása;

| d) | azon ellátásilánc-irányítási és ellenőrzési rendszerek megjelölése, amelyeket a gazdasági szereplő a szerződés teljesítése során alkalmazni tud; |
| --- | --- |

d)

azon ellátásilánc-irányítási és ellenőrzési rendszerek megjelölése, amelyeket a gazdasági szereplő a szerződés teljesítése során alkalmazni tud;

| e) | amennyiben a leszállítandó termékek vagy a teljesítendő szolgáltatások összetettek, vagy – rendkívüli esetben – ha különleges célra szolgálnak, az ajánlatkérő szerv által elvégzett vagy nevében a szállító, illetve a szolgáltató székhelye szerinti ország egy erre illetékes hivatalos szerve által – e szerv beleegyezése alapján – elvégzett vizsgálat, amely a szállító termelési kapacitására, illetve a szolgáltató műszaki alkalmasságára, valamint szükség szerint a rendelkezésükre álló tanulmányi és kutatási eszközökre, és minőség-ellenőrzési intézkedéseikre vonatkozik; |
| --- | --- |

e)

amennyiben a leszállítandó termékek vagy a teljesítendő szolgáltatások összetettek, vagy – rendkívüli esetben – ha különleges célra szolgálnak, az ajánlatkérő szerv által elvégzett vagy nevében a szállító, illetve a szolgáltató székhelye szerinti ország egy erre illetékes hivatalos szerve által – e szerv beleegyezése alapján – elvégzett vizsgálat, amely a szállító termelési kapacitására, illetve a szolgáltató műszaki alkalmasságára, valamint szükség szerint a rendelkezésükre álló tanulmányi és kutatási eszközökre, és minőség-ellenőrzési intézkedéseikre vonatkozik;

| f) | a szolgáltató, illetve a szerződő fél vagy a vállalkozás vezetőinek iskolai végzettsége és szakképzettsége, feltéve, hogy ezeket nem odaítélési szempontként értékelik; |
| --- | --- |

f)

a szolgáltató, illetve a szerződő fél vagy a vállalkozás vezetőinek iskolai végzettsége és szakképzettsége, feltéve, hogy ezeket nem odaítélési szempontként értékelik;

| g) | azon környezetvédelmi vezetési intézkedések megjelölése, amelyeket a gazdasági szereplő a szerződés teljesítése során alkalmazni tud; |
| --- | --- |

g)

azon környezetvédelmi vezetési intézkedések megjelölése, amelyeket a gazdasági szereplő a szerződés teljesítése során alkalmazni tud;

| h) | az utolsó három évre vonatkozóan a szolgáltató, illetve a szerződő fél éves átlagos munkaerő-létszámáról és vezetői létszámáról készült kimutatás; |
| --- | --- |

h)

az utolsó három évre vonatkozóan a szolgáltató, illetve a szerződő fél éves átlagos munkaerő-létszámáról és vezetői létszámáról készült kimutatás;

| i) | a szolgáltató, illetve a szerződő fél számára a szerződés teljesítéséhez rendelkezésre álló eszközökről, berendezésekről vagy műszaki felszerelésről készült kimutatás; |
| --- | --- |

i)

a szolgáltató, illetve a szerződő fél számára a szerződés teljesítéséhez rendelkezésre álló eszközökről, berendezésekről vagy műszaki felszerelésről készült kimutatás;

| j) | tájékoztatás arról, hogy a szerződés mekkora részére nézve kíván esetleg a gazdasági szereplő harmadik féllel szerződést kötni; |
| --- | --- |

j)

tájékoztatás arról, hogy a szerződés mekkora részére nézve kíván esetleg a gazdasági szereplő harmadik féllel szerződést kötni;

| k) | a leszállítandó termékek tekintetében:






  i. | minták, leírások vagy fényképek, amelyek hitelességét az ajánlatkérő szerv kérésére igazolni kell; |
| --- | --- | --- |

k)

a leszállítandó termékek tekintetében:

i.

minták, leírások vagy fényképek, amelyek hitelességét az ajánlatkérő szerv kérésére igazolni kell;

| ii. | hatáskörrel rendelkezőként elismert hivatalos minőségellenőrző intézetek vagy hivatalok által kiállított bizonyítványok, amelyek műszaki leírásokra vagy szabványokra való egyértelmű hivatkozással igazolják a termékek megfelelőségét. |
| --- | --- |

ii.

hatáskörrel rendelkezőként elismert hivatalos minőségellenőrző intézetek vagy hivatalok által kiállított bizonyítványok, amelyek műszaki leírásokra vagy szabványokra való egyértelmű hivatkozással igazolják a termékek megfelelőségét.

---

XIII. MELLÉKLET

A 68. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT UNIÓS JOGI AKTUSOK JEGYZÉKE

2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

---

XIV. MELLÉKLET

A 74. CIKKBEN EMLÍTETT SZOLGÁLTATÁSOK

| CPV-kód | Leírás |
| --- | --- |
| 75200000-8; 75231200-6; 75231240-8; 79611000-0; 79622000-0 [Háztartási kisegítő személyzettel való ellátási szolgáltatások] 79624000-4 [Ápolószemélyzettel való ellátási szolgáltatások] valamint 79625000-1 [Egészségügyi személyzettel való ellátási szolgáltatások] 85000000-9-től 85323000-9-ig; 98133100-5, 98133000-4; 98200000-5, 98500000-8 [Magánháztartás alkalmazottakkal] valamint 98513000-2-től 98514000-9-ig [Háztartásoknak nyújtott munkaerő-szolgáltatások, ügynökségi alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, irodai alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, ideiglenes alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, bejárónői szolgáltatások és háztartási szolgáltatások] | Egészségügyi, szociális és ezekhez kapcsolódó szolgáltatások |
| 85321000-5 és 85322000-2, 75000000-6 [Közigazgatási, honvédelmi és társadalombiztosítási szolgáltatások], 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1; 79995000-5-től 79995200-7-ig; 80000000-4-től Oktatási és képzési szolgáltatások 80660000-8-ig; 92000000-1-től 92700000-8-ig
  79950000-8 [Kiállítás, vásár és kongresszusszervezési szolgáltatások], 79951000-5 [Szemináriumszervezési szolgáltatások], 79952000-2 [Rendezvényszervezési szolgáltatások], 79952100-3 [Kulturálisesemény-szervezési szolgáltatások], 79953000-9 [Fesztiválszervezési szolgáltatások], 79954000-6 [Partiszervezési szolgáltatások], 79955000-3 [Divatbemutató-rendezési szolgáltatások], 79956000-0 [Vásár- és kiállításszervezési szolgáltatások] | Közigazgatási, szociális, oktatási, egészségügyi és kultúrával kapcsolatos szolgáltatások |
| 75300000-9 | Kötelező társadalombiztosításhoz kötődő szolgáltatások (1) |
| 75310000-2, 75311000-9, 75312000-6, 75313000-3, 75313100-4, 75314000-0,75320000-5, 75330000-8, 75340000-1 | Segélyekkel, támogatásokkal és juttatásokkal kapcsolatos szolgáltatások |
| 98000000-3; 98120000-0; 98132000-7; 98133110-8 és 98130000-3 | Egyéb közösségi, szociális és személyi szolgáltatások, ideértve a szakszervezetek által nyújtott szolgáltatásokat, a politikai szervezetek által nyújtott szolgáltatásokat, a fiatalok szövetségei által nyújtott szolgáltatásokat és a tagsággal rendelkező különféle szervezettel kapcsolatos szolgáltatásokat |
| 98131000-0 | Vallási szolgáltatások |
| 55100000-1-től 55410000-7-ig; 55521000-8-tól 55521200-0-ig [55521000-8 Élelmiszer-ellátási szolgáltatások magánháztartások számára, 55521100-9 Ebédszállítási szolgáltatások, 55521200-0 Házhozszállítási szolgáltatások]
  55520000-1 Élelmezési szolgáltatások, 55522000-5 Élelmezési szolgáltatások szállítási vállalatok számára, 55523000-2 Élelmezési szolgáltatások egyéb vállalatok és intézmények számára, 55524000-9 Iskolai élelmezési szolgáltatások, 55510000-8
  Étkezdei szolgáltatások, 55511000-5 Étkezdei és egyéb korlátozott vevőkörű büfészolgáltatás, 55512000-2 Büféüzemeltetési szolgáltatások, 55523100-3 Iskolai ebédszolgáltatás | Szállodai és éttermi szolgáltatások |
| 79100000-5-től 79140000-7-ig; 75231100-5; | Jogi szolgáltatások, amennyiben azok a 10. cikk d) pontja értelmében nincsenek kizárva a hatály alól. |
| 75100000-7-től 75120000-3-ig; 75123000-4; 75125000-8-tól 75131000-3-ig | Egyéb közigazgatási és kormányzati szolgáltatások |
| 75200000-8-tól 75231000-4-ig | Közösségi szolgáltatások nyújtása |
| 75231210-9-től 75231230-5-ig; 75240000-0-tól 75252000-7-ig; 794300000-7; 98113100-9 | Büntetés-végrehajtási szolgáltatások, közbiztonsággal kapcsolatos szolgáltatások, mentési szolgáltatások, amennyiben a 10. cikk h) pontja nem zárja ki őket az irányelv hatálya alól |
| 79700000-1-től 79721000-4-ig [Nyomozóirodák és biztonsági szolgálatok szolgáltatásai, biztonsági szolgáltatások, riasztásfigyelési szolgáltatások, őrzési szolgáltatások, felügyeleti szolgáltatások, követőrendszerrel kapcsolatos szolgáltatások, szökevénykeresési szolgáltatások, járőrözési szolgáltatások, azonosítóigazolvány-kibocsátási szolgáltatások, nyomozási szolgáltatások és nyomozóirodai szolgáltatások] 79722000-1[Grafológiai szolgáltatások], 79723000-8 [Hulladékvizsgálati szolgáltatások] | Nyomozási és biztonsági szolgáltatások |
| 98900000-2 [Területen kívüli szervezetek és testületek által nyújtott szolgáltatások] és 98910000-5 [Nemzetközi szervezetek és testületek által nyújtott szakszolgáltatás] | Nemzetközi szolgáltatások |
| 64000000-6 [Postai és távközlési szolgáltatások], 64100000-7 [Postai és futárszolgáltatás], 64110000-0 [Postai szolgáltatások], 64111000-7 [Újságokkal és időszaki kiadványokkal kapcsolatos postai szolgáltatások], 64112000-4 [Levelekkel kapcsolatos postai szolgáltatások], 64113000-1 [Csomagokkal kapcsolatos postai szolgáltatások], 64114000-8 [Postahivatali szolgáltatások], 64115000-5 [Postafiók-kölcsönzés], 64116000-2 [Postai küldeménymegőrzési (poste restante) szolgáltatások], 64122000-7 [Belső irodai kézbesítési szolgáltatások] | Postai szolgáltatások |
| 50116510-9 [Gumiabroncs vulkanizálása], 71550000-8 [Kovácsműhely-szolgáltatások] | Különféle szolgáltatások |

CPV-kód

Leírás

75200000-8; 75231200-6; 75231240-8; 79611000-0; 79622000-0 [Háztartási kisegítő személyzettel való ellátási szolgáltatások] 79624000-4 [Ápolószemélyzettel való ellátási szolgáltatások] valamint 79625000-1 [Egészségügyi személyzettel való ellátási szolgáltatások] 85000000-9-től 85323000-9-ig; 98133100-5, 98133000-4; 98200000-5, 98500000-8 [Magánháztartás alkalmazottakkal] valamint 98513000-2-től 98514000-9-ig [Háztartásoknak nyújtott munkaerő-szolgáltatások, ügynökségi alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, irodai alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, ideiglenes alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, bejárónői szolgáltatások és háztartási szolgáltatások]

Egészségügyi, szociális és ezekhez kapcsolódó szolgáltatások

85321000-5 és 85322000-2, 75000000-6 [Közigazgatási, honvédelmi és társadalombiztosítási szolgáltatások], 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1; 79995000-5-től 79995200-7-ig; 80000000-4-től Oktatási és képzési szolgáltatások 80660000-8-ig; 92000000-1-től 92700000-8-ig

79950000-8 [Kiállítás, vásár és kongresszusszervezési szolgáltatások], 79951000-5 [Szemináriumszervezési szolgáltatások], 79952000-2 [Rendezvényszervezési szolgáltatások], 79952100-3 [Kulturálisesemény-szervezési szolgáltatások], 79953000-9 [Fesztiválszervezési szolgáltatások], 79954000-6 [Partiszervezési szolgáltatások], 79955000-3 [Divatbemutató-rendezési szolgáltatások], 79956000-0 [Vásár- és kiállításszervezési szolgáltatások]

Közigazgatási, szociális, oktatási, egészségügyi és kultúrával kapcsolatos szolgáltatások

75300000-9

Kötelező társadalombiztosításhoz kötődő szolgáltatások (1)

75310000-2, 75311000-9, 75312000-6, 75313000-3, 75313100-4, 75314000-0,75320000-5, 75330000-8, 75340000-1

Segélyekkel, támogatásokkal és juttatásokkal kapcsolatos szolgáltatások

98000000-3; 98120000-0; 98132000-7; 98133110-8 és 98130000-3

Egyéb közösségi, szociális és személyi szolgáltatások, ideértve a szakszervezetek által nyújtott szolgáltatásokat, a politikai szervezetek által nyújtott szolgáltatásokat, a fiatalok szövetségei által nyújtott szolgáltatásokat és a tagsággal rendelkező különféle szervezettel kapcsolatos szolgáltatásokat

98131000-0

Vallási szolgáltatások

55100000-1-től 55410000-7-ig; 55521000-8-tól 55521200-0-ig [55521000-8 Élelmiszer-ellátási szolgáltatások magánháztartások számára, 55521100-9 Ebédszállítási szolgáltatások, 55521200-0 Házhozszállítási szolgáltatások]

55520000-1 Élelmezési szolgáltatások, 55522000-5 Élelmezési szolgáltatások szállítási vállalatok számára, 55523000-2 Élelmezési szolgáltatások egyéb vállalatok és intézmények számára, 55524000-9 Iskolai élelmezési szolgáltatások, 55510000-8

Étkezdei szolgáltatások, 55511000-5 Étkezdei és egyéb korlátozott vevőkörű büfészolgáltatás, 55512000-2 Büféüzemeltetési szolgáltatások, 55523100-3 Iskolai ebédszolgáltatás

Szállodai és éttermi szolgáltatások

79100000-5-től 79140000-7-ig; 75231100-5;

Jogi szolgáltatások, amennyiben azok a 10. cikk d) pontja értelmében nincsenek kizárva a hatály alól.

75100000-7-től 75120000-3-ig; 75123000-4; 75125000-8-tól 75131000-3-ig

Egyéb közigazgatási és kormányzati szolgáltatások

75200000-8-tól 75231000-4-ig

Közösségi szolgáltatások nyújtása

75231210-9-től 75231230-5-ig; 75240000-0-tól 75252000-7-ig; 794300000-7; 98113100-9

Büntetés-végrehajtási szolgáltatások, közbiztonsággal kapcsolatos szolgáltatások, mentési szolgáltatások, amennyiben a 10. cikk h) pontja nem zárja ki őket az irányelv hatálya alól

79700000-1-től 79721000-4-ig [Nyomozóirodák és biztonsági szolgálatok szolgáltatásai, biztonsági szolgáltatások, riasztásfigyelési szolgáltatások, őrzési szolgáltatások, felügyeleti szolgáltatások, követőrendszerrel kapcsolatos szolgáltatások, szökevénykeresési szolgáltatások, járőrözési szolgáltatások, azonosítóigazolvány-kibocsátási szolgáltatások, nyomozási szolgáltatások és nyomozóirodai szolgáltatások] 79722000-1[Grafológiai szolgáltatások], 79723000-8 [Hulladékvizsgálati szolgáltatások]

Nyomozási és biztonsági szolgáltatások

98900000-2 [Területen kívüli szervezetek és testületek által nyújtott szolgáltatások] és 98910000-5 [Nemzetközi szervezetek és testületek által nyújtott szakszolgáltatás]

Nemzetközi szolgáltatások

64000000-6 [Postai és távközlési szolgáltatások], 64100000-7 [Postai és futárszolgáltatás], 64110000-0 [Postai szolgáltatások], 64111000-7 [Újságokkal és időszaki kiadványokkal kapcsolatos postai szolgáltatások], 64112000-4 [Levelekkel kapcsolatos postai szolgáltatások], 64113000-1 [Csomagokkal kapcsolatos postai szolgáltatások], 64114000-8 [Postahivatali szolgáltatások], 64115000-5 [Postafiók-kölcsönzés], 64116000-2 [Postai küldeménymegőrzési (poste restante) szolgáltatások], 64122000-7 [Belső irodai kézbesítési szolgáltatások]

Postai szolgáltatások

50116510-9 [Gumiabroncs vulkanizálása], 71550000-8 [Kovácsműhely-szolgáltatások]

Különféle szolgáltatások

---

(1)  Ezen irányelv hatálya nem terjed ki e szolgáltatásokra, amennyiben azokat nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatásként szervezik. A tagállamok saját belátásuk szerint dönthetnek arról, hogy a kötelező társadalombiztosításhoz kötődő szolgáltatásokat vagy más szolgáltatásokat általános érdekű szolgáltatásként vagy nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatásként szervezik-e meg.

---

XV. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| Ezen irányelv | 2004/18/EK irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk (1), (2), (4) és (5) bekezdés | — |
| 1. cikk (3) bekezdés | 10. cikk |
| 2. cikk (1) bekezdés, 1. pont | 1. cikk (9) bekezdés, első albekezdés |
| 2. cikk (1) bekezdés, 2. pont | 7. cikk a) pont |
| 2. cikk (1) bekezdés, 3. pont | — |
| 2. cikk (1) bekezdés, 4. pont, a) alpont | 1. cikk (9) bekezdés, második albekezdés, a) pont |
| 2. cikk (1) bekezdés, 4. pont, b) alpont | 1. cikk (9) bekezdés, második albekezdés, b) pont |
| 2. cikk (1) bekezdés, 4. pont, c) alpont | 1. cikk (9) bekezdés, második albekezdés, c) pont |
| 2. cikk (1) bekezdés, 5. pont | 1. cikk (2) bekezdés, a) pont |
| 2. cikk (1) bekezdés, 6. pont | 1. cikk (2) bekezdés, b) pont első mondata |
| 2. cikk (1) bekezdés, 7. pont | 1. cikk (2) bekezdés, b) pont második mondata |
| 2. cikk (1) bekezdés, 8. pont | 1. cikk (2) bekezdés, c) pont |
| 2. cikk (1) bekezdés, 9. pont | 1. cikk (2) bekezdés, d) pont |
| 2. cikk (1) bekezdés, 10. pont | 1. cikk (8) bekezdés, második albekezdés |
| 2. cikk (1) bekezdés, 11. pont | 1. cikk (8) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 2. cikk (1) bekezdés, 12. pont | 1. cikk (8) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 2. cikk (1) bekezdés, 13. pont | 23. cikk (1) bekezdés |
| 2. cikk (1) bekezdés, 14. pont | 1. cikk (10) bekezdés |
| 2. cikk (1) bekezdés, 15. pont | — |
| 2. cikk (1) bekezdés, 16. pont | 1. cikk (10) bekezdés |
| 2. cikk (1) bekezdés, 17. pont | — |
| 2. cikk (1) bekezdés, 18. pont | 1. cikk (12) bekezdés |
| 2. cikk (1) bekezdés, 19. pont | 1. cikk (13) bekezdés |
| 2. cikk (1) bekezdés, 20. pont | — |
| 2. cikk (1) bekezdés, 21. pont | 1. cikk (11) bekezdés, e) pont |
| 2. cikk (1) bekezdés, 22. pont | — |
| 2. cikk (1) bekezdés, 23. pont | — |
| 2. cikk (1) bekezdés, 24. pont | — |
| 2. cikk (2) bekezdés | — |
| 3. cikk (1) bekezdés | — |
| 3. cikk (2) bekezdés, első albekezdés | — |
| 3. cikk (2) bekezdés, második albekezdés | 22. cikk, 1. cikk (2) bekezdés, d) pont |
| 3. cikk (3) bekezdés | — |
| 3. cikk (4) bekezdés | — |
| 3. cikk (5) bekezdés | — |
| 3. cikk (6) bekezdés | — |
| 4. cikk | 7. és 67. cikk |
| 5. cikk (1) bekezdés | 9. cikk (1) bekezdés |
| 5. cikk (2) bekezdés | — |
| 5. cikk (3) bekezdés | 9. cikk (3) bekezdés, 9. cikk (7) bekezdés, második albekezdés |
| 5. cikk (4) bekezdés | 9. cikk (2) bekezdés |
| 5. cikk (5) bekezdés | 9. cikk (9) bekezdés |
| 5. cikk (6) bekezdés | — |
| 5. cikk (7) bekezdés | 9. cikk (4) bekezdés |
| 5. cikk (8) bekezdés | 9. cikk (5) bekezdés, a) pont, első albekezdés |
| 5. cikk (9) bekezdés | 9. cikk (5) bekezdés, b) pont, első és második albekezdés |
| 5. cikk (10) bekezdés | 9. cikk (5) bekezdés, a) pont, harmadik albekezdés
  9. cikk (5) bekezdés, b) pont, harmadik albekezdés |
| 5. cikk (11) bekezdés | 9. cikk (7) bekezdés |
| 5. cikk (12) bekezdés | 9. cikk (6) bekezdés |
| 5. cikk (13) bekezdés | 9. cikk (8) bekezdés, a) pont |
| 5. cikk (14) bekezdés | 9. cikk (8) bekezdés, b) pont |
| 6. cikk (1)–(6) bekezdés | 78. cikk, 79. cikk (2) bekezdés, a) pont |
| 6. cikk (7) bekezdés | 79. cikk (2) bekezdés, d) pont |
| 7. cikk | 12. cikk, 68. cikk, a) pont |
| 8. cikk első albekezdés | 13. cikk, 68. cikk, b) pont |
| 8. cikk második albekezdés | 1. cikk (15) bekezdés |
| 9. cikk | 15. cikk, 68. cikk, b) pont |
| 10. cikk a) pont | 16. cikk a) pont |
| 10. cikk b) pont | 16. cikk b) pont |
| 10. cikk c) pont | 16. cikk c) pont |
| 10. cikk d) pont | — |
| 10. cikk e) pont | 16. cikk d) pont |
| 10. cikk f) pont | — |
| 10. cikk g) pont | 16. cikk e) pont |
| 10. cikk h) pont | — |
| 10. cikk i) pont | — |
| 10. cikk j) pont | — |
| 11. cikk | 18. cikk |
| 12. cikk | — |
| 13. cikk, első albekezdés | 8. cikk, első albekezdés |
| 13. cikk, második albekezdés | 8. cikk, második albekezdés |
| 14. cikk (1) bekezdés | 16. cikk f) pont |
| 15. cikk (1) és (2) bekezdés | 10. cikk, 14. cikk, 68. cikk b) pont |
| 15. cikk (3) bekezdés | 14. cikk, 68. cikk b) pont |
| 16. cikk | — |
| 17. cikk (1) bekezdés | 10. cikk, második albekezdés; 2009/81/EK irányelv 12. cikke |
| 17. cikk (2) bekezdés | — |
| 18. cikk (1) bekezdés | 2. cikk |
| 18. cikk (2) bekezdés | — |
| 19. cikk (1) bekezdés | 4. cikk (1) bekezdés |
| 19. cikk (2)–(3) bekezdés | 4. cikk (2) bekezdés |
| 20. cikk (1) bekezdés | 19. cikk |
| 20. cikk (2) bekezdés | 19. cikk, második albekezdés |
| 21. cikk (1) bekezdés | 6. cikk |
| 21. cikk (2) bekezdés | — |
| 22. cikk (1) bekezdés | 42. cikk (1), (2) és (4) bekezdés, 71. cikk (1) bekezdés |
| 22. cikk (2) bekezdés | — |
| 22. cikk (3) bekezdés | 42. cikk (3) bekezdés, 71. cikk (2) bekezdés |
| 22. cikk (4) bekezdés, első albekezdés | — |
| 22. cikk (5) bekezdés | — |
| 22. cikk (6) bekezdés | 42. cikk (5) bekezdés, 71. cikk (3) bekezdés |
| 22. cikk (7) bekezdés, első albekezdés | 79. cikk (2) bekezdés, g) pont |
| 22. cikk (7) bekezdés, második és harmadik albekezdés | — |
| 23. cikk (1) bekezdés | 1. cikk (14) bekezdés, első albekezdés |
| 23. cikk (2) bekezdés | 79. cikk (2) bekezdés, e) és f) pont |
| 24. cikk | — |
| 25. cikk | 5. cikk |
| 26. cikk (1) bekezdés | 28. cikk, első albekezdés |
| 26. cikk (2) bekezdés | 28. cikk, második albekezdés |
| 26. cikk (3) bekezdés | — |
| 26. cikk (4) bekezdés | 28. cikk, második albekezdés, 30. cikk (1) bekezdés |
| 26. cikk (5) bekezdés, első albekezdés | 35. cikk (2) bekezdés |
| 26. cikk (5) bekezdés, második albekezdés | — |
| 26. cikk (6) bekezdés | 28. cikk, második albekezdés |
| 27. cikk (1) bekezdés, első albekezdés | 1. cikk (11) bekezdés, a) pont |
| 27. cikk (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés | 38. cikk (2) bekezdés |
| 27. cikk (2) bekezdés | 38. cikk (4) bekezdés |
| 27. cikk (3) bekezdés | — |
| 27. cikk (4) bekezdés | — |
| 28. cikk (1) bekezdés | 1. cikk (11) bekezdés, b) pont; 38. cikk (3) bekezdés, a) pont |
| 28. cikk (2) bekezdés | 1. cikk (11) bekezdés, b) pont38. cikk (3) bekezdés, b) pont; 44. cikk (3) bekezdés első mondata |
| 28. cikk (3) bekezdés | 38. cikk (4) bekezdés |
| 28. cikk (4) bekezdés | — |
| 28. cikk (5) bekezdés | — |
| 28. cikk (6) bekezdés | 38. cikk (8) bekezdés |
| 29. cikk (1) bekezdés, első albekezdés | 1. cikk (11) bekezdés, d) pont |
| 29. cikk (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés | — |
| 29. cikk (1) bekezdés, negyedik albekezdés | 38. cikk (3) bekezdés, a) és b) pont |
| 29. cikk (2) bekezdés | 1. cikk (11) bekezdés, d) pont |
| 29. cikk (3) bekezdés | 30. cikk (2) bekezdés |
| 29. cikk (4) bekezdés | — |
| 29. cikk (5) bekezdés | 30. cikk (3) bekezdés |
| 29. cikk (6) bekezdés | 30. cikk (4) bekezdés |
| 29. cikk (7) bekezdés | 30. cikk (2) bekezdés |
| 30. cikk (1) bekezdés | 1. cikk (11) bekezdés, c) pont; 38. cikk (3) bekezdés; 44. cikk (3) bekezdés első mondata |
| 30. cikk (2) bekezdés | 29. cikk (2) és (7) bekezdés |
| 30. cikk (3) bekezdés | 29. cikk (3) bekezdés |
| 30. cikk (4) bekezdés | 29. cikk (4) bekezdés |
| 30. cikk (5) bekezdés | 29. cikk (5) bekezdés |
| 30. cikk (6) bekezdés | 29. cikk (6) bekezdés |
| 30. cikk (7) bekezdés | 29. cikk (7) bekezdés |
| 30. cikk (8) bekezdés | 29. cikk (8) bekezdés |
| 31. cikk | — |
| 32. cikk (1) bekezdés | 31. cikk első mondata |
| 32. cikk (2) bekezdés, a) pont | 31. cikk 1. pont, a) alpont |
| 32. cikk (2) bekezdés, b) pont | 31. cikk 1. pont, b) alpont |
| 32. cikk (2) bekezdés, c) pont | 31. cikk 1. pont, c) alpont |
| 32. cikk (3) bekezdés, a) pont | 31. cikk 2. pont, a) alpont |
| 32. cikk (3) bekezdés, b) pont | 31. cikk 2. pont, b) alpont |
| 32. cikk (3) bekezdés, c) pont | 31. cikk 2. pont, c) alpont |
| 32. cikk (3) bekezdés, d) pont | 31. cikk 2. pont, d) alpont |
| 32. cikk (4) bekezdés | 31. cikk 3. pont |
| 32. cikk (5) bekezdés | 31. cikk 4. pont, b) alpont |
| 33. cikk (1) bekezdés | 1. cikk (5) bekezdés; 32. cikk (1) bekezdés, 32. cikk (2) bekezdés, első és negyedik albekezdés |
| 33. cikk (2) bekezdés | 32. cikk (2) bekezdés, második és harmadik albekezdés |
| 33. cikk (3) bekezdés | 32. cikk (3) bekezdés |
| 33. cikk (4) bekezdés | 32. cikk (4) bekezdés |
| 33. cikk (5) bekezdés | 32. cikk (4) bekezdés |
| 34. cikk (1) bekezdés | 1. cikk (6) bekezdés; 33. cikk (1) bekezdés |
| 34. cikk (2) bekezdés | 33. cikk (2) bekezdés |
| 34. cikk (3) bekezdés | 33. cikk (2) bekezdés vége |
| 34. cikk (4) bekezdés | 33. cikk (3) bekezdés |
| 34. cikk (5) bekezdés | 33. cikk (4) bekezdés |
| 34. cikk (6) bekezdés | 33. cikk (6) bekezdés |
| 34. cikk (7) bekezdés | — |
| 34. cikk (8) bekezdés | — |
| 34. cikk (9) bekezdés | 33. cikk (7) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 35. cikk (1) bekezdés, első albekezdés | 54. cikk (1) bekezdés |
| 35. cikk (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés | 1. cikk (7) bekezdés |
| 35. cikk (2) bekezdés | 54. cikk (2) bekezdés, első és második albekezdés |
| 35. cikk (3) bekezdés | 54. cikk (2) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 35. cikk (4) bekezdés | 54. cikk (3) bekezdés |
| 35. cikk (5) bekezdés | 54. cikk (4) bekezdés |
| 35. cikk (6) bekezdés | 54. cikk (5) bekezdés |
| 35. cikk (7) bekezdés | 54. cikk (6) bekezdés |
| 35. cikk (8) bekezdés | 54. cikk (7) bekezdés |
| 35. cikk (9) bekezdés | 54. cikk (8) bekezdés, első albekezdés |
| 36. cikk | — |
| 37. cikk (-1) bekezdés | 11. cikk (1) bekezdés |
| — | — |
| 37. cikk (2) bekezdés | 11. cikk (2) bekezdés |
| 37. cikk (3) bekezdés | — |
| 37. cikk (4) bekezdés | 11. cikk (2) bekezdés |
| 38. cikk | — |
| 39. cikk | — |
| 40. cikk | (8) preambulumbekezdés |
| 41. cikk | — |
| 42. cikk (1) bekezdés | 23. cikk (1) bekezdés |
| 42. cikk (2) bekezdés | 23. cikk (2) bekezdés |
| 42. cikk (3) bekezdés | 23. cikk (3) bekezdés |
| 42. cikk (4) bekezdés | 23. cikk (8) bekezdés |
| 42. cikk (5) bekezdés | 23. cikk (4) bekezdés, első albekezdés |
| 42. cikk (6) bekezdés | 23. cikk (5) bekezdés, második és harmadik albekezdés |
| 43. cikk (1) bekezdés | 23. cikk (6) bekezdés |
| 43. cikk (2) bekezdés | 23. cikk (6) bekezdés, első francia bekezdés |
| 44. cikk (1) bekezdés | 23. cikk (4) bekezdés, második albekezdés, (5) bekezdés, második és harmadik albekezdés; (6) bekezdés, második albekezdés; (7) bekezdés |
| 44. cikk (2) bekezdés | 23. cikk (4) bekezdés, első albekezdés; (5) bekezdés, első albekezdés; (6) bekezdés első albekezdés |
| 44. cikk (3) bekezdés | — |
| 45. cikk (1) bekezdés | 24. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 45. cikk (2) bekezdés | 24. cikk (3) bekezdés |
| 45. cikk (3) bekezdés | 24. cikk (4) bekezdés |
| 46. cikk | — |
| 47. cikk (1) bekezdés | 38. cikk (1) bekezdés |
| 47. cikk (2) bekezdés | 38. cikk (7) bekezdés |
| 47. cikk (3) bekezdés | 38. cikk (7) bekezdés |
| 48. cikk (1) bekezdés | 35. cikk (1) bekezdés; 36. cikk (1) bekezdés |
| 48. cikk (2) bekezdés | — |
| 49. cikk | 35. cikk (2) bekezdés, 36. cikk (1) bekezdés |
| 50. cikk, (1)–(3) bekezdés | 35. cikk (4) bekezdés, első, második és harmadik albekezdés; 36. cikk (1) bekezdés |
| 50. cikk, (4) bekezdés | 35. cikk (4) bekezdés, ötödik albekezdés |
| 51. cikk (1) bekezdés | 36. cikk (1) bekezdés, 79. cikk (1) bekezdés, a) pont |
| 51. cikk (2) bekezdés | 36. cikk (2) bekezdés |
| 51. cikk (2) bekezdés | 36. cikk (3) bekezdés és (4) bekezdés, második albekezdés |
| 51. cikk (3) bekezdés | 36. cikk (4) bekezdés, első albekezdés |
| 51. cikk (4) bekezdés | — |
| 51. cikk (5) bekezdés, első albekezdés | 36. cikk (7) bekezdés |
| 51. cikk (5) bekezdés, második albekezdés | 36. cikk (8) bekezdés |
| 51. cikk (6) bekezdés | 37. cikk |
| 52. cikk (1) bekezdés | 36. cikk (5) bekezdés, első albekezdés |
| 52. cikk (2) és (3) bekezdés | 36. cikk (5) bekezdés, második és harmadik albekezdés |
| 53. cikk (1) bekezdés | 38. cikk (6) bekezdés |
| 53. cikk (2) bekezdés | 39. cikk (2) bekezdés |
| 54. cikk (1) bekezdés | 40. cikk (1) bekezdés |
| 54. cikk (2) bekezdés | 40. cikk (2) bekezdés |
| 55. cikk (1) bekezdés | 41. cikk (1) bekezdés |
| 55. cikk (2) bekezdés | 41. cikk (2) bekezdés |
| 55. cikk (3) bekezdés | 41. cikk (3) bekezdés |
| 56. cikk (1) bekezdés, első albekezdés | 44. cikk (1) bekezdés |
| 56. cikk (1) bekezdés, második albekezdés | — |
| 56. cikk (2) bekezdés | — |
| 56. cikk (3) bekezdés | — |
| 56. cikk (4) bekezdés | — |
| 57. cikk (1) bekezdés | 45. cikk (1) bekezdés |
| 57. cikk (2) bekezdés | 45. cikk (2) bekezdés, e) és f) pont |
| 57. cikk (3) bekezdés | 45. cikk (1) bekezdés, második albekezdés |
| 57. cikk (4) bekezdés | 45. cikk (2) bekezdés |
| 57. cikk (5) bekezdés | — |
| 57. cikk (6) bekezdés | — |
| 57. cikk (7) bekezdés | 45. cikk (1) bekezdés, második albekezdés; (2) bekezdés, második albekezdés |
| 58. cikk (1) bekezdés | 44. cikk (1) bekezdés; (2) bekezdés, első és második albekezdés |
| 58. cikk (2) bekezdés | 46. cikk |
| 58. cikk (3) bekezdés | 47. cikk |
| 58. cikk (4) bekezdés | 48. cikk |
| 58. cikk (5) bekezdés | 44. cikk (2) bekezdés |
| 59. cikk | — |
| 60. cikk, (1) bekezdés | 47. cikk (4) és (5) bekezdés; 48. cikk (6) bekezdés |
| 60. cikk, (2) bekezdés | 45. cikk (3) bekezdés |
| 60. cikk, (3) és (4) bekezdés | 47. cikk (1) és (5) bekezdés; 48. cikk (2) bekezdés |
| 60. cikk, (5) bekezdés | — |
| 61. cikk | — |
| 62. cikk (1) bekezdés | 49. cikk |
| 62. cikk (2) bekezdés | 50. cikk |
| 62. cikk (3) bekezdés | — |
| 63. cikk (1) bekezdés | 47. cikk (2) és (3) bekezdés, 48. cikk (3) és (4) bekezdés |
| 63. cikk (2) bekezdés | — |
| 64. cikk (1) bekezdés | 52. cikk (1) bekezdés, 52. cikk (7) bekezdés |
| 64. cikk (2) bekezdés, első albekezdés | 52. cikk (1) bekezdés, második albekezdés |
| 64. cikk (2) bekezdés, második albekezdés | 52. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 64. cikk (3) bekezdés | 52. cikk (2) bekezdés |
| 64. cikk (4) bekezdés | 52. cikk (3) bekezdés |
| 64. cikk (5) bekezdés, első albekezdés | 52. cikk (4) bekezdés, első albekezdés |
| 64. cikk (5) bekezdés, második albekezdés | 52. cikk (4) bekezdés, második albekezdés |
| 64. cikk (6) bekezdés, első albekezdés | 52. cikk (5) bekezdés, első albekezdés |
| 64. cikk (6) bekezdés, második albekezdés | 52. cikk (6) bekezdés |
| 64. cikk (7) bekezdés | 52. cikk (5) bekezdés, második albekezdés |
| 64. cikk (8) bekezdés | — |
| 65. cikk | 44. cikk (3) bekezdés |
| 66. cikk | 44. cikk (4) bekezdés |
| 67. cikk (1) bekezdés | 53. cikk (1) bekezdés |
| 67. cikk (2) bekezdés | 53. cikk (1) bekezdés |
| 67. cikk (3) bekezdés | — |
| 67. cikk (4) bekezdés | (1) preambulumbekezdés, (46) preambulumbekezdés, harmadik bekezdés |
| 67. cikk (5) bekezdés | 53. cikk (2) bekezdés |
| 68. cikk | — |
| 69. cikk (1) bekezdés | 55. cikk (1) bekezdés |
| 69. cikk (2) bekezdés, a) pont | 55. cikk (1) bekezdés, a) pont |
| 69. cikk (2) bekezdés, b) pont | 55. cikk (1) bekezdés, b) pont |
| 69. cikk (2) bekezdés, c) pont | 55. cikk (1) bekezdés, c) pont |
| 69. cikk (2) bekezdés, d) pont | 55. cikk (1) bekezdés, d) pont |
| 69. cikk (2) bekezdés, e) pont | — |
| 69. cikk (2) bekezdés, f) pont | 55. cikk (1) bekezdés, e) pont |
| 69. cikk (3) bekezdés, első albekezdés | 55. cikk (2) bekezdés |
| 69. cikk (3) bekezdés, második albekezdés | — |
| 69. cikk (4) bekezdés | 55. cikk (3) bekezdés |
| 69. cikk (5) bekezdés | — |
| 70. cikk | 26. cikk |
| 71. cikk (1) bekezdés | — |
| 71. cikk (2) bekezdés | 25. cikk első albekezdés |
| 71. cikk (3) bekezdés | — |
| 71. cikk (4) bekezdés | 25. cikk második albekezdés |
| 71. cikk (5)–(8) bekezdés | — |
| 72. cikk | — |
| 73. cikk | — |
| 74. cikk | — |
| 75. cikk | — |
| 76. cikk | — |
| 77. cikk | — |
| 78. cikk | 67. cikk (2) bekezdés |
| 79. cikk (1)–(2) bekezdés | 69. cikk (1)–(2) bekezdés |
| 79. cikk (3) bekezdés | 70. cikk (1) bekezdés; 79. cikk (1) bekezdés, a) pont |
| 80. cikk (1) bekezdés | — |
| 80. cikk (2) bekezdés | 66. cikk (2) bekezdés |
| 80. cikk (3) bekezdés | 72. cikk |
| 81. cikk | 73. cikk |
| 82. cikk | 74. cikk |
| 83. cikk (1) bekezdés | 81. cikk első bekezdés |
| 83. cikk (2)–(6) bekezdés | — |
| 84. cikk | 43. cikk |
| 85. cikk | — |
| 86. cikk | — |
| 87. cikk | 77. cikk (3) és (4) bekezdés |
| 88. cikk | 77. cikk (5) bekezdés |
| 89. cikk (1) és (2) bekezdés | 77. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 89. cikk, (3) bekezdés | — |
| 90. cikk (1) bekezdés | 80. cikk (1) bekezdés, első albekezdés |
| 90. cikk (2)–(5) bekezdés | 90. cikk (6) bekezdés |
| 80. cikk (1) bekezdés, második albekezdés | 91. cikk |
| 82. cikk | 92. cikk |
| 93. cikk | 83. cikk |
| 94. cikk | 84. cikk |
| I. melléklet | IV. melléklet |
| II. melléklet | I. melléklet |
| III. melléklet | V. melléklet |
| — | III. melléklet |
| IV. melléklet a)–f) pont | X. melléklet b)–h) pont |
| IV. melléklet g) pont | — |
| V. melléklet A. rész | VII. melléklet A. rész |
| V. melléklet B. rész, I. rész | VII. melléklet A. rész |
| V. melléklet B. rész, II. rész | — |
| V. melléklet C. rész | VII. melléklet A. rész |
| V. melléklet D. rész | VII. melléklet A. rész |
| V. melléklet E. rész | VII. melléklet D. rész |
| V. melléklet F. rész | VII. melléklet D. rész |
| V. melléklet G. rész | — |
| V. melléklet H. rész | — |
| V. melléklet I. rész | — |
| V. melléklet J. rész | — |
| VI. melléklet | 54. cikk (3) bekezdés, a)–f) pont |
| VII. melléklet | VI. melléklet |
| VIII. melléklet | VIII. melléklet |
| IX. melléklet 1. pont | 40. cikk (5) bekezdés |
| IX. melléklet 2. pont | — |
| X. melléklet | — |
| XI. melléklet | IX. melléklet A., B., C rész |
| XII. melléklet I. rész | 47. cikk (1) bekezdés |
| XII. melléklet II. rész | 48. cikk (2) bekezdés |
| XIII. melléklet | — |
| XIV. melléklet | II. melléklet |
| XV. melléklet | XII. melléklet |

Ezen irányelv

2004/18/EK irányelv

1. cikk (1), (2), (4) és (5) bekezdés

—

1. cikk (3) bekezdés

10. cikk

2. cikk (1) bekezdés, 1. pont

1. cikk (9) bekezdés, első albekezdés

2. cikk (1) bekezdés, 2. pont

7. cikk a) pont

2. cikk (1) bekezdés, 3. pont

—

2. cikk (1) bekezdés, 4. pont, a) alpont

1. cikk (9) bekezdés, második albekezdés, a) pont

2. cikk (1) bekezdés, 4. pont, b) alpont

1. cikk (9) bekezdés, második albekezdés, b) pont

2. cikk (1) bekezdés, 4. pont, c) alpont

1. cikk (9) bekezdés, második albekezdés, c) pont

2. cikk (1) bekezdés, 5. pont

1. cikk (2) bekezdés, a) pont

2. cikk (1) bekezdés, 6. pont

1. cikk (2) bekezdés, b) pont első mondata

2. cikk (1) bekezdés, 7. pont

1. cikk (2) bekezdés, b) pont második mondata

2. cikk (1) bekezdés, 8. pont

1. cikk (2) bekezdés, c) pont

2. cikk (1) bekezdés, 9. pont

1. cikk (2) bekezdés, d) pont

2. cikk (1) bekezdés, 10. pont

1. cikk (8) bekezdés, második albekezdés

2. cikk (1) bekezdés, 11. pont

1. cikk (8) bekezdés, harmadik albekezdés

2. cikk (1) bekezdés, 12. pont

1. cikk (8) bekezdés, harmadik albekezdés

2. cikk (1) bekezdés, 13. pont

23. cikk (1) bekezdés

2. cikk (1) bekezdés, 14. pont

1. cikk (10) bekezdés

2. cikk (1) bekezdés, 15. pont

—

2. cikk (1) bekezdés, 16. pont

1. cikk (10) bekezdés

2. cikk (1) bekezdés, 17. pont

—

2. cikk (1) bekezdés, 18. pont

1. cikk (12) bekezdés

2. cikk (1) bekezdés, 19. pont

1. cikk (13) bekezdés

2. cikk (1) bekezdés, 20. pont

—

2. cikk (1) bekezdés, 21. pont

1. cikk (11) bekezdés, e) pont

2. cikk (1) bekezdés, 22. pont

—

2. cikk (1) bekezdés, 23. pont

—

2. cikk (1) bekezdés, 24. pont

—

2. cikk (2) bekezdés

—

3. cikk (1) bekezdés

—

3. cikk (2) bekezdés, első albekezdés

—

3. cikk (2) bekezdés, második albekezdés

22. cikk, 1. cikk (2) bekezdés, d) pont

3. cikk (3) bekezdés

—

3. cikk (4) bekezdés

—

3. cikk (5) bekezdés

—

3. cikk (6) bekezdés

—

4. cikk

7. és 67. cikk

5. cikk (1) bekezdés

9. cikk (1) bekezdés

5. cikk (2) bekezdés

—

5. cikk (3) bekezdés

9. cikk (3) bekezdés, 9. cikk (7) bekezdés, második albekezdés

5. cikk (4) bekezdés

9. cikk (2) bekezdés

5. cikk (5) bekezdés

9. cikk (9) bekezdés

5. cikk (6) bekezdés

—

5. cikk (7) bekezdés

9. cikk (4) bekezdés

5. cikk (8) bekezdés

9. cikk (5) bekezdés, a) pont, első albekezdés

5. cikk (9) bekezdés

9. cikk (5) bekezdés, b) pont, első és második albekezdés

5. cikk (10) bekezdés

9. cikk (5) bekezdés, a) pont, harmadik albekezdés

9. cikk (5) bekezdés, b) pont, harmadik albekezdés

5. cikk (11) bekezdés

9. cikk (7) bekezdés

5. cikk (12) bekezdés

9. cikk (6) bekezdés

5. cikk (13) bekezdés

9. cikk (8) bekezdés, a) pont

5. cikk (14) bekezdés

9. cikk (8) bekezdés, b) pont

6. cikk (1)–(6) bekezdés

78. cikk, 79. cikk (2) bekezdés, a) pont

6. cikk (7) bekezdés

79. cikk (2) bekezdés, d) pont

7. cikk

12. cikk, 68. cikk, a) pont

8. cikk első albekezdés

13. cikk, 68. cikk, b) pont

8. cikk második albekezdés

1. cikk (15) bekezdés

9. cikk

15. cikk, 68. cikk, b) pont

10. cikk a) pont

16. cikk a) pont

10. cikk b) pont

16. cikk b) pont

10. cikk c) pont

16. cikk c) pont

10. cikk d) pont

—

10. cikk e) pont

16. cikk d) pont

10. cikk f) pont

—

10. cikk g) pont

16. cikk e) pont

10. cikk h) pont

—

10. cikk i) pont

—

10. cikk j) pont

—

11. cikk

18. cikk

12. cikk

—

13. cikk, első albekezdés

8. cikk, első albekezdés

13. cikk, második albekezdés

8. cikk, második albekezdés

14. cikk (1) bekezdés

16. cikk f) pont

15. cikk (1) és (2) bekezdés

10. cikk, 14. cikk, 68. cikk b) pont

15. cikk (3) bekezdés

14. cikk, 68. cikk b) pont

16. cikk

—

17. cikk (1) bekezdés

10. cikk, második albekezdés; 2009/81/EK irányelv 12. cikke

17. cikk (2) bekezdés

—

18. cikk (1) bekezdés

2. cikk

18. cikk (2) bekezdés

—

19. cikk (1) bekezdés

4. cikk (1) bekezdés

19. cikk (2)–(3) bekezdés

4. cikk (2) bekezdés

20. cikk (1) bekezdés

19. cikk

20. cikk (2) bekezdés

19. cikk, második albekezdés

21. cikk (1) bekezdés

6. cikk

21. cikk (2) bekezdés

—

22. cikk (1) bekezdés

42. cikk (1), (2) és (4) bekezdés, 71. cikk (1) bekezdés

22. cikk (2) bekezdés

—

22. cikk (3) bekezdés

42. cikk (3) bekezdés, 71. cikk (2) bekezdés

22. cikk (4) bekezdés, első albekezdés

—

22. cikk (5) bekezdés

—

22. cikk (6) bekezdés

42. cikk (5) bekezdés, 71. cikk (3) bekezdés

22. cikk (7) bekezdés, első albekezdés

79. cikk (2) bekezdés, g) pont

22. cikk (7) bekezdés, második és harmadik albekezdés

—

23. cikk (1) bekezdés

1. cikk (14) bekezdés, első albekezdés

23. cikk (2) bekezdés

79. cikk (2) bekezdés, e) és f) pont

24. cikk

—

25. cikk

5. cikk

26. cikk (1) bekezdés

28. cikk, első albekezdés

26. cikk (2) bekezdés

28. cikk, második albekezdés

26. cikk (3) bekezdés

—

26. cikk (4) bekezdés

28. cikk, második albekezdés, 30. cikk (1) bekezdés

26. cikk (5) bekezdés, első albekezdés

35. cikk (2) bekezdés

26. cikk (5) bekezdés, második albekezdés

—

26. cikk (6) bekezdés

28. cikk, második albekezdés

27. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

1. cikk (11) bekezdés, a) pont

27. cikk (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés

38. cikk (2) bekezdés

27. cikk (2) bekezdés

38. cikk (4) bekezdés

27. cikk (3) bekezdés

—

27. cikk (4) bekezdés

—

28. cikk (1) bekezdés

1. cikk (11) bekezdés, b) pont; 38. cikk (3) bekezdés, a) pont

28. cikk (2) bekezdés

1. cikk (11) bekezdés, b) pont38. cikk (3) bekezdés, b) pont; 44. cikk (3) bekezdés első mondata

28. cikk (3) bekezdés

38. cikk (4) bekezdés

28. cikk (4) bekezdés

—

28. cikk (5) bekezdés

—

28. cikk (6) bekezdés

38. cikk (8) bekezdés

29. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

1. cikk (11) bekezdés, d) pont

29. cikk (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés

—

29. cikk (1) bekezdés, negyedik albekezdés

38. cikk (3) bekezdés, a) és b) pont

29. cikk (2) bekezdés

1. cikk (11) bekezdés, d) pont

29. cikk (3) bekezdés

30. cikk (2) bekezdés

29. cikk (4) bekezdés

—

29. cikk (5) bekezdés

30. cikk (3) bekezdés

29. cikk (6) bekezdés

30. cikk (4) bekezdés

29. cikk (7) bekezdés

30. cikk (2) bekezdés

30. cikk (1) bekezdés

1. cikk (11) bekezdés, c) pont; 38. cikk (3) bekezdés; 44. cikk (3) bekezdés első mondata

30. cikk (2) bekezdés

29. cikk (2) és (7) bekezdés

30. cikk (3) bekezdés

29. cikk (3) bekezdés

30. cikk (4) bekezdés

29. cikk (4) bekezdés

30. cikk (5) bekezdés

29. cikk (5) bekezdés

30. cikk (6) bekezdés

29. cikk (6) bekezdés

30. cikk (7) bekezdés

29. cikk (7) bekezdés

30. cikk (8) bekezdés

29. cikk (8) bekezdés

31. cikk

—

32. cikk (1) bekezdés

31. cikk első mondata

32. cikk (2) bekezdés, a) pont

31. cikk 1. pont, a) alpont

32. cikk (2) bekezdés, b) pont

31. cikk 1. pont, b) alpont

32. cikk (2) bekezdés, c) pont

31. cikk 1. pont, c) alpont

32. cikk (3) bekezdés, a) pont

31. cikk 2. pont, a) alpont

32. cikk (3) bekezdés, b) pont

31. cikk 2. pont, b) alpont

32. cikk (3) bekezdés, c) pont

31. cikk 2. pont, c) alpont

32. cikk (3) bekezdés, d) pont

31. cikk 2. pont, d) alpont

32. cikk (4) bekezdés

31. cikk 3. pont

32. cikk (5) bekezdés

31. cikk 4. pont, b) alpont

33. cikk (1) bekezdés

1. cikk (5) bekezdés; 32. cikk (1) bekezdés, 32. cikk (2) bekezdés, első és negyedik albekezdés

33. cikk (2) bekezdés

32. cikk (2) bekezdés, második és harmadik albekezdés

33. cikk (3) bekezdés

32. cikk (3) bekezdés

33. cikk (4) bekezdés

32. cikk (4) bekezdés

33. cikk (5) bekezdés

32. cikk (4) bekezdés

34. cikk (1) bekezdés

1. cikk (6) bekezdés; 33. cikk (1) bekezdés

34. cikk (2) bekezdés

33. cikk (2) bekezdés

34. cikk (3) bekezdés

33. cikk (2) bekezdés vége

34. cikk (4) bekezdés

33. cikk (3) bekezdés

34. cikk (5) bekezdés

33. cikk (4) bekezdés

34. cikk (6) bekezdés

33. cikk (6) bekezdés

34. cikk (7) bekezdés

—

34. cikk (8) bekezdés

—

34. cikk (9) bekezdés

33. cikk (7) bekezdés, harmadik albekezdés

35. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

54. cikk (1) bekezdés

35. cikk (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés

1. cikk (7) bekezdés

35. cikk (2) bekezdés

54. cikk (2) bekezdés, első és második albekezdés

35. cikk (3) bekezdés

54. cikk (2) bekezdés, harmadik albekezdés

35. cikk (4) bekezdés

54. cikk (3) bekezdés

35. cikk (5) bekezdés

54. cikk (4) bekezdés

35. cikk (6) bekezdés

54. cikk (5) bekezdés

35. cikk (7) bekezdés

54. cikk (6) bekezdés

35. cikk (8) bekezdés

54. cikk (7) bekezdés

35. cikk (9) bekezdés

54. cikk (8) bekezdés, első albekezdés

36. cikk

—

37. cikk (-1) bekezdés

11. cikk (1) bekezdés

—

—

37. cikk (2) bekezdés

11. cikk (2) bekezdés

37. cikk (3) bekezdés

—

37. cikk (4) bekezdés

11. cikk (2) bekezdés

38. cikk

—

39. cikk

—

40. cikk

(8) preambulumbekezdés

41. cikk

—

42. cikk (1) bekezdés

23. cikk (1) bekezdés

42. cikk (2) bekezdés

23. cikk (2) bekezdés

42. cikk (3) bekezdés

23. cikk (3) bekezdés

42. cikk (4) bekezdés

23. cikk (8) bekezdés

42. cikk (5) bekezdés

23. cikk (4) bekezdés, első albekezdés

42. cikk (6) bekezdés

23. cikk (5) bekezdés, második és harmadik albekezdés

43. cikk (1) bekezdés

23. cikk (6) bekezdés

43. cikk (2) bekezdés

23. cikk (6) bekezdés, első francia bekezdés

44. cikk (1) bekezdés

23. cikk (4) bekezdés, második albekezdés, (5) bekezdés, második és harmadik albekezdés; (6) bekezdés, második albekezdés; (7) bekezdés

44. cikk (2) bekezdés

23. cikk (4) bekezdés, első albekezdés; (5) bekezdés, első albekezdés; (6) bekezdés első albekezdés

44. cikk (3) bekezdés

—

45. cikk (1) bekezdés

24. cikk (1) és (2) bekezdés

45. cikk (2) bekezdés

24. cikk (3) bekezdés

45. cikk (3) bekezdés

24. cikk (4) bekezdés

46. cikk

—

47. cikk (1) bekezdés

38. cikk (1) bekezdés

47. cikk (2) bekezdés

38. cikk (7) bekezdés

47. cikk (3) bekezdés

38. cikk (7) bekezdés

48. cikk (1) bekezdés

35. cikk (1) bekezdés; 36. cikk (1) bekezdés

48. cikk (2) bekezdés

—

49. cikk

35. cikk (2) bekezdés, 36. cikk (1) bekezdés

50. cikk, (1)–(3) bekezdés

35. cikk (4) bekezdés, első, második és harmadik albekezdés; 36. cikk (1) bekezdés

50. cikk, (4) bekezdés

35. cikk (4) bekezdés, ötödik albekezdés

51. cikk (1) bekezdés

36. cikk (1) bekezdés, 79. cikk (1) bekezdés, a) pont

51. cikk (2) bekezdés

36. cikk (2) bekezdés

51. cikk (2) bekezdés

36. cikk (3) bekezdés és (4) bekezdés, második albekezdés

51. cikk (3) bekezdés

36. cikk (4) bekezdés, első albekezdés

51. cikk (4) bekezdés

—

51. cikk (5) bekezdés, első albekezdés

36. cikk (7) bekezdés

51. cikk (5) bekezdés, második albekezdés

36. cikk (8) bekezdés

51. cikk (6) bekezdés

37. cikk

52. cikk (1) bekezdés

36. cikk (5) bekezdés, első albekezdés

52. cikk (2) és (3) bekezdés

36. cikk (5) bekezdés, második és harmadik albekezdés

53. cikk (1) bekezdés

38. cikk (6) bekezdés

53. cikk (2) bekezdés

39. cikk (2) bekezdés

54. cikk (1) bekezdés

40. cikk (1) bekezdés

54. cikk (2) bekezdés

40. cikk (2) bekezdés

55. cikk (1) bekezdés

41. cikk (1) bekezdés

55. cikk (2) bekezdés

41. cikk (2) bekezdés

55. cikk (3) bekezdés

41. cikk (3) bekezdés

56. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

44. cikk (1) bekezdés

56. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

—

56. cikk (2) bekezdés

—

56. cikk (3) bekezdés

—

56. cikk (4) bekezdés

—

57. cikk (1) bekezdés

45. cikk (1) bekezdés

57. cikk (2) bekezdés

45. cikk (2) bekezdés, e) és f) pont

57. cikk (3) bekezdés

45. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

57. cikk (4) bekezdés

45. cikk (2) bekezdés

57. cikk (5) bekezdés

—

57. cikk (6) bekezdés

—

57. cikk (7) bekezdés

45. cikk (1) bekezdés, második albekezdés; (2) bekezdés, második albekezdés

58. cikk (1) bekezdés

44. cikk (1) bekezdés; (2) bekezdés, első és második albekezdés

58. cikk (2) bekezdés

46. cikk

58. cikk (3) bekezdés

47. cikk

58. cikk (4) bekezdés

48. cikk

58. cikk (5) bekezdés

44. cikk (2) bekezdés

59. cikk

—

60. cikk, (1) bekezdés

47. cikk (4) és (5) bekezdés; 48. cikk (6) bekezdés

60. cikk, (2) bekezdés

45. cikk (3) bekezdés

60. cikk, (3) és (4) bekezdés

47. cikk (1) és (5) bekezdés; 48. cikk (2) bekezdés

60. cikk, (5) bekezdés

—

61. cikk

—

62. cikk (1) bekezdés

49. cikk

62. cikk (2) bekezdés

50. cikk

62. cikk (3) bekezdés

—

63. cikk (1) bekezdés

47. cikk (2) és (3) bekezdés, 48. cikk (3) és (4) bekezdés

63. cikk (2) bekezdés

—

64. cikk (1) bekezdés

52. cikk (1) bekezdés, 52. cikk (7) bekezdés

64. cikk (2) bekezdés, első albekezdés

52. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

64. cikk (2) bekezdés, második albekezdés

52. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés

64. cikk (3) bekezdés

52. cikk (2) bekezdés

64. cikk (4) bekezdés

52. cikk (3) bekezdés

64. cikk (5) bekezdés, első albekezdés

52. cikk (4) bekezdés, első albekezdés

64. cikk (5) bekezdés, második albekezdés

52. cikk (4) bekezdés, második albekezdés

64. cikk (6) bekezdés, első albekezdés

52. cikk (5) bekezdés, első albekezdés

64. cikk (6) bekezdés, második albekezdés

52. cikk (6) bekezdés

64. cikk (7) bekezdés

52. cikk (5) bekezdés, második albekezdés

64. cikk (8) bekezdés

—

65. cikk

44. cikk (3) bekezdés

66. cikk

44. cikk (4) bekezdés

67. cikk (1) bekezdés

53. cikk (1) bekezdés

67. cikk (2) bekezdés

53. cikk (1) bekezdés

67. cikk (3) bekezdés

—

67. cikk (4) bekezdés

(1) preambulumbekezdés, (46) preambulumbekezdés, harmadik bekezdés

67. cikk (5) bekezdés

53. cikk (2) bekezdés

68. cikk

—

69. cikk (1) bekezdés

55. cikk (1) bekezdés

69. cikk (2) bekezdés, a) pont

55. cikk (1) bekezdés, a) pont

69. cikk (2) bekezdés, b) pont

55. cikk (1) bekezdés, b) pont

69. cikk (2) bekezdés, c) pont

55. cikk (1) bekezdés, c) pont

69. cikk (2) bekezdés, d) pont

55. cikk (1) bekezdés, d) pont

69. cikk (2) bekezdés, e) pont

—

69. cikk (2) bekezdés, f) pont

55. cikk (1) bekezdés, e) pont

69. cikk (3) bekezdés, első albekezdés

55. cikk (2) bekezdés

69. cikk (3) bekezdés, második albekezdés

—

69. cikk (4) bekezdés

55. cikk (3) bekezdés

69. cikk (5) bekezdés

—

70. cikk

26. cikk

71. cikk (1) bekezdés

—

71. cikk (2) bekezdés

25. cikk első albekezdés

71. cikk (3) bekezdés

—

71. cikk (4) bekezdés

25. cikk második albekezdés

71. cikk (5)–(8) bekezdés

—

72. cikk

—

73. cikk

—

74. cikk

—

75. cikk

—

76. cikk

—

77. cikk

—

78. cikk

67. cikk (2) bekezdés

79. cikk (1)–(2) bekezdés

69. cikk (1)–(2) bekezdés

79. cikk (3) bekezdés

70. cikk (1) bekezdés; 79. cikk (1) bekezdés, a) pont

80. cikk (1) bekezdés

—

80. cikk (2) bekezdés

66. cikk (2) bekezdés

80. cikk (3) bekezdés

72. cikk

81. cikk

73. cikk

82. cikk

74. cikk

83. cikk (1) bekezdés

81. cikk első bekezdés

83. cikk (2)–(6) bekezdés

—

84. cikk

43. cikk

85. cikk

—

86. cikk

—

87. cikk

77. cikk (3) és (4) bekezdés

88. cikk

77. cikk (5) bekezdés

89. cikk (1) és (2) bekezdés

77. cikk (1) és (2) bekezdés

89. cikk, (3) bekezdés

—

90. cikk (1) bekezdés

80. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

90. cikk (2)–(5) bekezdés

90. cikk (6) bekezdés

80. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

91. cikk

82. cikk

92. cikk

93. cikk

83. cikk

94. cikk

84. cikk

I. melléklet

IV. melléklet

II. melléklet

I. melléklet

III. melléklet

V. melléklet

—

III. melléklet

IV. melléklet a)–f) pont

X. melléklet b)–h) pont

IV. melléklet g) pont

—

V. melléklet A. rész

VII. melléklet A. rész

V. melléklet B. rész, I. rész

VII. melléklet A. rész

V. melléklet B. rész, II. rész

—

V. melléklet C. rész

VII. melléklet A. rész

V. melléklet D. rész

VII. melléklet A. rész

V. melléklet E. rész

VII. melléklet D. rész

V. melléklet F. rész

VII. melléklet D. rész

V. melléklet G. rész

—

V. melléklet H. rész

—

V. melléklet I. rész

—

V. melléklet J. rész

—

VI. melléklet

54. cikk (3) bekezdés, a)–f) pont

VII. melléklet

VI. melléklet

VIII. melléklet

VIII. melléklet

IX. melléklet 1. pont

40. cikk (5) bekezdés

IX. melléklet 2. pont

—

X. melléklet

—

XI. melléklet

IX. melléklet A., B., C rész

XII. melléklet I. rész

47. cikk (1) bekezdés

XII. melléklet II. rész

48. cikk (2) bekezdés

XIII. melléklet

—

XIV. melléklet

II. melléklet

XV. melléklet

XII. melléklet

---

| 28.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/243 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/243

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/25/EU IRÁNYELVE

(2014. február 26.)

a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére, 62. cikkére és 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az „Értékelő jelentés – az uniós közbeszerzési jogszabályok hatása és hatékonysága” című, 2011. június 27-i bizottsági munkadokumentum eredményeinek a tükrében helyénvalónak tűnik beszerzési szabályok fenntartása a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérőkre vonatkozóan, mivel a nemzeti hatóságok továbbra is képesek különböző módszerekkel befolyásolni az említett ajánlatkérők magatartását, többek között az ajánlatkérők tőkéjében való részesedés és az ügyvezető, döntéshozó, illetve felügyeleti testületeikben való részvétel által. Az említett ágazatokban alkalmazott beszerzési eljárások további szabályozásának szükségességét másrészt főként az indokolja, hogy a piacok, amelyeken az említett ágazatokban működő ajánlatkérők működnek, zárt jellegűek, a tagállamok által az adott szolgáltatásnyújtáshoz szükséges hálózatoknak történő szállításra, e hálózatok rendelkezésre bocsátására vagy működtetésére vonatkozóan megadott különleges, illetve kizárólagos jogok miatt. |
| --- | --- |

(1)

Az „Értékelő jelentés – az uniós közbeszerzési jogszabályok hatása és hatékonysága” című, 2011. június 27-i bizottsági munkadokumentum eredményeinek a tükrében helyénvalónak tűnik beszerzési szabályok fenntartása a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérőkre vonatkozóan, mivel a nemzeti hatóságok továbbra is képesek különböző módszerekkel befolyásolni az említett ajánlatkérők magatartását, többek között az ajánlatkérők tőkéjében való részesedés és az ügyvezető, döntéshozó, illetve felügyeleti testületeikben való részvétel által. Az említett ágazatokban alkalmazott beszerzési eljárások további szabályozásának szükségességét másrészt főként az indokolja, hogy a piacok, amelyeken az említett ágazatokban működő ajánlatkérők működnek, zárt jellegűek, a tagállamok által az adott szolgáltatásnyújtáshoz szükséges hálózatoknak történő szállításra, e hálózatok rendelkezésre bocsátására vagy működtetésére vonatkozóan megadott különleges, illetve kizárólagos jogok miatt.

| (2) | A vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők tekintetében annak érdekében, hogy a közbeszerzés területén biztosítva legyen a verseny, rendelkezéseket kell kidolgozni a bizonyos érték feletti szerződésekre vonatkozó közbeszerzési eljárások koordinációjára. Ez a koordináció az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) alapelveinek, különösen az áruk szabad mozgásának, a letelepedés szabadságának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának, valamint az ezekből származó elveknek, mint például az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetés tilalma, a kölcsönös elismerés, az arányosság és az átláthatóság elvének a biztosításához szükséges. Tekintettel az érintett ágazatok jellegére, a közbeszerzési eljárások uniós szintű koordinációnak – a fenti elvek alkalmazásának garantálása mellett – meg kell teremtenie a tisztességes kereskedelmi gyakorlat keretét, és maximális rugalmasságot kell lehetővé tennie. |
| --- | --- |

(2)

A vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők tekintetében annak érdekében, hogy a közbeszerzés területén biztosítva legyen a verseny, rendelkezéseket kell kidolgozni a bizonyos érték feletti szerződésekre vonatkozó közbeszerzési eljárások koordinációjára. Ez a koordináció az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) alapelveinek, különösen az áruk szabad mozgásának, a letelepedés szabadságának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának, valamint az ezekből származó elveknek, mint például az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetés tilalma, a kölcsönös elismerés, az arányosság és az átláthatóság elvének a biztosításához szükséges. Tekintettel az érintett ágazatok jellegére, a közbeszerzési eljárások uniós szintű koordinációnak – a fenti elvek alkalmazásának garantálása mellett – meg kell teremtenie a tisztességes kereskedelmi gyakorlat keretét, és maximális rugalmasságot kell lehetővé tennie.

| (3) | Az olyan közbeszerzések esetében, amelyek értéke nem éri el az uniós koordinációs rendelkezések alkalmazását szükségessé tevő értékhatárt, helyénvaló felidézni az Európai Unió Bíróságának az EUMSZ szabályai és elvei megfelelő alkalmazására vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. |
| --- | --- |

(3)

Az olyan közbeszerzések esetében, amelyek értéke nem éri el az uniós koordinációs rendelkezések alkalmazását szükségessé tevő értékhatárt, helyénvaló felidézni az Európai Unió Bíróságának az EUMSZ szabályai és elvei megfelelő alkalmazására vonatkozó ítélkezési gyakorlatát.

| (4) | A közbeszerzés kulcsszerepet játszik az „Európa 2020, Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményben szereplő Európa 2020 stratégiában (a továbbiakban: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia) mint a közforrások leghatékonyabb felhasználásának biztosításához, egyúttal az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés eléréséhez alkalmazandó egyik piaci alapú eszköz. Ezért a közbeszerzési szabályokat, amelyeket a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), valamint a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) alapján fogadtak el, felül kell vizsgálni és modernizálni kell a közforrások felhasználása hatékonyságának növelése érdekében, elősegítve különösen a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-knak) a közbeszerzésben való részvételét, valamint annak érdekében, hogy a beszerzők jobban fel tudják használni a közbeszerzést a közös társadalmi célok támogatására. Szükség van ezenkívül az alapfogalmak tisztázására a nagyobb jogbiztonság érdekében, valamint az Európai Unió Bírósága vonatkozó állandó ítélkezési gyakorlata egyes aspektusainak beépítésére. |
| --- | --- |

(4)

A közbeszerzés kulcsszerepet játszik az „Európa 2020, Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményben szereplő Európa 2020 stratégiában (a továbbiakban: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia) mint a közforrások leghatékonyabb felhasználásának biztosításához, egyúttal az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés eléréséhez alkalmazandó egyik piaci alapú eszköz. Ezért a közbeszerzési szabályokat, amelyeket a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), valamint a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) alapján fogadtak el, felül kell vizsgálni és modernizálni kell a közforrások felhasználása hatékonyságának növelése érdekében, elősegítve különösen a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-knak) a közbeszerzésben való részvételét, valamint annak érdekében, hogy a beszerzők jobban fel tudják használni a közbeszerzést a közös társadalmi célok támogatására. Szükség van ezenkívül az alapfogalmak tisztázására a nagyobb jogbiztonság érdekében, valamint az Európai Unió Bírósága vonatkozó állandó ítélkezési gyakorlata egyes aspektusainak beépítésére.

| (5) | Ezen irányelv végrehajtása során figyelembe kell venni a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt (6), különösen a kommunikációs eszközök megválasztásával, a műszaki leírásokkal, az odaítélési szempontokkal és a szerződés teljesítésének feltételeivel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(5)

Ezen irányelv végrehajtása során figyelembe kell venni a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt (6), különösen a kommunikációs eszközök megválasztásával, a műszaki leírásokkal, az odaítélési szempontokkal és a szerződés teljesítésének feltételeivel kapcsolatban.

| (6) | Helyénvaló, hogy a beszerzés fogalma minél közelebb legyen a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) szereplő fogalomhoz, kellő figyelemmel a jelen irányelv által szabályozott ágazatok jellegzetességeire. |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló, hogy a beszerzés fogalma minél közelebb legyen a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) szereplő fogalomhoz, kellő figyelemmel a jelen irányelv által szabályozott ágazatok jellegzetességeire.

| (7) | Emlékeztetni kell arra, hogy ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem kötelezi a tagállamokat arra, hogy alvállalkozásba adják vagy kiszervezzék azon szolgáltatások nyújtását, amelyeket maguk kívánnak nyújtani, illetve amelyeket az ezen irányelv szerinti beszerzéstől eltérő módon kívánnak megszervezni. A törvényi, rendeleti előírások, vagy munkaszerződések alapján történő szolgáltatásnyújtás nem tartozik ennek az irányelvnek a hatálya alá. Néhány tagállamban ilyen szolgáltatásnak minősülnek például bizonyos közösségi szolgáltatások, például az ivóvízellátás. |
| --- | --- |

(7)

Emlékeztetni kell arra, hogy ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem kötelezi a tagállamokat arra, hogy alvállalkozásba adják vagy kiszervezzék azon szolgáltatások nyújtását, amelyeket maguk kívánnak nyújtani, illetve amelyeket az ezen irányelv szerinti beszerzéstől eltérő módon kívánnak megszervezni. A törvényi, rendeleti előírások, vagy munkaszerződések alapján történő szolgáltatásnyújtás nem tartozik ennek az irányelvnek a hatálya alá. Néhány tagállamban ilyen szolgáltatásnak minősülnek például bizonyos közösségi szolgáltatások, például az ivóvízellátás.

| (8) | Helyénvaló továbbá emlékeztetni arra, hogy ez az irányelv nem érintheti a tagállamok szociális biztonsági jogszabályait. Nem foglalkozhat sem a közjogi vagy magánjogi jogalanyok számára fenntartott általános gazdasági érdekű szolgáltatások liberalizációjával, sem pedig a szolgáltatást nyújtó közjogi jogalanyok privatizációjával.
  Ugyanígy arra is emlékeztetni kell, hogy a tagállamok szabadon eldönthetik, hogy a kötelező szociális szolgáltatások és egyéb olyan szolgáltatások, mint például a postai szolgáltatások nyújtását általános gazdasági érdekű szolgáltatásokként, általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásokként vagy pedig ezek keverékeként szervezik meg. Célszerű egyértelműen meghatározni, hogy az általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásoknak nem szabad ezen irányelv hatálya alá tartozniuk. |
| --- | --- |

(8)

Helyénvaló továbbá emlékeztetni arra, hogy ez az irányelv nem érintheti a tagállamok szociális biztonsági jogszabályait. Nem foglalkozhat sem a közjogi vagy magánjogi jogalanyok számára fenntartott általános gazdasági érdekű szolgáltatások liberalizációjával, sem pedig a szolgáltatást nyújtó közjogi jogalanyok privatizációjával.

Ugyanígy arra is emlékeztetni kell, hogy a tagállamok szabadon eldönthetik, hogy a kötelező szociális szolgáltatások és egyéb olyan szolgáltatások, mint például a postai szolgáltatások nyújtását általános gazdasági érdekű szolgáltatásokként, általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásokként vagy pedig ezek keverékeként szervezik meg. Célszerű egyértelműen meghatározni, hogy az általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásoknak nem szabad ezen irányelv hatálya alá tartozniuk.

| (9) | Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy ez az irányelv nem sérti az állami, területi és települési hatóságok azon szabadságát, hogy – az uniós jognak megfelelően és közpolitikai céljaik teljesítése érdekében – meghatározzák az általános gazdasági érdekű szolgáltatások fogalmát, azok körét és a nyújtandó szolgáltatás jellemzőit, beleértve a szolgáltatás minőségével kapcsolatos feltételeket is. Az irányelv nem sérti továbbá az állami, területi és települési hatóságok arra vonatkozó hatáskörét, hogy az EUMSZ 14. cikkének és az EUMSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUSZ) csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvnek megfelelően általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtsanak, rendeljenek meg és finanszírozzanak. Ezenkívül az irányelv nem foglalkozik az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozásával, és nem vonatkozik a tagállamok által – különösen szociális területen – az Unió versenyjogi szabályaival összhangban működtetett támogatási rendszerekre. |
| --- | --- |

(9)

Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy ez az irányelv nem sérti az állami, területi és települési hatóságok azon szabadságát, hogy – az uniós jognak megfelelően és közpolitikai céljaik teljesítése érdekében – meghatározzák az általános gazdasági érdekű szolgáltatások fogalmát, azok körét és a nyújtandó szolgáltatás jellemzőit, beleértve a szolgáltatás minőségével kapcsolatos feltételeket is. Az irányelv nem sérti továbbá az állami, területi és települési hatóságok arra vonatkozó hatáskörét, hogy az EUMSZ 14. cikkének és az EUMSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUSZ) csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvnek megfelelően általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtsanak, rendeljenek meg és finanszírozzanak. Ezenkívül az irányelv nem foglalkozik az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozásával, és nem vonatkozik a tagállamok által – különösen szociális területen – az Unió versenyjogi szabályaival összhangban működtetett támogatási rendszerekre.

| (10) | Egy szerződés csak akkor minősül építési beruházási szerződésnek, ha tárgya kifejezetten az I. mellékletben felsorolt tevékenységek elvégzése, még abban az esetben is, ha a szerződés az e tevékenységek elvégzéséhez szükséges egyéb szolgáltatások nyújtására is kiterjed. A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések – különösen az ingatlankezelési szolgáltatások területén – bizonyos körülmények között építési munkát is tartalmazhatnak. Azonban ha az építési munka a szerződés fő tárgyához képest mellékes és annak csupán lehetséges következménye vagy kiegészítése, az a tény, hogy a szerződés építési munkát is tartalmaz, nem indokolja a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés építési beruházási szerződésként történő minősítését.
  Az építési beruházási szerződések sokféleségét figyelembe véve azonban, a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy az építési beruházások tervezésére és kivitelezésére irányuló szerződéseket akár külön-külön, akár az összes szerződésre vonatkozóan együttesen ítéljék oda. Ennek az irányelvnek nem célja, hogy előírja a szerződések külön-külön, illetve egyben történő odaítélését. |
| --- | --- |

(10)

Egy szerződés csak akkor minősül építési beruházási szerződésnek, ha tárgya kifejezetten az I. mellékletben felsorolt tevékenységek elvégzése, még abban az esetben is, ha a szerződés az e tevékenységek elvégzéséhez szükséges egyéb szolgáltatások nyújtására is kiterjed. A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések – különösen az ingatlankezelési szolgáltatások területén – bizonyos körülmények között építési munkát is tartalmazhatnak. Azonban ha az építési munka a szerződés fő tárgyához képest mellékes és annak csupán lehetséges következménye vagy kiegészítése, az a tény, hogy a szerződés építési munkát is tartalmaz, nem indokolja a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés építési beruházási szerződésként történő minősítését.

Az építési beruházási szerződések sokféleségét figyelembe véve azonban, a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy az építési beruházások tervezésére és kivitelezésére irányuló szerződéseket akár külön-külön, akár az összes szerződésre vonatkozóan együttesen ítéljék oda. Ennek az irányelvnek nem célja, hogy előírja a szerződések külön-külön, illetve egyben történő odaítélését.

| (11) | A valamely közszolgáltató ajánlatkérő által megállapított követelményeknek megfelelő építési beruházás kivitelezéséhez szükséges, hogy a szóban forgó közszolgáltató ajánlatkérő intézkedéseket hozzon az építési beruházás típusának meghatározására, vagy legalább döntő befolyással rendelkezzen annak a tervezése felett. Nem változtathat a szerződés építési beruházásra irányuló szerződésnek minősülésén az, hogy a szerződő fél az építési munkát egészben vagy részben saját eszközeivel, illetve más eszközökkel teljesíti-e, amennyiben a szerződő felet jogi úton érvényesíthető, közvetlen vagy közvetett kötelezettség terheli az építési munka teljesítését illetően. |
| --- | --- |

(11)

A valamely közszolgáltató ajánlatkérő által megállapított követelményeknek megfelelő építési beruházás kivitelezéséhez szükséges, hogy a szóban forgó közszolgáltató ajánlatkérő intézkedéseket hozzon az építési beruházás típusának meghatározására, vagy legalább döntő befolyással rendelkezzen annak a tervezése felett. Nem változtathat a szerződés építési beruházásra irányuló szerződésnek minősülésén az, hogy a szerződő fél az építési munkát egészben vagy részben saját eszközeivel, illetve más eszközökkel teljesíti-e, amennyiben a szerződő felet jogi úton érvényesíthető, közvetlen vagy közvetett kötelezettség terheli az építési munka teljesítését illetően.

| (12) | Az Európai Unió Bírósága az ítélkezési gyakorlatában több alkalommal megvizsgálta az „ajánlatkérő szervek”, valamint különösen a „közjogi szervek” fogalmát. Annak egyértelművé tétele érdekében, hogy ezen irányelv személyi hatályának változatlannak kell maradnia, célszerű megtartani a Bíróság által alapul vett fogalommeghatározást, valamint a fogalommeghatározás értelmezésének elősegítésére beépíteni az ítélkezési gyakorlatból vett néhány pontosítást, anélkül azonban, hogy ezáltal megváltozna a fogalomnak az ítélkezési gyakorlat során kialakult értelmezése.
  Ennek alkalmazásában egyértelművé kell tenni, hogy az olyan szerv, amely szokásos piaci feltételekkel működik, nyereségorientált, és a tevékenysége végzéséből eredő veszteségeket maga viseli, nem tekintendő „közjogi szervnek”, mivel azok a közérdekű célok, amelyek teljesítésére létrehozták, vagy amelyek teljesítésével megbízták, gazdasági vagy üzleti jellegűnek tekinthetők. A Bíróság hasonlóképpen megvizsgálta a kérdéses intézmény finanszírozási forrásaival kapcsolatos feltételt, és többek között kijelentette, hogy a „nagyobb részében” finanszírozott azt jelenti, hogy több mint felerészben finanszírozott, továbbá az ilyen finanszírozásnak részét képezhetik a felhasználók által fizetett, a közjogi szabályokkal összhangban kivetett, kiszámított és beszedett összegek. |
| --- | --- |

(12)

Az Európai Unió Bírósága az ítélkezési gyakorlatában több alkalommal megvizsgálta az „ajánlatkérő szervek”, valamint különösen a „közjogi szervek” fogalmát. Annak egyértelművé tétele érdekében, hogy ezen irányelv személyi hatályának változatlannak kell maradnia, célszerű megtartani a Bíróság által alapul vett fogalommeghatározást, valamint a fogalommeghatározás értelmezésének elősegítésére beépíteni az ítélkezési gyakorlatból vett néhány pontosítást, anélkül azonban, hogy ezáltal megváltozna a fogalomnak az ítélkezési gyakorlat során kialakult értelmezése.

Ennek alkalmazásában egyértelművé kell tenni, hogy az olyan szerv, amely szokásos piaci feltételekkel működik, nyereségorientált, és a tevékenysége végzéséből eredő veszteségeket maga viseli, nem tekintendő „közjogi szervnek”, mivel azok a közérdekű célok, amelyek teljesítésére létrehozták, vagy amelyek teljesítésével megbízták, gazdasági vagy üzleti jellegűnek tekinthetők. A Bíróság hasonlóképpen megvizsgálta a kérdéses intézmény finanszírozási forrásaival kapcsolatos feltételt, és többek között kijelentette, hogy a „nagyobb részében” finanszírozott azt jelenti, hogy több mint felerészben finanszírozott, továbbá az ilyen finanszírozásnak részét képezhetik a felhasználók által fizetett, a közjogi szabályokkal összhangban kivetett, kiszámított és beszedett összegek.

| (13) | Vegyes szerződések esetében az alkalmazandó szabályokat a szerződés fő tárgyára tekintettel kell meghatározni, amennyiben a szerződést alkotó különböző részeket nem lehet objektív módon szétválasztani. Ezért tehát pontosítani kell, hogy a közszolgáltató ajánlatkérőknek milyen módon kell eldönteniük azt, hogy a különböző részek szétválaszthatók-e. A pontosításnak az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatán kell alapulnia. A döntést eseti alapon kell meghozni, és e tekintetben nem lehet elegendő a közszolgáltató ajánlatkérő azon kifejezett vagy feltételezett szándéka, hogy a vegyes szerződés különböző aspektusait oszthatatlannak tekintse, hanem ezt a tényt és az egyetlen szerződés megkötésének szükségszerűségét objektív bizonyítékokkal kell alátámasztani. Az egyetlen szerződés megkötése bizonyítottan szükséges lehet például olyan egyetlen épület építése esetében, amelynek egyik részét közvetlenül maga az érintett közszolgáltató ajánlatkérő fogja használni, egy másik részét pedig koncessziós alapon fogja működtetni, például nyilvános parkolóként. Egyértelművé kell tenni, hogy az egyetlen szerződés megkötését szükségessé tehetik mind műszaki, mind gazdasági jellegű okok. |
| --- | --- |

(13)

Vegyes szerződések esetében az alkalmazandó szabályokat a szerződés fő tárgyára tekintettel kell meghatározni, amennyiben a szerződést alkotó különböző részeket nem lehet objektív módon szétválasztani. Ezért tehát pontosítani kell, hogy a közszolgáltató ajánlatkérőknek milyen módon kell eldönteniük azt, hogy a különböző részek szétválaszthatók-e. A pontosításnak az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatán kell alapulnia. A döntést eseti alapon kell meghozni, és e tekintetben nem lehet elegendő a közszolgáltató ajánlatkérő azon kifejezett vagy feltételezett szándéka, hogy a vegyes szerződés különböző aspektusait oszthatatlannak tekintse, hanem ezt a tényt és az egyetlen szerződés megkötésének szükségszerűségét objektív bizonyítékokkal kell alátámasztani. Az egyetlen szerződés megkötése bizonyítottan szükséges lehet például olyan egyetlen épület építése esetében, amelynek egyik részét közvetlenül maga az érintett közszolgáltató ajánlatkérő fogja használni, egy másik részét pedig koncessziós alapon fogja működtetni, például nyilvános parkolóként. Egyértelművé kell tenni, hogy az egyetlen szerződés megkötését szükségessé tehetik mind műszaki, mind gazdasági jellegű okok.

| (14) | A szétválasztható vegyes szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérők számára mindig nyitva áll az a lehetőség, hogy a vegyes szerződés különálló részei esetében külön-külön szerződéseket ítéljenek oda, amely esetben az egyes különálló részekre vonatkozó rendelkezéseket kizárólag az adott szerződés sajátosságai alapján kell meghatározni. Másrészt azonban ha a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a beszerzést más elemekre is kiterjesztik – függetlenül azok értékétől, illetve attól, hogy az új elemek egyébként milyen jogi szabályozás hatálya alá esnének –, az alapelvnek annak kell lennie, hogy amennyiben a szerződést ezen irányelv rendelkezései alapján kell odaítélni, amennyiben önmagában ítélik oda, akkor a vegyes szerződés egészére ezt az irányelvet kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(14)

A szétválasztható vegyes szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérők számára mindig nyitva áll az a lehetőség, hogy a vegyes szerződés különálló részei esetében külön-külön szerződéseket ítéljenek oda, amely esetben az egyes különálló részekre vonatkozó rendelkezéseket kizárólag az adott szerződés sajátosságai alapján kell meghatározni. Másrészt azonban ha a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a beszerzést más elemekre is kiterjesztik – függetlenül azok értékétől, illetve attól, hogy az új elemek egyébként milyen jogi szabályozás hatálya alá esnének –, az alapelvnek annak kell lennie, hogy amennyiben a szerződést ezen irányelv rendelkezései alapján kell odaítélni, amennyiben önmagában ítélik oda, akkor a vegyes szerződés egészére ezt az irányelvet kell alkalmazni.

| (15) | Különös rendelkezéseket kell azonban meghatározni az olyan vegyes szerződések tekintetében, amelyek védelmi vagy biztonsági vonatkozással rendelkeznek, illetve amelyek olyan részeket tartalmaznak, amelyek nem esnek az EUMSZ hatálya alá. Ilyen esetekben lehetővé kell tenni ezen irányelv alkalmazásának mellőzését, feltéve, hogy egyetlen szerződés odaítélése objektív szempontok alapján indokolt, továbbá hogy az egyetlen szerződés odaítéléséről szóló döntést nem arra irányul, hogy bizonyos szerződéseket kizárjanak ezen irányelv, illetve a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) hatálya alól. Egyértelművé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérőt semmi nem akadályozhatja abban, hogy egyes vegyes szerződések esetében a 2009/81/EK irányelv alkalmazása helyett ezen irányelv alkalmazása mellett döntsenek. |
| --- | --- |

(15)

Különös rendelkezéseket kell azonban meghatározni az olyan vegyes szerződések tekintetében, amelyek védelmi vagy biztonsági vonatkozással rendelkeznek, illetve amelyek olyan részeket tartalmaznak, amelyek nem esnek az EUMSZ hatálya alá. Ilyen esetekben lehetővé kell tenni ezen irányelv alkalmazásának mellőzését, feltéve, hogy egyetlen szerződés odaítélése objektív szempontok alapján indokolt, továbbá hogy az egyetlen szerződés odaítéléséről szóló döntést nem arra irányul, hogy bizonyos szerződéseket kizárjanak ezen irányelv, illetve a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) hatálya alól. Egyértelművé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérőt semmi nem akadályozhatja abban, hogy egyes vegyes szerződések esetében a 2009/81/EK irányelv alkalmazása helyett ezen irányelv alkalmazása mellett döntsenek.

| (16) | Szerződés odaítélhető azzal a céllal is, hogy teljesüljön többféle, esetlegesen különböző szabályozás alá tartozó tevékenységre vonatkozó előírás. Egyértelművé kell tenni, hogy abban az esetben, ha az egyetlen szerződés többféle tevékenységre irányul, a szerződés fő tárgyát képező tevékenységre vonatkozó szabályok fogják meghatározni azt, hogy a szerződésre mely jogi szabályozás lesz alkalmazandó. A szerződés fő tárgyát képező tevékenységnek a meghatározása alapulhat az adott szerződés révén teljesítendő követelményeknek az elemzésén, amelyet a közszolgáltató ajánlatkérő a közbeszerzési érték becslése és a közbeszerzési dokumentumok összeállítása céljából végzett. Bizonyos esetekben, például ha egyetlen berendezést olyan tevékenységek végzése céljából vásárolnak meg, amelyekhez nem áll rendelkezésre a hasznosulás mértékének becslését lehetővé tévő információ, objektív alapon lehetetlen meghatározni, hogy mely tevékenység képezi a szerződés fő tárgyát. Meg kell határozni, hogy ilyen esetekben milyen szabályokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(16)

Szerződés odaítélhető azzal a céllal is, hogy teljesüljön többféle, esetlegesen különböző szabályozás alá tartozó tevékenységre vonatkozó előírás. Egyértelművé kell tenni, hogy abban az esetben, ha az egyetlen szerződés többféle tevékenységre irányul, a szerződés fő tárgyát képező tevékenységre vonatkozó szabályok fogják meghatározni azt, hogy a szerződésre mely jogi szabályozás lesz alkalmazandó. A szerződés fő tárgyát képező tevékenységnek a meghatározása alapulhat az adott szerződés révén teljesítendő követelményeknek az elemzésén, amelyet a közszolgáltató ajánlatkérő a közbeszerzési érték becslése és a közbeszerzési dokumentumok összeállítása céljából végzett. Bizonyos esetekben, például ha egyetlen berendezést olyan tevékenységek végzése céljából vásárolnak meg, amelyekhez nem áll rendelkezésre a hasznosulás mértékének becslését lehetővé tévő információ, objektív alapon lehetetlen meghatározni, hogy mely tevékenység képezi a szerződés fő tárgyát. Meg kell határozni, hogy ilyen esetekben milyen szabályokat kell alkalmazni.

| (17) | Egyértelművé kell tenni, hogy a „gazdasági szereplők” fogalmát tágan kell értelmezni, hogy abba minden olyan személy és/vagy szervezet beletartozzon, aki, illetve amely a piacon építési beruházások és/vagy építmények kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja, függetlenül attól, hogy milyen társasági formában működik. Így a vállalkozásoknak, fióktelepeknek, leányvállalatoknak, partnerségeknek, szövetkezeteknek, részvénytársaságoknak, magán- vagy állami egyetemeknek, illetve a természetes személytől eltérő valamennyi jogalanynak a gazdasági szereplő fogalmába kell tartoznia, függetlenül attól, hogy azok minden tekintetben jogi személyeknek minősülnek-e. |
| --- | --- |

(17)

Egyértelművé kell tenni, hogy a „gazdasági szereplők” fogalmát tágan kell értelmezni, hogy abba minden olyan személy és/vagy szervezet beletartozzon, aki, illetve amely a piacon építési beruházások és/vagy építmények kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja, függetlenül attól, hogy milyen társasági formában működik. Így a vállalkozásoknak, fióktelepeknek, leányvállalatoknak, partnerségeknek, szövetkezeteknek, részvénytársaságoknak, magán- vagy állami egyetemeknek, illetve a természetes személytől eltérő valamennyi jogalanynak a gazdasági szereplő fogalmába kell tartoznia, függetlenül attól, hogy azok minden tekintetben jogi személyeknek minősülnek-e.

| (18) | Tisztázni kell, hogy gazdasági szereplők csoportjai – abban az esetben is, ha ideiglenes társulás formájában működnek együtt – anélkül vehetnek részt odaítélési eljárásokban, hogy meghatározott jogi formával kellene rendelkezniük. Amennyiben az szükséges, például egyetemleges felelősség előírása esetén, kötelezővé lehet tenni adott jogi forma felvételét, amennyiben ilyen csoportnak ítélik oda a szerződést.
  Azt is egyértelművé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő pontosan meghatározhatja, hogy a gazdasági szereplők csoportjainak hogyan kell teljesíteniük az eljárásban önállóan részt vevő gazdasági szereplőkre az ezen irányelvben előírt, a minősítésre és a minőségi kiválasztásra vonatkozó kritériumokat és követelményeket.
  A szerződések gazdasági szereplők csoportjai általi teljesítése szükségessé teheti olyan feltételek megszabását, amelyek egyéni ajánlattevőkre nem vonatkoznak. E feltételeknek objektíven indokoltnak és arányosnak kell lenniük, és szerepelhet közöttük például az, hogy a közbeszerzési eljárás céljára jelöljenek ki egy közös képviselőt vagy egy vezető partnert, vagy adjanak tájékoztatást a felépítésükről. |
| --- | --- |

(18)

Tisztázni kell, hogy gazdasági szereplők csoportjai – abban az esetben is, ha ideiglenes társulás formájában működnek együtt – anélkül vehetnek részt odaítélési eljárásokban, hogy meghatározott jogi formával kellene rendelkezniük. Amennyiben az szükséges, például egyetemleges felelősség előírása esetén, kötelezővé lehet tenni adott jogi forma felvételét, amennyiben ilyen csoportnak ítélik oda a szerződést.

Azt is egyértelművé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő pontosan meghatározhatja, hogy a gazdasági szereplők csoportjainak hogyan kell teljesíteniük az eljárásban önállóan részt vevő gazdasági szereplőkre az ezen irányelvben előírt, a minősítésre és a minőségi kiválasztásra vonatkozó kritériumokat és követelményeket.

A szerződések gazdasági szereplők csoportjai általi teljesítése szükségessé teheti olyan feltételek megszabását, amelyek egyéni ajánlattevőkre nem vonatkoznak. E feltételeknek objektíven indokoltnak és arányosnak kell lenniük, és szerepelhet közöttük például az, hogy a közbeszerzési eljárás céljára jelöljenek ki egy közös képviselőt vagy egy vezető partnert, vagy adjanak tájékoztatást a felépítésükről.

| (19) | A piac tényleges megnyitása érdekében, valamint a beszerzési szabályoknak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban történő alkalmazásában megvalósuló tisztességes egyensúly biztosítása érdekében a hatály alá tartozó szervezeteket nem a jogállásuk alapján, hanem más szempontok szerint kell meghatározni. Gondoskodni kell tehát arról, hogy a közszektorban, illetve a magánszektorban működő közszolgáltató ajánlatkérők egyenlő bánásmódban részesüljenek. Az EUMSZ 345. cikkével összhangban azt is biztosítani kell, hogy a tagállamok tulajdoni rendjére irányadó szabályok ne sérüljenek. |
| --- | --- |

(19)

A piac tényleges megnyitása érdekében, valamint a beszerzési szabályoknak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban történő alkalmazásában megvalósuló tisztességes egyensúly biztosítása érdekében a hatály alá tartozó szervezeteket nem a jogállásuk alapján, hanem más szempontok szerint kell meghatározni. Gondoskodni kell tehát arról, hogy a közszektorban, illetve a magánszektorban működő közszolgáltató ajánlatkérők egyenlő bánásmódban részesüljenek. Az EUMSZ 345. cikkével összhangban azt is biztosítani kell, hogy a tagállamok tulajdoni rendjére irányadó szabályok ne sérüljenek.

| (20) | A különleges, illetve kizárólagos jogok fogalma központi kérdés ezen irányelv hatályának meghatározásában, mivel azok a szervezetek, amelyek ezen irányelv értelmében nem ajánlatkérő szervek és nem közvállalkozások, csak annyiban tartoznak az irányelv hatálya alá, amennyiben ilyen jogok alapján folytatnak valamely, az irányelv hatálya alá tartozó tevékenységet. Ezért helyénvaló tisztázni, hogy azok a jogok, amelyeket olyan eljárás során adtak meg, amelyben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyben a jogok megadása objektív, különösen az uniós jogszabályokon alapuló kritériumok alapján történt, ezen irányelv alkalmazásában nem tartoznak a különleges, illetve kizárólagos jogok körébe.
  Az említett jogszabályok közé tartozik a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9), a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10), a 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11), a 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) és a 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13).
  Azt is világossá kell tenni, hogy a jogszabályok e felsorolása nem kimerítő, továbbá hogy a bármilyen formában – a koncessziót is beleértve – biztosított olyan jogok, amelyeket más olyan eljárások során adtak meg, amelyekben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyekben a jogok megadása objektív kritériumok alapján történt, ezen irányelv személyi hatálya meghatározásának alkalmazásában nem tartoznak a különleges, illetve kizárólagos jogok körébe. A kizárólagos jogok fogalmát kell alkalmazni annak meghatározása kapcsán is, hogy indokolt-e a felhívás nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása, mivel bizonyos kizárólagos jogok védelme miatt az építési beruházást, árubeszerzéseket vagy szolgáltatásokat csak egy konkrét gazdasági szereplő képes teljesíteni.
  Tekintettel azonban e rendelkezések eltérő céljára, tisztázni kell, hogy a kizárólagos jogok fogalmának e két összefüggésben nem feltétlenül kell ugyanazt jelentenie. Egyértelművé kell ezért tenni, hogy az a szervezet, amely objektív kritériumokon alapuló, megfelelően átlátható eljárás nyomán kizárólagos jogot szerzett egy adott szolgáltatásnak egy adott földrajzi területen való nyújtására, magánjogi szervként nem lenne közszolgáltató ajánlatkérő, de ennek ellenére ő lenne az egyetlen szervezet, amely az adott területen az érintett szolgáltatást nyújthatja. |
| --- | --- |

(20)

A különleges, illetve kizárólagos jogok fogalma központi kérdés ezen irányelv hatályának meghatározásában, mivel azok a szervezetek, amelyek ezen irányelv értelmében nem ajánlatkérő szervek és nem közvállalkozások, csak annyiban tartoznak az irányelv hatálya alá, amennyiben ilyen jogok alapján folytatnak valamely, az irányelv hatálya alá tartozó tevékenységet. Ezért helyénvaló tisztázni, hogy azok a jogok, amelyeket olyan eljárás során adtak meg, amelyben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyben a jogok megadása objektív, különösen az uniós jogszabályokon alapuló kritériumok alapján történt, ezen irányelv alkalmazásában nem tartoznak a különleges, illetve kizárólagos jogok körébe.

Az említett jogszabályok közé tartozik a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9), a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10), a 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11), a 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) és a 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13).

Azt is világossá kell tenni, hogy a jogszabályok e felsorolása nem kimerítő, továbbá hogy a bármilyen formában – a koncessziót is beleértve – biztosított olyan jogok, amelyeket más olyan eljárások során adtak meg, amelyekben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyekben a jogok megadása objektív kritériumok alapján történt, ezen irányelv személyi hatálya meghatározásának alkalmazásában nem tartoznak a különleges, illetve kizárólagos jogok körébe. A kizárólagos jogok fogalmát kell alkalmazni annak meghatározása kapcsán is, hogy indokolt-e a felhívás nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása, mivel bizonyos kizárólagos jogok védelme miatt az építési beruházást, árubeszerzéseket vagy szolgáltatásokat csak egy konkrét gazdasági szereplő képes teljesíteni.

Tekintettel azonban e rendelkezések eltérő céljára, tisztázni kell, hogy a kizárólagos jogok fogalmának e két összefüggésben nem feltétlenül kell ugyanazt jelentenie. Egyértelművé kell ezért tenni, hogy az a szervezet, amely objektív kritériumokon alapuló, megfelelően átlátható eljárás nyomán kizárólagos jogot szerzett egy adott szolgáltatásnak egy adott földrajzi területen való nyújtására, magánjogi szervként nem lenne közszolgáltató ajánlatkérő, de ennek ellenére ő lenne az egyetlen szervezet, amely az adott területen az érintett szolgáltatást nyújthatja.

| (21) | Egyes szervezetek egyaránt foglalkoznak hő és hűtés termelésével, szállításával vagy elosztásával. Bizonytalanságok adódhatnak azzal kapcsolatban, hogy mely szabályok vonatkoznak a fűtési, illetve a hűtési tevékenységekre. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy a fűtési ágazatban működő ajánlatkérő szervek, közvállalkozások és magánvállalkozások ezen irányelv hatálya alá tartoznak; a magánvállalkozások esetében azonban ez csak azon további feltétel teljesülése mellett érvényes, hogy különleges vagy kizárólagos jogok alapján működnek. A hűtési tevékenység esetében azonban az ezen a területen működő ajánlatkérő szervek a 2014/24/EU irányelv hatálya alá tartoznak, míg a közvállalkozásokra és magánvállalkozásokra nem vonatkoznak közbeszerzési szabályok, attól függetlenül, hogy különleges vagy kizárólagos jogok alapján működnek-e. Végezetül, egyértelművé kell tenni, hogy a fűtési és hűtési szolgáltatást egyaránt odaítélt szerződéseket a több tevékenységre kiterjedő szerződésekre vonatkozó rendelkezések alapján kell vizsgálni annak meghatározásakor, hogy az odaítélésükre vonatkoznak-e a közbeszerzési szabályok, és ha igen, melyek. |
| --- | --- |

(21)

Egyes szervezetek egyaránt foglalkoznak hő és hűtés termelésével, szállításával vagy elosztásával. Bizonytalanságok adódhatnak azzal kapcsolatban, hogy mely szabályok vonatkoznak a fűtési, illetve a hűtési tevékenységekre. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy a fűtési ágazatban működő ajánlatkérő szervek, közvállalkozások és magánvállalkozások ezen irányelv hatálya alá tartoznak; a magánvállalkozások esetében azonban ez csak azon további feltétel teljesülése mellett érvényes, hogy különleges vagy kizárólagos jogok alapján működnek. A hűtési tevékenység esetében azonban az ezen a területen működő ajánlatkérő szervek a 2014/24/EU irányelv hatálya alá tartoznak, míg a közvállalkozásokra és magánvállalkozásokra nem vonatkoznak közbeszerzési szabályok, attól függetlenül, hogy különleges vagy kizárólagos jogok alapján működnek-e. Végezetül, egyértelművé kell tenni, hogy a fűtési és hűtési szolgáltatást egyaránt odaítélt szerződéseket a több tevékenységre kiterjedő szerződésekre vonatkozó rendelkezések alapján kell vizsgálni annak meghatározásakor, hogy az odaítélésükre vonatkoznak-e a közbeszerzési szabályok, és ha igen, melyek.

| (22) | Mielőtt mérlegelnénk ezen irányelv és a 2014/24/EU irányelv hatályának a hűtési ágazat tekintetében történő bárminemű megváltoztatását, meg kell vizsgálni az ágazat helyzetét, hogy arról megfelelő információ álljon rendelkezésre, különös tekintettel a versenyhelyzetre, a határon átnyúló beszerzés mértékére és az érdekeltek véleményére. Tekintettel arra, hogy a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) alkalmazásának a hűtési ágazatra való kiterjesztése jelentős hatással járna a piacnyitás tekintetében, a 2014/23/EU irányelv hatásvizsgálatakor helyénvaló ilyen vizsgálatot végezni. |
| --- | --- |

(22)

Mielőtt mérlegelnénk ezen irányelv és a 2014/24/EU irányelv hatályának a hűtési ágazat tekintetében történő bárminemű megváltoztatását, meg kell vizsgálni az ágazat helyzetét, hogy arról megfelelő információ álljon rendelkezésre, különös tekintettel a versenyhelyzetre, a határon átnyúló beszerzés mértékére és az érdekeltek véleményére. Tekintettel arra, hogy a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) alkalmazásának a hűtési ágazatra való kiterjesztése jelentős hatással járna a piacnyitás tekintetében, a 2014/23/EU irányelv hatásvizsgálatakor helyénvaló ilyen vizsgálatot végezni.

| (23) | Egyértelművé kell tenni – ezen irányelv hatályának bármilyen kiterjesztése nélkül –, hogy amikor ez az irányelv a villamosenergia-ellátásra hivatkozik, az alatt a villamos energia előállítását és nagy- és kiskereskedelmi értékesítését kell érteni. |
| --- | --- |

(23)

Egyértelművé kell tenni – ezen irányelv hatályának bármilyen kiterjesztése nélkül –, hogy amikor ez az irányelv a villamosenergia-ellátásra hivatkozik, az alatt a villamos energia előállítását és nagy- és kiskereskedelmi értékesítését kell érteni.

| (24) | Az ivóvízágazatban működő közszolgáltató ajánlatkérők más olyan vízzel kapcsolatos tevékenységekkel is foglalkozhatnak, mint a vízépítési projektek, az öntözés, a termőföld-lecsapolás, valamint a szennyvízelvezetés és -kezelés terén megvalósuló projektek. Ilyen esetekben a közszolgáltató ajánlatkérőknek képesnek kell lenniük arra, hogy minden, vízzel kapcsolatos tevékenységükre vonatkozóan alkalmazzák az ezen irányelvben előírt közbeszerzési eljárásokat, tekintet nélkül arra, hogy a vízkörforgás melyik részéről van szó. A termékbeszerzésre vonatkozóan javasolt közbeszerzési szabályok azonban nem alkalmasak a víz beszerzése esetében, mivel a vizet a felhasználási helyhez közeli forrásokból kell beszerezni. |
| --- | --- |

(24)

Az ivóvízágazatban működő közszolgáltató ajánlatkérők más olyan vízzel kapcsolatos tevékenységekkel is foglalkozhatnak, mint a vízépítési projektek, az öntözés, a termőföld-lecsapolás, valamint a szennyvízelvezetés és -kezelés terén megvalósuló projektek. Ilyen esetekben a közszolgáltató ajánlatkérőknek képesnek kell lenniük arra, hogy minden, vízzel kapcsolatos tevékenységükre vonatkozóan alkalmazzák az ezen irányelvben előírt közbeszerzési eljárásokat, tekintet nélkül arra, hogy a vízkörforgás melyik részéről van szó. A termékbeszerzésre vonatkozóan javasolt közbeszerzési szabályok azonban nem alkalmasak a víz beszerzése esetében, mivel a vizet a felhasználási helyhez közeli forrásokból kell beszerezni.

| (25) | Helyénvaló, hogy a kőolaj és a földgáz feltárására irányuló közbeszerzés kikerüljön a hatály alól, mivel ez az ágazat folyamatosan olyan mértékű versenynyomás alatt áll, ami már nem teszi szükségessé az Unió közbeszerzési szabályai által biztosított beszerzési fegyelmet. Mivel azonban a kőolaj és a földgáz kitermelése továbbra is az irányelv hatálya alá tartozik, szükség lehet a feltárás és a kitermelés közötti különbség meghatározására. Így tehát a „feltárást” úgy kell értelmezni, mint ami az annak vizsgálata céljából végzett tevékenységeket foglalja magában, hogy egy adott területen van-e kőolaj és földgáz, és ha igen, az kereskedelmileg kiaknázható-e, míg a „kitermelést” úgy kell tekinteni, mint a kőolaj és a földgáz „termelését”. A vállalati összefonódások során kialakult gyakorlattal összhangban a „termelés” fogalmába a „fejlesztést” is bele kell érteni, azaz a jövőbeli termeléshez szükséges megfelelő infrastruktúra kialakítását (olajfúró tornyok, csővezetékek, terminálok stb.). |
| --- | --- |

(25)

Helyénvaló, hogy a kőolaj és a földgáz feltárására irányuló közbeszerzés kikerüljön a hatály alól, mivel ez az ágazat folyamatosan olyan mértékű versenynyomás alatt áll, ami már nem teszi szükségessé az Unió közbeszerzési szabályai által biztosított beszerzési fegyelmet. Mivel azonban a kőolaj és a földgáz kitermelése továbbra is az irányelv hatálya alá tartozik, szükség lehet a feltárás és a kitermelés közötti különbség meghatározására. Így tehát a „feltárást” úgy kell értelmezni, mint ami az annak vizsgálata céljából végzett tevékenységeket foglalja magában, hogy egy adott területen van-e kőolaj és földgáz, és ha igen, az kereskedelmileg kiaknázható-e, míg a „kitermelést” úgy kell tekinteni, mint a kőolaj és a földgáz „termelését”. A vállalati összefonódások során kialakult gyakorlattal összhangban a „termelés” fogalmába a „fejlesztést” is bele kell érteni, azaz a jövőbeli termeléshez szükséges megfelelő infrastruktúra kialakítását (olajfúró tornyok, csővezetékek, terminálok stb.).

| (26) | A közszolgáltató ajánlatkérőknek a nemzeti jog alapján rendelkezésükre álló minden lehetséges eszközt igénybe kell venniük annak érdekében, hogy megakadályozzák a közbeszerzési eljárások összeférhetetlenségből eredő torzulását. Alkalmazhatnak többek között az összeférhetetlenség azonosítását, megelőzését és orvoslását szolgáló eljárásokat. |
| --- | --- |

(26)

A közszolgáltató ajánlatkérőknek a nemzeti jog alapján rendelkezésükre álló minden lehetséges eszközt igénybe kell venniük annak érdekében, hogy megakadályozzák a közbeszerzési eljárások összeférhetetlenségből eredő torzulását. Alkalmazhatnak többek között az összeférhetetlenség azonosítását, megelőzését és orvoslását szolgáló eljárásokat.

| (27) | A 94/800/EK tanácsi határozattal (15) a Tanács jóváhagyta különösen a Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésről szóló megállapodását (a továbbiakban: a közbeszerzésről szóló megállapodás). A közbeszerzésről szóló megállapodás célja a közbeszerzési szerződésekkel összefüggő, kiegyensúlyozott jogok és kötelezettségek multilaterális keretének a létrehozása a világkereskedelem liberalizálása és bővítése céljából. A közbeszerzésről szóló megállapodás 3., 4. és 5. melléklete és az Európai Uniónak szóló általános megjegyzések I. függeléke, továbbá az Európai Uniót kötelező egyéb vonatkozó nemzetközi megállapodások hatálya alá tartozó szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérőknek úgy kell teljesíteniük az említett megállapodások alapján fennálló kötelezettségeiket, hogy ezt az irányelvet alkalmazzák azon harmadik országok gazdasági szereplőire, amelyek a megállapodások aláíró felei. |
| --- | --- |

(27)

A 94/800/EK tanácsi határozattal (15) a Tanács jóváhagyta különösen a Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésről szóló megállapodását (a továbbiakban: a közbeszerzésről szóló megállapodás). A közbeszerzésről szóló megállapodás célja a közbeszerzési szerződésekkel összefüggő, kiegyensúlyozott jogok és kötelezettségek multilaterális keretének a létrehozása a világkereskedelem liberalizálása és bővítése céljából. A közbeszerzésről szóló megállapodás 3., 4. és 5. melléklete és az Európai Uniónak szóló általános megjegyzések I. függeléke, továbbá az Európai Uniót kötelező egyéb vonatkozó nemzetközi megállapodások hatálya alá tartozó szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérőknek úgy kell teljesíteniük az említett megállapodások alapján fennálló kötelezettségeiket, hogy ezt az irányelvet alkalmazzák azon harmadik országok gazdasági szereplőire, amelyek a megállapodások aláíró felei.

| (28) | A közbeszerzésről szóló megállapodás azokra a szerződésekre vonatkozik, amelyek értéke meghaladja a közbeszerzésről szóló megállapodásban különleges lehívási jogban kifejezve meghatározott értékhatárokat. Az ezen irányelvben megállapított értékhatárokat össze kell hangolni annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek a közbeszerzésről szóló megállapodásban szereplő értékhatárok euróban kifejezett értékeinek. Rendelkezni kell továbbá az euróban kifejezett értékhatárok rendszeres felülvizsgálatáról, hogy azokat tisztán matematikai műveletek útján az euro különleges lehívási joghoz viszonyított árfolyamának lehetséges mozgásához lehessen igazítani.
  E rendszeres matematikai kiigazításokon túl a tárgyalások következő fordulója során meg kell vizsgálni a közbeszerzésről szóló megállapodásban foglalt értékhatárok növelésének lehetőségét is.
  Annak elkerülése érdekében, hogy párhuzamosan túl sok féle értékhatár legyen érvényben, helyénvaló továbbá, hogy – az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásainak sérelme nélkül – minden közszolgáltató ajánlatkérőre ugyanazok az értékhatárok vonatkozzanak, függetlenül attól, hogy mely ágazatban működnek. |
| --- | --- |

(28)

A közbeszerzésről szóló megállapodás azokra a szerződésekre vonatkozik, amelyek értéke meghaladja a közbeszerzésről szóló megállapodásban különleges lehívási jogban kifejezve meghatározott értékhatárokat. Az ezen irányelvben megállapított értékhatárokat össze kell hangolni annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek a közbeszerzésről szóló megállapodásban szereplő értékhatárok euróban kifejezett értékeinek. Rendelkezni kell továbbá az euróban kifejezett értékhatárok rendszeres felülvizsgálatáról, hogy azokat tisztán matematikai műveletek útján az euro különleges lehívási joghoz viszonyított árfolyamának lehetséges mozgásához lehessen igazítani.

E rendszeres matematikai kiigazításokon túl a tárgyalások következő fordulója során meg kell vizsgálni a közbeszerzésről szóló megállapodásban foglalt értékhatárok növelésének lehetőségét is.

Annak elkerülése érdekében, hogy párhuzamosan túl sok féle értékhatár legyen érvényben, helyénvaló továbbá, hogy – az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásainak sérelme nélkül – minden közszolgáltató ajánlatkérőre ugyanazok az értékhatárok vonatkozzanak, függetlenül attól, hogy mely ágazatban működnek.

| (29) | Egyértelművé kell tenni, hogy a közbeszerzés érték becsléséhez minden bevételt figyelembe kell venni, függetlenül attól, hogy az a közszolgáltató ajánlatkérőtől vagy harmadik felektől származik-e.
  Egyértelművé kell tenni azt is, hogy az értékhatárok tervezése céljából hasonló árubeszerzések alatt az azonos vagy hasonló felhasználásra szánt termékek értendők, például különböző élelmiszerek vagy különböző irodai bútorok beszerzése. Az érintett területen működő gazdasági szereplő jellemzően valószínűleg a szokásos termékskálája részeként kínálja ezeket az árukat. |
| --- | --- |

(29)

Egyértelművé kell tenni, hogy a közbeszerzés érték becsléséhez minden bevételt figyelembe kell venni, függetlenül attól, hogy az a közszolgáltató ajánlatkérőtől vagy harmadik felektől származik-e.

Egyértelművé kell tenni azt is, hogy az értékhatárok tervezése céljából hasonló árubeszerzések alatt az azonos vagy hasonló felhasználásra szánt termékek értendők, például különböző élelmiszerek vagy különböző irodai bútorok beszerzése. Az érintett területen működő gazdasági szereplő jellemzően valószínűleg a szokásos termékskálája részeként kínálja ezeket az árukat.

| (30) | Egy adott közbeszerzés értékének becslése céljából egyértelművé kell tenni, hogy csak abban az esetben lehetséges az érték becslését a közbeszerzés valamely részére alapozni, ha annak objektív indokai vannak. Indokolt lehet például a közbeszerzés értékét a közszolgáltató ajánlatkérő egy különálló működési egységének a szintjén megbecsülni, amennyiben a szóban forgó egység önálló felelősséget visel saját közbeszerzéséért. Ez abban az esetben vélelmezhető, ha a különálló működési egység önállóan folytatja le a közbeszerzési eljárást és dönt a beszerzésekről, külön költségvetési sor felett rendelkezik az érintett közbeszerzés céljára, önállóan köti meg a szerződést és finanszírozza azt a rendelkezésére álló költségvetésből. A részekre osztáson alapuló értékbecslés nem indokolt, ha a közszolgáltató ajánlatkérő a közbeszerzési eljárást csupán decentralizált módon folytatja le. |
| --- | --- |

(30)

Egy adott közbeszerzés értékének becslése céljából egyértelművé kell tenni, hogy csak abban az esetben lehetséges az érték becslését a közbeszerzés valamely részére alapozni, ha annak objektív indokai vannak. Indokolt lehet például a közbeszerzés értékét a közszolgáltató ajánlatkérő egy különálló működési egységének a szintjén megbecsülni, amennyiben a szóban forgó egység önálló felelősséget visel saját közbeszerzéséért. Ez abban az esetben vélelmezhető, ha a különálló működési egység önállóan folytatja le a közbeszerzési eljárást és dönt a beszerzésekről, külön költségvetési sor felett rendelkezik az érintett közbeszerzés céljára, önállóan köti meg a szerződést és finanszírozza azt a rendelkezésére álló költségvetésből. A részekre osztáson alapuló értékbecslés nem indokolt, ha a közszolgáltató ajánlatkérő a közbeszerzési eljárást csupán decentralizált módon folytatja le.

| (31) | Mivel címzettjei a tagállamok, ez az irányelv nem vonatkozik a nemzetközi szervezetek által saját nevükben és saját javukra megvalósított közbeszerzésekre. Tisztázni kell azonban, hogy milyen mértékben alkalmazandó ez az irányelv azokra a beszerzésekre, amelyekre különös nemzetközi szabályok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(31)

Mivel címzettjei a tagállamok, ez az irányelv nem vonatkozik a nemzetközi szervezetek által saját nevükben és saját javukra megvalósított közbeszerzésekre. Tisztázni kell azonban, hogy milyen mértékben alkalmazandó ez az irányelv azokra a beszerzésekre, amelyekre különös nemzetközi szabályok vonatkoznak.

| (32) | Emlékeztetni kell arra, hogy a választott bírói és békéltetési szolgáltatásokat általában olyan szervek vagy magánszemélyek nyújtják, amelyeket, illetve akiket a beszerzési szabályok hatálya alá nem vonható módon jelöltek vagy választottak ki. [Egyértelművé kell tenni, hogy ezen irányelv nem alkalmazandó az ilyen szolgáltatások nyújtására vonatkozó szolgáltatási szerződésekre, azok nemzeti jog szerinti elnevezésétől függetlenül. |
| --- | --- |

(32)

Emlékeztetni kell arra, hogy a választott bírói és békéltetési szolgáltatásokat általában olyan szervek vagy magánszemélyek nyújtják, amelyeket, illetve akiket a beszerzési szabályok hatálya alá nem vonható módon jelöltek vagy választottak ki. [Egyértelművé kell tenni, hogy ezen irányelv nem alkalmazandó az ilyen szolgáltatások nyújtására vonatkozó szolgáltatási szerződésekre, azok nemzeti jog szerinti elnevezésétől függetlenül.

| (33) | Több olyan jogi szolgáltatás létezik, amelyet valamely tagállami bíróság által kijelölt szolgáltató nyújt, amelynek keretében az igazságszolgáltatási eljárásokban ügyvédek képviselik az ügyfeleket, amelyeket közjegyzőnek kell nyújtania, vagy amelyek hivatalos hatósági jogkör gyakorlásához kapcsolódnak. Az ilyen jogi szolgáltatásokat általában olyan szervek vagy magánszemélyek nyújtják, amelyeket vagy akiket a beszerzési szabályok hatálya alá nem vonható módon jelöltek vagy választottak ki, ide tartozhat például egyes tagállamokban az ügyészek kijelölése. Az ilyen jogi szolgáltatásokat következésképpen ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól. |
| --- | --- |

(33)

Több olyan jogi szolgáltatás létezik, amelyet valamely tagállami bíróság által kijelölt szolgáltató nyújt, amelynek keretében az igazságszolgáltatási eljárásokban ügyvédek képviselik az ügyfeleket, amelyeket közjegyzőnek kell nyújtania, vagy amelyek hivatalos hatósági jogkör gyakorlásához kapcsolódnak. Az ilyen jogi szolgáltatásokat általában olyan szervek vagy magánszemélyek nyújtják, amelyeket vagy akiket a beszerzési szabályok hatálya alá nem vonható módon jelöltek vagy választottak ki, ide tartozhat például egyes tagállamokban az ügyészek kijelölése. Az ilyen jogi szolgáltatásokat következésképpen ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól.

| (34) | Egyértelművé kell tenni, hogy a pénzügyi eszközök elnevezés ebben az irányelvben ugyanazon értelemben használatos, mint a többi belső piaci jogszabályban, és az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az Európai Stabilitási Mechanizmus közelmúltbeli létrehozására tekintettel elő kell írni, hogy az említett eszközzel és mechanizmussal végzett műveleteket ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól. Végezetül azt is egyértelművé kell tenni, hogy a hiteleket, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy más pénzügyi eszközök kibocsátásához vagy ezekkel végzett más műveletekhez kapcsolódnak-e, ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól. |
| --- | --- |

(34)

Egyértelművé kell tenni, hogy a pénzügyi eszközök elnevezés ebben az irányelvben ugyanazon értelemben használatos, mint a többi belső piaci jogszabályban, és az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az Európai Stabilitási Mechanizmus közelmúltbeli létrehozására tekintettel elő kell írni, hogy az említett eszközzel és mechanizmussal végzett műveleteket ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól. Végezetül azt is egyértelművé kell tenni, hogy a hiteleket, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy más pénzügyi eszközök kibocsátásához vagy ezekkel végzett más műveletekhez kapcsolódnak-e, ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól.

| (35) | Emlékeztetni kell arra, hogy az 1370/2007/EK rendelet (16) 5. cikkének (1) bekezdése kifejezetten előírja, hogy az autóbusszal vagy villamossal végzett személyszállítási közszolgáltatás tekintetében elnyert szolgáltatási szerződésekre vagy közszolgáltatási szerződésekre a 2004/17/EK, illetve a 2004/18/EK irányelv, az autóbusszal vagy villamossal végzett személyszállítási szolgáltatási koncessziók esetében pedig az 1370/2007/EK rendelet alkalmazandó. Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy a vasúttal vagy metróval végzett személyszállításra vonatkozó szolgáltatási vagy közszolgáltatási szerződésekre és szolgáltatási koncessziókra továbbra is az említett rendelet alkalmazandó. Ezen irányelv és az 1370/2007/EK rendelet viszonyának egyértelművé tétele érdekében kifejezetten elő kell tehát írni, hogy ezen irányelv nem alkalmazandó a vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatások nyújtására irányuló szolgáltatási szerződésekre, és ezek odaítélésére továbbra is az említett rendeletnek kell vonatkozniuk. Amennyiben az 1370/2007/EK rendelet lehetővé teszi, hogy a tagállami jog eltérjen az említett rendeletben lefektetett szabályoktól, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy továbbra is előírják a nemzeti jogukban, hogy a vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatások nyújtására irányuló szolgáltatási szerződéseket az általános közbeszerzési szabályok szerinti szerződésodaítélési eljárásban kell odaítélni. |
| --- | --- |

(35)

Emlékeztetni kell arra, hogy az 1370/2007/EK rendelet (16) 5. cikkének (1) bekezdése kifejezetten előírja, hogy az autóbusszal vagy villamossal végzett személyszállítási közszolgáltatás tekintetében elnyert szolgáltatási szerződésekre vagy közszolgáltatási szerződésekre a 2004/17/EK, illetve a 2004/18/EK irányelv, az autóbusszal vagy villamossal végzett személyszállítási szolgáltatási koncessziók esetében pedig az 1370/2007/EK rendelet alkalmazandó. Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy a vasúttal vagy metróval végzett személyszállításra vonatkozó szolgáltatási vagy közszolgáltatási szerződésekre és szolgáltatási koncessziókra továbbra is az említett rendelet alkalmazandó. Ezen irányelv és az 1370/2007/EK rendelet viszonyának egyértelművé tétele érdekében kifejezetten elő kell tehát írni, hogy ezen irányelv nem alkalmazandó a vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatások nyújtására irányuló szolgáltatási szerződésekre, és ezek odaítélésére továbbra is az említett rendeletnek kell vonatkozniuk. Amennyiben az 1370/2007/EK rendelet lehetővé teszi, hogy a tagállami jog eltérjen az említett rendeletben lefektetett szabályoktól, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy továbbra is előírják a nemzeti jogukban, hogy a vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatások nyújtására irányuló szolgáltatási szerződéseket az általános közbeszerzési szabályok szerinti szerződésodaítélési eljárásban kell odaítélni.

| (36) | Ezen irányelv nem alkalmazható bizonyos, nonprofit szervezetek vagy szövetségek által üzemeltetett sürgősségi szolgálatokra, mivel e szervezetek sajátos jellegét nehéz lenne megőrizni, ha a szolgáltatókat az ezen irányelvben meghatározott eljárásokkal összhangban választanák ki. A kizárást azonban a szükséges minimumra kell korlátozni. Ezért kifejezetten meg kell határozni, hogy a betegszállító mentőszolgálatok nem zárhatók ki ezen irányelv hatálya alól. Ezzel kapcsolatban azt is egyértelművé kell tenni, hogy a 601-es CPV-csoport (szárazföldi szállítási szolgáltatások) nem terjed ki a mentőszolgálatokra, mivel azok a 8514-es CPV-osztályba tartoznak. Egyértelművé kell ezért tenni, hogy a 85143000-3 CPV-kód alá tartozó szolgáltatásokra, amelyek kizárólag betegszállító mentőszolgálatok, a a szociális és egyéb szolgáltatásokra megállapított különszabályokat (a továbbiakban: az enyhébb szabályozás) kell alkalmazni. Ebből következően a mentőszolgálatokra vonatkozó vegyes szerződésekre is általában az enyhébb szabályozást kell alkalmazni, ha a betegszállító mentőszolgálat értéke nagyobb, mint a többi mentőszolgálaté. |
| --- | --- |

(36)

Ezen irányelv nem alkalmazható bizonyos, nonprofit szervezetek vagy szövetségek által üzemeltetett sürgősségi szolgálatokra, mivel e szervezetek sajátos jellegét nehéz lenne megőrizni, ha a szolgáltatókat az ezen irányelvben meghatározott eljárásokkal összhangban választanák ki. A kizárást azonban a szükséges minimumra kell korlátozni. Ezért kifejezetten meg kell határozni, hogy a betegszállító mentőszolgálatok nem zárhatók ki ezen irányelv hatálya alól. Ezzel kapcsolatban azt is egyértelművé kell tenni, hogy a 601-es CPV-csoport (szárazföldi szállítási szolgáltatások) nem terjed ki a mentőszolgálatokra, mivel azok a 8514-es CPV-osztályba tartoznak. Egyértelművé kell ezért tenni, hogy a 85143000-3 CPV-kód alá tartozó szolgáltatásokra, amelyek kizárólag betegszállító mentőszolgálatok, a a szociális és egyéb szolgáltatásokra megállapított különszabályokat (a továbbiakban: az enyhébb szabályozás) kell alkalmazni. Ebből következően a mentőszolgálatokra vonatkozó vegyes szerződésekre is általában az enyhébb szabályozást kell alkalmazni, ha a betegszállító mentőszolgálat értéke nagyobb, mint a többi mentőszolgálaté.

| (37) | Bizonyos esetekben előfordulhat, hogy egy adott szolgáltatást csak egy adott ajánlatkérő szerv vagy ajánlatkérő szervek egy adott társulása tud biztosítani, és ez az EUMSZ-ssel összeegyeztethető, törvényi, rendeleti és kihirdetett közigazgatási rendelkezések értelmében kizárólagos jogot élvez a szolgáltatás nyújtására. Egyértelművé kell tenni, hogy ennek az irányelvnek nem kell alkalmazandónak lennie az említett ajánlatkérő szervvel vagy társulással köthető szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélésére. |
| --- | --- |

(37)

Bizonyos esetekben előfordulhat, hogy egy adott szolgáltatást csak egy adott ajánlatkérő szerv vagy ajánlatkérő szervek egy adott társulása tud biztosítani, és ez az EUMSZ-ssel összeegyeztethető, törvényi, rendeleti és kihirdetett közigazgatási rendelkezések értelmében kizárólagos jogot élvez a szolgáltatás nyújtására. Egyértelművé kell tenni, hogy ennek az irányelvnek nem kell alkalmazandónak lennie az említett ajánlatkérő szervvel vagy társulással köthető szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélésére.

| (38) | Jelentős a jogbizonytalanság azzal kapcsolatban, hogy az ajánlatkérő szervek közötti szerződésekre milyen mértékben vonatkozzanak a közbeszerzési szabályok. A tagállamok – sőt az ajánlatkérő szervek is – eltérően értelmezik az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. Mivel az ítélkezési gyakorlat azonos mértékben vonatkozna a hatóságokra, amikor az ezen irányelv hatálya alá tartozó ágazatokban működnek, helyénvaló gondoskodni arról, hogy ez az irányelv és a közbeszerzésről szóló 2014/24/EU irányelv ugyanazokat a szabályokat írja elő, és azok értelmezése is azonos legyen a két irányelv esetében. |
| --- | --- |

(38)

Jelentős a jogbizonytalanság azzal kapcsolatban, hogy az ajánlatkérő szervek közötti szerződésekre milyen mértékben vonatkozzanak a közbeszerzési szabályok. A tagállamok – sőt az ajánlatkérő szervek is – eltérően értelmezik az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. Mivel az ítélkezési gyakorlat azonos mértékben vonatkozna a hatóságokra, amikor az ezen irányelv hatálya alá tartozó ágazatokban működnek, helyénvaló gondoskodni arról, hogy ez az irányelv és a közbeszerzésről szóló 2014/24/EU irányelv ugyanazokat a szabályokat írja elő, és azok értelmezése is azonos legyen a két irányelv esetében.

| (39) | Számos olyan közszolgáltató ajánlatkérő létezik, amely felépítését tekintve több különálló vállalkozásból álló gazdasági csoport, és gyakori, hogy e különálló vállalkozások mindegyikének speciális szerepe van a gazdasági csoporton belül. Indokolt ezért kizárni egyes olyan, szolgáltatásnyújtásra, árubeszerzésre és építési beruházásra irányuló szerződéseket, amelyeket olyan kapcsolt vállalkozásnak ítélnek oda, amelynek fő tevékenysége ilyen szolgáltatás, árubeszerzés vagy építési beruházás teljesítése azon csoport részére, amelyhez tartozik, ahelyett, hogy azokat a piacon kínálná fel. Szintén indokolt kizárni egyes olyan szolgáltatásnyújtásra, árubeszerzésre és építési beruházásra irányuló szerződéseket, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő olyan közös vállalkozásnak ítélt oda, amelyet több közszolgáltató ajánlatkérő az ezen irányelv által szabályozott tevékenységek végzése céljából hozott létre, és amelynek az adott közszolgáltató ajánlatkérő is tagja. Helyénvaló azonban biztosítani, hogy ez a kizárás ne vezessen a versenynek a közszolgáltató ajánlatkérőkhöz kapcsolt vállalkozások, illetve közös vállalkozások javára történő torzulásához; indokolt megfelelő szabályrendszert megállapítani különösen az árbevétel azon hányadára vonatkozó felső határokat illetően, amelyet a vállalkozások a piacon szerezhetnek meg, és amelynek meghaladása esetén elveszítenék annak lehetőségét, hogy az eljárást megindító felhívás nélkül ítéljenek oda nekik szerződést, továbbá a közös vállalkozások alapítása tekintetében, valamint e közös vállalkozások és az azokat alkotó közszolgáltató ajánlatkérők közötti kapcsolatok stabilitása tekintetében. |
| --- | --- |

(39)

Számos olyan közszolgáltató ajánlatkérő létezik, amely felépítését tekintve több különálló vállalkozásból álló gazdasági csoport, és gyakori, hogy e különálló vállalkozások mindegyikének speciális szerepe van a gazdasági csoporton belül. Indokolt ezért kizárni egyes olyan, szolgáltatásnyújtásra, árubeszerzésre és építési beruházásra irányuló szerződéseket, amelyeket olyan kapcsolt vállalkozásnak ítélnek oda, amelynek fő tevékenysége ilyen szolgáltatás, árubeszerzés vagy építési beruházás teljesítése azon csoport részére, amelyhez tartozik, ahelyett, hogy azokat a piacon kínálná fel. Szintén indokolt kizárni egyes olyan szolgáltatásnyújtásra, árubeszerzésre és építési beruházásra irányuló szerződéseket, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő olyan közös vállalkozásnak ítélt oda, amelyet több közszolgáltató ajánlatkérő az ezen irányelv által szabályozott tevékenységek végzése céljából hozott létre, és amelynek az adott közszolgáltató ajánlatkérő is tagja. Helyénvaló azonban biztosítani, hogy ez a kizárás ne vezessen a versenynek a közszolgáltató ajánlatkérőkhöz kapcsolt vállalkozások, illetve közös vállalkozások javára történő torzulásához; indokolt megfelelő szabályrendszert megállapítani különösen az árbevétel azon hányadára vonatkozó felső határokat illetően, amelyet a vállalkozások a piacon szerezhetnek meg, és amelynek meghaladása esetén elveszítenék annak lehetőségét, hogy az eljárást megindító felhívás nélkül ítéljenek oda nekik szerződést, továbbá a közös vállalkozások alapítása tekintetében, valamint e közös vállalkozások és az azokat alkotó közszolgáltató ajánlatkérők közötti kapcsolatok stabilitása tekintetében.

| (40) | Helyénvaló továbbá tisztázni a kapcsolatot a hatóságok közötti együttműködésre vonatkozó rendelkezések és az olyan rendelkezések között, amelyek szerződések kapcsolt vállalkozásoknak vagy közös vállalkozásoknak való odaítélését szabályozzák. |
| --- | --- |

(40)

Helyénvaló továbbá tisztázni a kapcsolatot a hatóságok közötti együttműködésre vonatkozó rendelkezések és az olyan rendelkezések között, amelyek szerződések kapcsolt vállalkozásoknak vagy közös vállalkozásoknak való odaítélését szabályozzák.

| (41) | A vállalkozásokat kapcsolt vállalkozásnak kell tekinteni, amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő és az érintett vállalkozás közül az egyik közvetlen vagy közvetett meghatározó befolyást gyakorol a másikra, vagy amennyiben mindketten ugyanazon vállalkozás meghatározó befolyása alatt állnak; ebben a kontextusban a magántőke részesedése önmagában nem tekinthető relevánsnak. Az arra vonatkozó ellenőrzésnek, hogy valamely vállalkozás kapcsolódik-e egy adott közszolgáltató ajánlatkérőhöz, a lehető legkönnyebben elvégezhetőnek kell lennie. Következésképpen, mivel a közvetlen vagy közvetett befolyás fennállását egyébként is ellenőrizni kell annak meghatározásakor, hogy az érintett vállalkozásoknak és közszolgáltató ajánlatkérőknek összevont éves beszámolót kell-e készíteniük, a vállalkozásokat kapcsoltnak kell tekinteni, ha éves beszámolójuk összevont. Az összevont beszámolókra alkalmazandó uniós szabályok azonban bizonyos esetekben nem alkalmazhatók, például az érintett vállalkozások mérete miatt, vagy mert társasági formájuk nem felel meg bizonyos követelményeknek. Ezekben az esetekben, amikor a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) nem alkalmazandó, meg kell vizsgálni, hogy a tulajdonjogot, a pénzügyi részesedést vagy az e vállalkozásokra vonatkozó szabályokat figyelembe véve fennáll-e közvetett vagy közvetlen befolyás. |
| --- | --- |

(41)

A vállalkozásokat kapcsolt vállalkozásnak kell tekinteni, amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő és az érintett vállalkozás közül az egyik közvetlen vagy közvetett meghatározó befolyást gyakorol a másikra, vagy amennyiben mindketten ugyanazon vállalkozás meghatározó befolyása alatt állnak; ebben a kontextusban a magántőke részesedése önmagában nem tekinthető relevánsnak. Az arra vonatkozó ellenőrzésnek, hogy valamely vállalkozás kapcsolódik-e egy adott közszolgáltató ajánlatkérőhöz, a lehető legkönnyebben elvégezhetőnek kell lennie. Következésképpen, mivel a közvetlen vagy közvetett befolyás fennállását egyébként is ellenőrizni kell annak meghatározásakor, hogy az érintett vállalkozásoknak és közszolgáltató ajánlatkérőknek összevont éves beszámolót kell-e készíteniük, a vállalkozásokat kapcsoltnak kell tekinteni, ha éves beszámolójuk összevont. Az összevont beszámolókra alkalmazandó uniós szabályok azonban bizonyos esetekben nem alkalmazhatók, például az érintett vállalkozások mérete miatt, vagy mert társasági formájuk nem felel meg bizonyos követelményeknek. Ezekben az esetekben, amikor a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) nem alkalmazandó, meg kell vizsgálni, hogy a tulajdonjogot, a pénzügyi részesedést vagy az e vállalkozásokra vonatkozó szabályokat figyelembe véve fennáll-e közvetett vagy közvetlen befolyás.

| (42) | Ösztönözni kell a kutatási és fejlesztési (K+F) programok gazdasági forrásokból történő társfinanszírozását. Következésképpen egyértelművé kell tenni, hogy ez az irányelv csak akkor alkalmazandó, ha nem kerül sor ilyen társfinanszírozásra, és ha a K+F tevékenységek eredményére az érintett közszolgáltató ajánlatkérő jogosult. Mindez nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogy a szóban forgó tevékenységeket elvégző szolgáltató az eredményekről szóló beszámolót tegyen közzé, feltéve, hogy továbbra is a közszolgáltató ajánlatkérő kizárólagos joga marad a K+F eredményeknek a saját tevékenysége céljaira történő felhasználása. Mindazonáltal a K+F eredmények fiktív megosztása vagy a szolgáltató díjazásához való jelképes hozzájárulás nem akadálya ezen irányelv alkalmazásának. |
| --- | --- |

(42)

Ösztönözni kell a kutatási és fejlesztési (K+F) programok gazdasági forrásokból történő társfinanszírozását. Következésképpen egyértelművé kell tenni, hogy ez az irányelv csak akkor alkalmazandó, ha nem kerül sor ilyen társfinanszírozásra, és ha a K+F tevékenységek eredményére az érintett közszolgáltató ajánlatkérő jogosult. Mindez nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogy a szóban forgó tevékenységeket elvégző szolgáltató az eredményekről szóló beszámolót tegyen közzé, feltéve, hogy továbbra is a közszolgáltató ajánlatkérő kizárólagos joga marad a K+F eredményeknek a saját tevékenysége céljaira történő felhasználása. Mindazonáltal a K+F eredmények fiktív megosztása vagy a szolgáltató díjazásához való jelképes hozzájárulás nem akadálya ezen irányelv alkalmazásának.

| (43) | Ezt az irányelvet sem az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységek folytatására irányuló szerződésekre, sem ilyen tevékenységek folytatására szervezett tervpályázatokra nem kell alkalmazni, ha abban a tagállamban, ahol a tevékenységet folytatják, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a bejutás nincs korlátozva. Indokolt tehát fenntartani az ezen irányelv által szabályozott valamennyi ágazatra, vagy egy ágazat részeire alkalmazandó eljárást, ami lehetővé teszi, hogy figyelembe vegyék a verseny jelenlegi vagy jövőbeli biztosításának hatásait. Ennek az eljárásnak jogbiztonságot kell nyújtania az érintett szervezetek számára, valamint megfelelő döntéshozatali eljárást kell biztosítania, amely rövid határidőn belül teszi lehetővé a közösségi jog e téren történő egységes alkalmazását. A jogbiztonság érdekében le kell szögezni, hogy az ezen irányelv hatálybalépését megelőzően elfogadott, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkében meghatározott megfelelő rendelkezések alkalmazandóságával kapcsolatos határozatok továbbra is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(43)

Ezt az irányelvet sem az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységek folytatására irányuló szerződésekre, sem ilyen tevékenységek folytatására szervezett tervpályázatokra nem kell alkalmazni, ha abban a tagállamban, ahol a tevékenységet folytatják, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a bejutás nincs korlátozva. Indokolt tehát fenntartani az ezen irányelv által szabályozott valamennyi ágazatra, vagy egy ágazat részeire alkalmazandó eljárást, ami lehetővé teszi, hogy figyelembe vegyék a verseny jelenlegi vagy jövőbeli biztosításának hatásait. Ennek az eljárásnak jogbiztonságot kell nyújtania az érintett szervezetek számára, valamint megfelelő döntéshozatali eljárást kell biztosítania, amely rövid határidőn belül teszi lehetővé a közösségi jog e téren történő egységes alkalmazását. A jogbiztonság érdekében le kell szögezni, hogy az ezen irányelv hatálybalépését megelőzően elfogadott, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkében meghatározott megfelelő rendelkezések alkalmazandóságával kapcsolatos határozatok továbbra is alkalmazandók.

| (44) | A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat, vagy egy ágazat érintett részeinek egyedi jellemzőit. Ezt az értékelést azonban korlátozza az alkalmazandó határidők rövidsége, és az, hogy a Bizottság számára hozzáférhető információkon kell alapulnia – vagy a már meglévő forrásokból, vagy a 35. cikk alkalmazásával összefüggésben nyert információkból –, ami nem egészíthető ki időigényesebb módszerekkel, ideértve különösen az érintett gazdasági szereplők körében végzett közvélemény-kutatást. A versenynek való közvetlen kitettségnek az ezen irányelvvel összefüggésben elvégezhető értékelése következésképpen nem érinti a versenyjog maradéktalan alkalmazását. |
| --- | --- |

(44)

A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat, vagy egy ágazat érintett részeinek egyedi jellemzőit. Ezt az értékelést azonban korlátozza az alkalmazandó határidők rövidsége, és az, hogy a Bizottság számára hozzáférhető információkon kell alapulnia – vagy a már meglévő forrásokból, vagy a 35. cikk alkalmazásával összefüggésben nyert információkból –, ami nem egészíthető ki időigényesebb módszerekkel, ideértve különösen az érintett gazdasági szereplők körében végzett közvélemény-kutatást. A versenynek való közvetlen kitettségnek az ezen irányelvvel összefüggésben elvégezhető értékelése következésképpen nem érinti a versenyjog maradéktalan alkalmazását.

| (45) | Annak vizsgálatát, hogy egy adott ágazat, vagy annak részei közvetlenül ki vannak-e téve a versenynek, annak a konkrét területnek a vonatkozásában kell elvégezni, ahol a releváns gazdasági szereplők a tevékenységet vagy annak érintett részeit végzik, azaz az ún. releváns földrajzi piacon. Mivel az említett fogalom kulcsfontosságú a vizsgálat szempontjából, az uniós jogban létező fogalmak alapján megfelelő fogalommeghatározást kell készíteni hozzá. Világossá kell tenni azt is, hogy a releváns földrajzi piac nem feltétlenül esik egybe az érintett tagállam területével; ezért lehetővé kell tenni a mentesség alkalmazhatóságára vonatkozó döntéseknek az érintett tagállam területének egyes részeire való korlátozását. |
| --- | --- |

(45)

Annak vizsgálatát, hogy egy adott ágazat, vagy annak részei közvetlenül ki vannak-e téve a versenynek, annak a konkrét területnek a vonatkozásában kell elvégezni, ahol a releváns gazdasági szereplők a tevékenységet vagy annak érintett részeit végzik, azaz az ún. releváns földrajzi piacon. Mivel az említett fogalom kulcsfontosságú a vizsgálat szempontjából, az uniós jogban létező fogalmak alapján megfelelő fogalommeghatározást kell készíteni hozzá. Világossá kell tenni azt is, hogy a releváns földrajzi piac nem feltétlenül esik egybe az érintett tagállam területével; ezért lehetővé kell tenni a mentesség alkalmazhatóságára vonatkozó döntéseknek az érintett tagállam területének egyes részeire való korlátozását.

| (46) | Az egy adott ágazatot vagy annak egy részét a verseny előtt megnyitó, megfelelő uniós jogszabályok végrehajtását és alkalmazását úgy kell tekinteni, mint ami megfelelő alapot biztosít annak feltételezéséhez, hogy a kérdéses piacra szabadon be lehet jutni. Ezeket a megfelelő jogszabályokat a Bizottság által frissíthető mellékletben kell megnevezni. Az említett melléklet frissítése során a Bizottságnak különösen figyelembe kell vennie azon rendelkezések lehetséges elfogadását, amelyek olyan, az említett mellékletben említett jogszabályok által szabályozottaktól eltérő ágazatok verseny előtti megnyitását vonják maguk után, mint például a vasúti közlekedésé. |
| --- | --- |

(46)

Az egy adott ágazatot vagy annak egy részét a verseny előtt megnyitó, megfelelő uniós jogszabályok végrehajtását és alkalmazását úgy kell tekinteni, mint ami megfelelő alapot biztosít annak feltételezéséhez, hogy a kérdéses piacra szabadon be lehet jutni. Ezeket a megfelelő jogszabályokat a Bizottság által frissíthető mellékletben kell megnevezni. Az említett melléklet frissítése során a Bizottságnak különösen figyelembe kell vennie azon rendelkezések lehetséges elfogadását, amelyek olyan, az említett mellékletben említett jogszabályok által szabályozottaktól eltérő ágazatok verseny előtti megnyitását vonják maguk után, mint például a vasúti közlekedésé.

| (47) | Ha az adott piacra történő szabad bejutás nem feltételezhető a megfelelő uniós jogszabályok végrehajtása alapján, bizonyítani kell, hogy a piacra jutás ténylegesen és jogilag is szabad. Ha egy tagállam az adott ágazatot a verseny előtt megnyitó uniós jogi aktus alkalmazását olyan helyzetekre is kiterjeszti, amelyek nem tartoznak az adott jogi aktus hatálya alá, például ha a 94/22/EK irányelvet a szénágazatra is alkalmazza, vagy ha a 2012/34/EU tanácsi irányelvet (18) a nemzeti szintű személyszállításra is alkalmazza, akkor ezt a körülményt figyelembe kell venni annak vizsgálatakor, hogy az adott ágazatban szabad piacra jutás érvényesül. |
| --- | --- |

(47)

Ha az adott piacra történő szabad bejutás nem feltételezhető a megfelelő uniós jogszabályok végrehajtása alapján, bizonyítani kell, hogy a piacra jutás ténylegesen és jogilag is szabad. Ha egy tagállam az adott ágazatot a verseny előtt megnyitó uniós jogi aktus alkalmazását olyan helyzetekre is kiterjeszti, amelyek nem tartoznak az adott jogi aktus hatálya alá, például ha a 94/22/EK irányelvet a szénágazatra is alkalmazza, vagy ha a 2012/34/EU tanácsi irányelvet (18) a nemzeti szintű személyszállításra is alkalmazza, akkor ezt a körülményt figyelembe kell venni annak vizsgálatakor, hogy az adott ágazatban szabad piacra jutás érvényesül.

| (48) | A független nemzeti hatóságok, például az ágazati szabályozó szervek vagy a versenyhivatalok általában specializált szakismeretekkel, információkkal és tudással rendelkeznek, amelyek relevánsak lehetnek annak vizsgálatakor, hogy egy adott tevékenység vagy annak részei közvetlenül ki vannak-e téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a bejutás nincs korlátozva. A mentességi kérelmeknek ezért adott esetben tartalmazniuk kell az érintett ágazatban uralkodó versenyhelyzetről az adott tevékenység tekintetében illetékes független nemzeti hatóság által készített állásfoglalást, vagy a kérelmekhez ilyen állásfoglalást kell mellékelni.
  Ilyen indokolással ellátott és megalapozott, az adott tevékenység tekintetében illetékes független nemzeti hatóság által készített állásfoglalás hiányában több időre lehet szükség egy mentességi kérelem vizsgálatához. Ezért megfelelően módosítani kell az e kérelmek vizsgálata céljából a Bizottság rendelkezésére álló határidőket. |
| --- | --- |

(48)

A független nemzeti hatóságok, például az ágazati szabályozó szervek vagy a versenyhivatalok általában specializált szakismeretekkel, információkkal és tudással rendelkeznek, amelyek relevánsak lehetnek annak vizsgálatakor, hogy egy adott tevékenység vagy annak részei közvetlenül ki vannak-e téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a bejutás nincs korlátozva. A mentességi kérelmeknek ezért adott esetben tartalmazniuk kell az érintett ágazatban uralkodó versenyhelyzetről az adott tevékenység tekintetében illetékes független nemzeti hatóság által készített állásfoglalást, vagy a kérelmekhez ilyen állásfoglalást kell mellékelni.

Ilyen indokolással ellátott és megalapozott, az adott tevékenység tekintetében illetékes független nemzeti hatóság által készített állásfoglalás hiányában több időre lehet szükség egy mentességi kérelem vizsgálatához. Ezért megfelelően módosítani kell az e kérelmek vizsgálata céljából a Bizottság rendelkezésére álló határidőket.

| (49) | A Bizottságnak mindig kötelessége megvizsgálni azokat a kérelmeket, amelyek összhangban állnak azon eljárások alkalmazásának részletes szabályaival, amelyek annak megállapításához szükségesek, hogy egy adott tevékenység vagy annak részei közvetlenül ki vannak-e téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a bejutás nincs korlátozva. Azt is le kell azonban szögezni, hogy e kérelmek olyannyira összetettek lehetnek, hogy esetleg nem lesz mindig lehetséges az alkalmazandó határidőkön belül elfogadni azokat a végrehajtási jogi aktusokat, amelyek kimondják, hogy egy adott tevékenység vagy annak részei közvetlenül ki vannak-e téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a bejutás nincs korlátozva. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottságnak mindig kötelessége megvizsgálni azokat a kérelmeket, amelyek összhangban állnak azon eljárások alkalmazásának részletes szabályaival, amelyek annak megállapításához szükségesek, hogy egy adott tevékenység vagy annak részei közvetlenül ki vannak-e téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a bejutás nincs korlátozva. Azt is le kell azonban szögezni, hogy e kérelmek olyannyira összetettek lehetnek, hogy esetleg nem lesz mindig lehetséges az alkalmazandó határidőkön belül elfogadni azokat a végrehajtási jogi aktusokat, amelyek kimondják, hogy egy adott tevékenység vagy annak részei közvetlenül ki vannak-e téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a bejutás nincs korlátozva.

| (50) | Világossá kell tenni, hogy a Bizottságnak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy felszólítsa a tagállamokat vagy a közszolgáltató ajánlatkérőket az adatok pótlására vagy magyarázatára. A Bizottságnak ennek teljesítésére – tudatában annak, hogy be kell tartani a végrehajtási jogi aktus elfogadására a Bizottság rendelkezésére álló határidőket is – megfelelő határidőt kell szabnia, aminek során figyelembe kell vennie olyan tényezőket is, mint a kért információ összetettsége, valamint hogy az információ könnyen hozzáférhető-e. |
| --- | --- |

(50)

Világossá kell tenni, hogy a Bizottságnak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy felszólítsa a tagállamokat vagy a közszolgáltató ajánlatkérőket az adatok pótlására vagy magyarázatára. A Bizottságnak ennek teljesítésére – tudatában annak, hogy be kell tartani a végrehajtási jogi aktus elfogadására a Bizottság rendelkezésére álló határidőket is – megfelelő határidőt kell szabnia, aminek során figyelembe kell vennie olyan tényezőket is, mint a kért információ összetettsége, valamint hogy az információ könnyen hozzáférhető-e.

| (51) | A foglalkoztatás és a munkavégzés hozzájárul a társadalomba történő beilleszkedéshez, továbbá kulcsfontosságú eleme az esélyegyenlőség biztosításának is. Ennek keretében a védett műhelyek jelentős szerepet tölthetnek be. Ugyanez mondható el a többi olyan szociális vállalkozásról is, amelynek fő célja a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű személyek – például a munkanélküliek, a hátrányos helyzetű kisebbségekhez tartozók vagy más módon a társadalom peremére szorult személyek – szociális és szakmai beilleszkedésének vagy újra beilleszkedésének elősegítése. Előfordulhat azonban, hogy ezek a műhelyek vagy vállalkozások a szokásos versenyfeltételek mellett nem tudnak szerződéshez jutni. Következésképpen indokolt előírni, hogy a tagállamok a odaítélési eljárásban vagy annak egyes részeiben való részvétel jogát ilyen műhelyek vagy vállalkozások számára tarthassák fenn, vagy a szerződések teljesítését a védett munkahely-teremtési programok keretébe illesztéshez köthessék. |
| --- | --- |

(51)

A foglalkoztatás és a munkavégzés hozzájárul a társadalomba történő beilleszkedéshez, továbbá kulcsfontosságú eleme az esélyegyenlőség biztosításának is. Ennek keretében a védett műhelyek jelentős szerepet tölthetnek be. Ugyanez mondható el a többi olyan szociális vállalkozásról is, amelynek fő célja a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű személyek – például a munkanélküliek, a hátrányos helyzetű kisebbségekhez tartozók vagy más módon a társadalom peremére szorult személyek – szociális és szakmai beilleszkedésének vagy újra beilleszkedésének elősegítése. Előfordulhat azonban, hogy ezek a műhelyek vagy vállalkozások a szokásos versenyfeltételek mellett nem tudnak szerződéshez jutni. Következésképpen indokolt előírni, hogy a tagállamok a odaítélési eljárásban vagy annak egyes részeiben való részvétel jogát ilyen műhelyek vagy vállalkozások számára tarthassák fenn, vagy a szerződések teljesítését a védett munkahely-teremtési programok keretébe illesztéshez köthessék.

| (52) | Annak érdekében, hogy a közbeszerzési eljárások során a környezetvédelmi, szociális és munkaügyi előírások is kellőképpen érvényesüljenek, különösen fontos, hogy a tagállamok és a közszolgáltató ajánlatkérők megfelelő intézkedéseket hozzanak a nemzeti és uniós szintű törvényekből, rendeletekből és határozatokból, valamint kollektív szerződésekből eredő, az építési beruházás, illetve a szolgáltatásnyújtás helyén érvényes környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi kötelezettségek betartatása érdekében, feltéve, hogy e szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak. A szerződés teljesítése során a XIV. mellékletben felsorolt, valamennyi tagállam által megerősített nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségeket is teljesíteni kell. Ez azonban semmiképpen nem akadályozhatja meg a munkavállalók számára kedvezőbb munka- és foglalkoztatási feltételek alkalmazását.
  Az említett intézkedéseket az Unió jogának alapelveivel összhangban kell alkalmazni, különösen az egyenlő bánásmód biztosítása céljából. Ezen intézkedéseket a 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (19) összhangban kell alkalmazni, biztosítva az egyenlő bánásmódot és elkerülve azt, hogy a más tagállambeli gazdasági szereplőket és munkavállalókat akár közvetlenül, akár közvetve hátrányos megkülönböztetés érje. |
| --- | --- |

(52)

Annak érdekében, hogy a közbeszerzési eljárások során a környezetvédelmi, szociális és munkaügyi előírások is kellőképpen érvényesüljenek, különösen fontos, hogy a tagállamok és a közszolgáltató ajánlatkérők megfelelő intézkedéseket hozzanak a nemzeti és uniós szintű törvényekből, rendeletekből és határozatokból, valamint kollektív szerződésekből eredő, az építési beruházás, illetve a szolgáltatásnyújtás helyén érvényes környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi kötelezettségek betartatása érdekében, feltéve, hogy e szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak. A szerződés teljesítése során a XIV. mellékletben felsorolt, valamennyi tagállam által megerősített nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségeket is teljesíteni kell. Ez azonban semmiképpen nem akadályozhatja meg a munkavállalók számára kedvezőbb munka- és foglalkoztatási feltételek alkalmazását.

Az említett intézkedéseket az Unió jogának alapelveivel összhangban kell alkalmazni, különösen az egyenlő bánásmód biztosítása céljából. Ezen intézkedéseket a 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (19) összhangban kell alkalmazni, biztosítva az egyenlő bánásmódot és elkerülve azt, hogy a más tagállambeli gazdasági szereplőket és munkavállalókat akár közvetlenül, akár közvetve hátrányos megkülönböztetés érje.

| (53) | A szolgáltatásnyújtás helyének a jellemző tevékenységek teljesítésének helyét kell tekinteni. Amennyiben a szolgáltatás távszolgáltatás, például telefonos ügyfélszolgálatok által nyújtott szolgáltatások esetében, akkor úgy kell tekinteni, hogy teljesítésükre a szolgáltatás végrehajtásának helyén kerül sor, függetlenül attól, hogy a szolgáltatás milyen tagállamba és milyen helyre irányul. |
| --- | --- |

(53)

A szolgáltatásnyújtás helyének a jellemző tevékenységek teljesítésének helyét kell tekinteni. Amennyiben a szolgáltatás távszolgáltatás, például telefonos ügyfélszolgálatok által nyújtott szolgáltatások esetében, akkor úgy kell tekinteni, hogy teljesítésükre a szolgáltatás végrehajtásának helyén kerül sor, függetlenül attól, hogy a szolgáltatás milyen tagállamba és milyen helyre irányul.

| (54) | A vonatkozó kötelezettségeket szerződéses rendelkezések is tükrözhetik. Lehetővé kell tenni olyan rendelkezések beillesztését is a közbeszerzési szerződésekbe, amelyek az uniós jognak megfelelően biztosítják a kollektív szerződések betartását. E kötelezettségek be nem tartása az érintett gazdasági szereplő súlyos kötelességszegésének minősülhet, amely az adott gazdasági szereplőnek a közszolgáltatási szerződés odaítéléséből való kizárását vonja maga után. |
| --- | --- |

(54)

A vonatkozó kötelezettségeket szerződéses rendelkezések is tükrözhetik. Lehetővé kell tenni olyan rendelkezések beillesztését is a közbeszerzési szerződésekbe, amelyek az uniós jognak megfelelően biztosítják a kollektív szerződések betartását. E kötelezettségek be nem tartása az érintett gazdasági szereplő súlyos kötelességszegésének minősülhet, amely az adott gazdasági szereplőnek a közszolgáltatási szerződés odaítéléséből való kizárását vonja maga után.

| (55) | E környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezések betartását a közbeszerzési eljárás megfelelő szakaszaiban kell ellenőrizni, tehát a résztvevők kiválasztására és a szerződések odaítélésére vonatkozó általános elvek, a kizárási kritériumok, illetve a kirívóan alacsony összegű ajánlatokra vonatkozó rendelkezések alkalmazásakor. Az e célból elvégzendő szükséges ellenőrzést ezen irányelv rendelkezéseivel, különösen a bizonyítási eszközökre és a nyilatkozatokra vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell elvégezni. |
| --- | --- |

(55)

E környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezések betartását a közbeszerzési eljárás megfelelő szakaszaiban kell ellenőrizni, tehát a résztvevők kiválasztására és a szerződések odaítélésére vonatkozó általános elvek, a kizárási kritériumok, illetve a kirívóan alacsony összegű ajánlatokra vonatkozó rendelkezések alkalmazásakor. Az e célból elvégzendő szükséges ellenőrzést ezen irányelv rendelkezéseivel, különösen a bizonyítási eszközökre és a nyilatkozatokra vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell elvégezni.

| (56) | Ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja meg a közrend, a közerkölcs, a közbiztonság, az egészség, az emberi és állati élet vagy a növényi élet megőrzésének védelme érdekében szükséges intézkedések bevezetését, illetve végrehajtását, vagy egyéb környezetvédelmi intézkedések bevezetését, illetve végrehajtását, különös tekintettel a fenntartható fejlődésre, feltéve, hogy az említett intézkedések összhangban vannak az EUMSZ-szel. |
| --- | --- |

(56)

Ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja meg a közrend, a közerkölcs, a közbiztonság, az egészség, az emberi és állati élet vagy a növényi élet megőrzésének védelme érdekében szükséges intézkedések bevezetését, illetve végrehajtását, vagy egyéb környezetvédelmi intézkedések bevezetését, illetve végrehajtását, különös tekintettel a fenntartható fejlődésre, feltéve, hogy az említett intézkedések összhangban vannak az EUMSZ-szel.

| (57) | A kutatás és az innováció – ideértve az ökoinnovációt és a szociális innovációt is – a jövőbeli növekedés fő hajtóerői közé tartozik, és központi szerepet kapott az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiában is. A közszolgáltató ajánlatkérőknek a közbeszerzést a lehető legmegfelelőbb módon kell stratégiailag felhasználniuk az innováció ösztönzése érdekében. Az innovatív termékek, építési munkák és szolgáltatások beszerzése kulcsszerepet játszik a közszolgáltatások hatékonyságának és minőségének javításában, és emellett jelentős társadalmi kihívások kezelését is elősegíti. Hozzájárul a források gazdaságilag legelőnyösebb felhasználásának megvalósításához, valamint szélesebb körű gazdasági, környezeti és társadalmi hasznot is hoz, abban az értelemben, hogy új ötleteket szül, azokat innovatív termékekké és szolgáltatásokká alakítja, ezáltal pedig elősegíti a fenntartható gazdasági növekedést.
  Emlékeztetni kell arra, hogy a „Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekében” című, 2007. december 14-i bizottsági közlemény több olyan beszerzési modellt ismertet, amelyek az ezen irányelv hatálya alá nem tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatások beszerzésére vonatkoznak. Ezek a modellek a továbbiakban is használhatók, de ezen irányelvnek az innovációs beszerzés megkönnyítéséhez is hozzá kell járulnia, és segítenie kell a tagállamokat az Innovatív Unió célkitűzéseinek elérésében. |
| --- | --- |

(57)

A kutatás és az innováció – ideértve az ökoinnovációt és a szociális innovációt is – a jövőbeli növekedés fő hajtóerői közé tartozik, és központi szerepet kapott az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiában is. A közszolgáltató ajánlatkérőknek a közbeszerzést a lehető legmegfelelőbb módon kell stratégiailag felhasználniuk az innováció ösztönzése érdekében. Az innovatív termékek, építési munkák és szolgáltatások beszerzése kulcsszerepet játszik a közszolgáltatások hatékonyságának és minőségének javításában, és emellett jelentős társadalmi kihívások kezelését is elősegíti. Hozzájárul a források gazdaságilag legelőnyösebb felhasználásának megvalósításához, valamint szélesebb körű gazdasági, környezeti és társadalmi hasznot is hoz, abban az értelemben, hogy új ötleteket szül, azokat innovatív termékekké és szolgáltatásokká alakítja, ezáltal pedig elősegíti a fenntartható gazdasági növekedést.

Emlékeztetni kell arra, hogy a „Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekében” című, 2007. december 14-i bizottsági közlemény több olyan beszerzési modellt ismertet, amelyek az ezen irányelv hatálya alá nem tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatások beszerzésére vonatkoznak. Ezek a modellek a továbbiakban is használhatók, de ezen irányelvnek az innovációs beszerzés megkönnyítéséhez is hozzá kell járulnia, és segítenie kell a tagállamokat az Innovatív Unió célkitűzéseinek elérésében.

| (58) | Az innováció jelentősége miatt a közszolgáltató ajánlatkérőket ösztönözni kell arra, hogy amilyen gyakran csak lehetséges, engedélyezzék több változat benyújtását. Fel kell azonban hívni e közszolgáltatók figyelmét, hogy a változatok benyújtásának engedélyezése előtt meg kell határozni az e változatokkal szembeni minimumkövetelményeket. |
| --- | --- |

(58)

Az innováció jelentősége miatt a közszolgáltató ajánlatkérőket ösztönözni kell arra, hogy amilyen gyakran csak lehetséges, engedélyezzék több változat benyújtását. Fel kell azonban hívni e közszolgáltatók figyelmét, hogy a változatok benyújtásának engedélyezése előtt meg kell határozni az e változatokkal szembeni minimumkövetelményeket.

| (59) | Amennyiben valamely innovatív termék vagy szolgáltatás kifejlesztése vagy valamely innovatív építési beruházás iránti igény kielégítése, majd ezt követően az ebből keletkező áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások megvásárlása nem lehetséges a piacon már létező megoldások segítségével, a közszolgáltató ajánlatkérőknek az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződések tekintetében lehetőséget kell kapniuk egy különös közbeszerzési eljárás alkalmazására. E különös eljárásnak lehetővé kell tennie a közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy hosszú távú innovációs partnerséget létesítsenek valamely új, innovatív termék, szolgáltatás vagy építési beruházás kifejlesztésére, majd megvásárlására, feltéve, hogy ezek az innovatív termékek, szolgáltatások vagy innovatív építési beruházások a megállapodás szerinti teljesítményszinteknek és költségeknek megfelelően biztosíthatók; mindezt oly módon, hogy a megvásárláshoz nem kell külön közbeszerzési eljárást lefolytatni. Az innovációs partnerségnek a felhívással induló tárgyalásos eljárásra vonatkozó eljárási szabályokon kell alapulnia, és a szerződések kizárólag a legjobb ár-minőség arány szempontja alapján ítélhetők oda, ami innovatív megoldások esetében a legalkalmasabb módszer az ajánlatok összehasonlítására. Függetlenül attól, hogy nagyon nagy projektekről vagy kisebb innovatív projektekről van-e szó, az innovációs partnerséget olyan módon kell létrehozni, hogy képes legyen a szükséges piaci kereslet generálására, a piac lezárása nélkül ösztönözve az innovatív megoldás kialakítását. A közszolgáltató ajánlatkérők tehát nem használhatják fel az innovációs partnerséget a verseny akadályozására, korlátozására vagy torzítására. Bizonyos esetekben a több partnerrel létrehozott innovációs partnerség segíthet e következmények elhárításában. |
| --- | --- |

(59)

Amennyiben valamely innovatív termék vagy szolgáltatás kifejlesztése vagy valamely innovatív építési beruházás iránti igény kielégítése, majd ezt követően az ebből keletkező áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások megvásárlása nem lehetséges a piacon már létező megoldások segítségével, a közszolgáltató ajánlatkérőknek az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződések tekintetében lehetőséget kell kapniuk egy különös közbeszerzési eljárás alkalmazására. E különös eljárásnak lehetővé kell tennie a közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy hosszú távú innovációs partnerséget létesítsenek valamely új, innovatív termék, szolgáltatás vagy építési beruházás kifejlesztésére, majd megvásárlására, feltéve, hogy ezek az innovatív termékek, szolgáltatások vagy innovatív építési beruházások a megállapodás szerinti teljesítményszinteknek és költségeknek megfelelően biztosíthatók; mindezt oly módon, hogy a megvásárláshoz nem kell külön közbeszerzési eljárást lefolytatni. Az innovációs partnerségnek a felhívással induló tárgyalásos eljárásra vonatkozó eljárási szabályokon kell alapulnia, és a szerződések kizárólag a legjobb ár-minőség arány szempontja alapján ítélhetők oda, ami innovatív megoldások esetében a legalkalmasabb módszer az ajánlatok összehasonlítására. Függetlenül attól, hogy nagyon nagy projektekről vagy kisebb innovatív projektekről van-e szó, az innovációs partnerséget olyan módon kell létrehozni, hogy képes legyen a szükséges piaci kereslet generálására, a piac lezárása nélkül ösztönözve az innovatív megoldás kialakítását. A közszolgáltató ajánlatkérők tehát nem használhatják fel az innovációs partnerséget a verseny akadályozására, korlátozására vagy torzítására. Bizonyos esetekben a több partnerrel létrehozott innovációs partnerség segíthet e következmények elhárításában.

| (60) | A tapasztalatok azt mutatják, hogy a 2014/24/EU irányelvben meghatározott versenypárbeszéd hasznos olyan esetekben, amikor az ajánlatkérő szervek nem tudják meghatározni, hogy milyen módon elégíthetnék ki az igényeiket, vagy nem tudják felmérni, hogy a piac milyen technikai, pénzügyi vagy jogi megoldásokat tud kínálni. Ilyen helyzet állhat elő különösen az innovatív projektek esetében, valamint ha jelentős, integrált közlekedési infrastrukturális projektről, nagy számítógépes hálózat kiépítéséről, vagy összetett és strukturált finanszírozást igénylő projekt megvalósításáról van szó. Ezért lehetővé kell tenni a tagállamoknak, hogy ezt az eszközt a közszolgáltató ajánlatkérők rendelkezésére bocsássák. Az ajánlatkérő szerveket adott esetben ösztönözni kell arra, hogy projektvezetőt nevezzenek ki annak biztosítására, hogy az odaítélési eljárás során biztosítsa a jó együttműködést a gazdasági szereplők és az ajánlatkérő szerv között. |
| --- | --- |

(60)

A tapasztalatok azt mutatják, hogy a 2014/24/EU irányelvben meghatározott versenypárbeszéd hasznos olyan esetekben, amikor az ajánlatkérő szervek nem tudják meghatározni, hogy milyen módon elégíthetnék ki az igényeiket, vagy nem tudják felmérni, hogy a piac milyen technikai, pénzügyi vagy jogi megoldásokat tud kínálni. Ilyen helyzet állhat elő különösen az innovatív projektek esetében, valamint ha jelentős, integrált közlekedési infrastrukturális projektről, nagy számítógépes hálózat kiépítéséről, vagy összetett és strukturált finanszírozást igénylő projekt megvalósításáról van szó. Ezért lehetővé kell tenni a tagállamoknak, hogy ezt az eszközt a közszolgáltató ajánlatkérők rendelkezésére bocsássák. Az ajánlatkérő szerveket adott esetben ösztönözni kell arra, hogy projektvezetőt nevezzenek ki annak biztosítására, hogy az odaítélési eljárás során biztosítsa a jó együttműködést a gazdasági szereplők és az ajánlatkérő szerv között.

| (61) | A versenyre gyakorolt káros hatások miatt a felhívás nélküli tárgyalásos eljárást csak nagyon kivételes körülmények esetén szabad alkalmazni. Az ilyen kivételnek azokra az esetekre kell korlátozódnia, amelyekben a közzététel a közszolgáltató ajánlatkérő által előre nem látható és neki fel nem róható események előidézte rendkívül sürgős helyzetekben nem lehetséges, vagy kezdettől fogva nyilvánvaló, hogy a közzététel nem eredményezne erőteljesebb versenyt vagy jobb beszerzési eredményeket, nem utolsósorban azért, mert objektíve egyetlen egy olyan gazdasági szereplő van, amely képes teljesíteni a szerződést. Ez jellemzi például a művészeti alkotásokat, amelyek esetében a művész személye lényegileg meghatározza magának a műalkotásnak az egyedi jellegét és értékét. A kizárólagosságot más is indokolhatja, de csak az objektív kizárólagosság esetében fogadható el a felhívás nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása, tehát amikor ezt a helyzetet nem maga a közszolgáltató ajánlatkérő teremtette a tervezett közbeszerzési eljárás céljára.
  Az e kivétel lehetőségével élő közszolgáltató ajánlatkérőknek meg kell indokolniuk, hogy miért nincs ésszerű alternatíva vagy helyettesítő, mint például alternatív elosztási csatornák igénybevétele, akár a közszolgáltató ajánlatkérő tagállamán kívül is, vagy funkcionálisan hasonló építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások mérlegelése.
  Amennyiben a kizárólagos helyzetet technikai okok idézik elő, ezeket eseti alapon szigorúan meg kell határozni és indokolni kell. Ilyen ok lehet például az, ha egy másik gazdasági szereplő számára technikailag gyakorlatilag lehetetlen az elvárt teljesítés, vagy olyan különleges know-how, eszközök vagy módszerek alkalmazására van szükség, amelyekkel csak egy gazdasági szereplő rendelkezik. A technikai okok olyan konkrét interoperabilitási követelményekből is adódhatnak, amelyeknek a beszerzendő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások működésének biztosítása érdekében teljesülniük kell.
  Végezetül a közbeszerzési eljárás olyankor sem jár előnyökkel, amikor az árut közvetlenül nyersanyagpiacokon vásárolják, többek között nyersanyagokkal foglalkozó kereskedési platformokon, mint például agrártermék-, nyersanyag- vagy energiatőzsdén, ahol a szabályozott és felügyelt többoldalú kereskedési struktúra természetesen garantálja a piaci árat. |
| --- | --- |

(61)

A versenyre gyakorolt káros hatások miatt a felhívás nélküli tárgyalásos eljárást csak nagyon kivételes körülmények esetén szabad alkalmazni. Az ilyen kivételnek azokra az esetekre kell korlátozódnia, amelyekben a közzététel a közszolgáltató ajánlatkérő által előre nem látható és neki fel nem róható események előidézte rendkívül sürgős helyzetekben nem lehetséges, vagy kezdettől fogva nyilvánvaló, hogy a közzététel nem eredményezne erőteljesebb versenyt vagy jobb beszerzési eredményeket, nem utolsósorban azért, mert objektíve egyetlen egy olyan gazdasági szereplő van, amely képes teljesíteni a szerződést. Ez jellemzi például a művészeti alkotásokat, amelyek esetében a művész személye lényegileg meghatározza magának a műalkotásnak az egyedi jellegét és értékét. A kizárólagosságot más is indokolhatja, de csak az objektív kizárólagosság esetében fogadható el a felhívás nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása, tehát amikor ezt a helyzetet nem maga a közszolgáltató ajánlatkérő teremtette a tervezett közbeszerzési eljárás céljára.

Az e kivétel lehetőségével élő közszolgáltató ajánlatkérőknek meg kell indokolniuk, hogy miért nincs ésszerű alternatíva vagy helyettesítő, mint például alternatív elosztási csatornák igénybevétele, akár a közszolgáltató ajánlatkérő tagállamán kívül is, vagy funkcionálisan hasonló építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások mérlegelése.

Amennyiben a kizárólagos helyzetet technikai okok idézik elő, ezeket eseti alapon szigorúan meg kell határozni és indokolni kell. Ilyen ok lehet például az, ha egy másik gazdasági szereplő számára technikailag gyakorlatilag lehetetlen az elvárt teljesítés, vagy olyan különleges know-how, eszközök vagy módszerek alkalmazására van szükség, amelyekkel csak egy gazdasági szereplő rendelkezik. A technikai okok olyan konkrét interoperabilitási követelményekből is adódhatnak, amelyeknek a beszerzendő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások működésének biztosítása érdekében teljesülniük kell.

Végezetül a közbeszerzési eljárás olyankor sem jár előnyökkel, amikor az árut közvetlenül nyersanyagpiacokon vásárolják, többek között nyersanyagokkal foglalkozó kereskedési platformokon, mint például agrártermék-, nyersanyag- vagy energiatőzsdén, ahol a szabályozott és felügyelt többoldalú kereskedési struktúra természetesen garantálja a piaci árat.

| (62) | Egyértelművé kell tennie, hogy a bizalmas információk védelmére vonatkozó rendelkezések semmiképp sem akadályozzák meg a megkötött szerződések bizalmasnak nem minősülő részeinek nyilvánosságra hozatalát, beleértve azok esetleges további módosításait is. |
| --- | --- |

(62)

Egyértelművé kell tennie, hogy a bizalmas információk védelmére vonatkozó rendelkezések semmiképp sem akadályozzák meg a megkötött szerződések bizalmasnak nem minősülő részeinek nyilvánosságra hozatalát, beleértve azok esetleges további módosításait is.

| (63) | Az elektronikus tájékoztatási és kommunikációs eszközök nagymértékben egyszerűsíthetik a szerződések közzétételét, és növelhetik a közbeszerzési folyamatok hatékonyságát és átláthatóságát. A közbeszerzési eljárásokban ezeknek kell a kommunikáció és az információcsere általánosan használt eszközeivé válniuk, mivel jelentősen növelik a gazdasági szereplők esélyeit arra, hogy az egész belső piacon részt vegyenek a közbeszerzési eljárásokban. Ezért kötelezővé kell tenni a hirdetmények elektronikus formában történő továbbítását, a közbeszerzési dokumentumok elektronikus formában való rendelkezésre állását, valamint – 30 hónapos átmeneti időszakot követően – a teljes körű elektronikus kommunikációt, ami azt jelenti, hogy az eljárás minden szakaszában elektronikus úton kell folytatni a kommunikációt, beleértve a részvételi jelentkezések továbbítását és különösen az ajánlatok benyújtását (elektronikus benyújtás). A tagállamoknak és a közszolgáltató ajánlatkérőknek, amennyiben így döntenek, lehetőséget kell kapniuk további rendelkezések bevezetésére. Egyértelművé kell tenni továbbá, hogy az elektronikus kommunikációs eszközöknek az ezen irányelv szerinti kötelező használata nem terjedhet ki arra, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők kötelezően elektronikus úton dolgozzák fel az ajánlatokat, illetve nem jelentheti az elektronikus értékelés vagy automatikus feldolgozás előírását. Ezenkívül az irányelv nem írhat elő olyan kötelezettséget, amelynek értelmében a közbeszerzési eljárásnak a szerződés odaítélését követő bármely részében vagy a közszolgáltató ajánlatkérő szervezetén belüli belső kommunikáció céljából elektronikus kommunikációs eszközöket kellene alkalmazni. |
| --- | --- |

(63)

Az elektronikus tájékoztatási és kommunikációs eszközök nagymértékben egyszerűsíthetik a szerződések közzétételét, és növelhetik a közbeszerzési folyamatok hatékonyságát és átláthatóságát. A közbeszerzési eljárásokban ezeknek kell a kommunikáció és az információcsere általánosan használt eszközeivé válniuk, mivel jelentősen növelik a gazdasági szereplők esélyeit arra, hogy az egész belső piacon részt vegyenek a közbeszerzési eljárásokban. Ezért kötelezővé kell tenni a hirdetmények elektronikus formában történő továbbítását, a közbeszerzési dokumentumok elektronikus formában való rendelkezésre állását, valamint – 30 hónapos átmeneti időszakot követően – a teljes körű elektronikus kommunikációt, ami azt jelenti, hogy az eljárás minden szakaszában elektronikus úton kell folytatni a kommunikációt, beleértve a részvételi jelentkezések továbbítását és különösen az ajánlatok benyújtását (elektronikus benyújtás). A tagállamoknak és a közszolgáltató ajánlatkérőknek, amennyiben így döntenek, lehetőséget kell kapniuk további rendelkezések bevezetésére. Egyértelművé kell tenni továbbá, hogy az elektronikus kommunikációs eszközöknek az ezen irányelv szerinti kötelező használata nem terjedhet ki arra, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők kötelezően elektronikus úton dolgozzák fel az ajánlatokat, illetve nem jelentheti az elektronikus értékelés vagy automatikus feldolgozás előírását. Ezenkívül az irányelv nem írhat elő olyan kötelezettséget, amelynek értelmében a közbeszerzési eljárásnak a szerződés odaítélését követő bármely részében vagy a közszolgáltató ajánlatkérő szervezetén belüli belső kommunikáció céljából elektronikus kommunikációs eszközöket kellene alkalmazni.

| (64) | A közszolgáltató ajánlatkérőknek egyes konkrét helyzetek kivételével olyan elektronikus kommunikációs eszközöket kell használniuk, amelyek megkülönböztetéstől mentesek, széles körben elérhetők és interoperábilisak a széles körben használt információs és kommunikációs technológiai termékekkel, és nem korlátozzák a gazdasági szereplők közbeszerzési eljárásban való részvételi lehetőségét. E kommunikációs eszközök alkalmazásakor megfelelően figyelembe kell venni a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentesség szempontját is. Egyértelművé kell tenni, hogy nem volna célszerű kötelezővé tenni az elektronikus eszközök használatát a beszerzési eljárás valamennyi szakaszában olyan esetekben, amikor az elektronikus eszközök alkalmazásához olyan különleges eszközökre vagy fájlformátumokra lenne szükség, amelyek nem állnak széles körben rendelkezésre, vagy amikor a kommunikációt csak különleges irodai felszerelések segítségével lehetne lebonyolítani. Ezért a közszolgáltató ajánlatkérőket bizonyos, kimerítő jelleggel felsorolandó esetekben nem célszerű arra kötelezni, hogy előírják az elektronikus kommunikációs eszközök használatát a benyújtási folyamat során. Ez az irányelv elrendeli, hogy ilyen esetnek számítsanak azok a helyzetek, amelyekben olyan különleges irodai felszerelésekre, például széles formátumú nyomtatóra volna szükség, amelyekkel a közszolgáltató ajánlatkérők általában nem rendelkeznek. Egyes közbeszerzési eljárásokban a közbeszerzési dokumentumokban előírhatják egy fizikai vagy méretarányos modell benyújtását, amely elektronikus úton nem juttatható el a közszolgáltató ajánlatkérőhöz. Ilyen esetekben a modellt postán, vagy más, megfelelő szállító igénybevételével kell megküldeni a közszolgáltató ajánlatkérő részére.
  Világossá kell azonban tenni, hogy az egyéb kommunikációs eszközök használatát az ajánlat azon elemeire kell korlátozni, amelyekre vonatkozóan nem követelmény az elektronikus kommunikációs eszközök igénybevétele.
  Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben technikai okokból szükséges, a közszolgáltató ajánlatkérőknek lehetőséget kell kapniuk arra, hogy megszabják a benyújtható dokumentumok maximális méretét. |
| --- | --- |

(64)

A közszolgáltató ajánlatkérőknek egyes konkrét helyzetek kivételével olyan elektronikus kommunikációs eszközöket kell használniuk, amelyek megkülönböztetéstől mentesek, széles körben elérhetők és interoperábilisak a széles körben használt információs és kommunikációs technológiai termékekkel, és nem korlátozzák a gazdasági szereplők közbeszerzési eljárásban való részvételi lehetőségét. E kommunikációs eszközök alkalmazásakor megfelelően figyelembe kell venni a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentesség szempontját is. Egyértelművé kell tenni, hogy nem volna célszerű kötelezővé tenni az elektronikus eszközök használatát a beszerzési eljárás valamennyi szakaszában olyan esetekben, amikor az elektronikus eszközök alkalmazásához olyan különleges eszközökre vagy fájlformátumokra lenne szükség, amelyek nem állnak széles körben rendelkezésre, vagy amikor a kommunikációt csak különleges irodai felszerelések segítségével lehetne lebonyolítani. Ezért a közszolgáltató ajánlatkérőket bizonyos, kimerítő jelleggel felsorolandó esetekben nem célszerű arra kötelezni, hogy előírják az elektronikus kommunikációs eszközök használatát a benyújtási folyamat során. Ez az irányelv elrendeli, hogy ilyen esetnek számítsanak azok a helyzetek, amelyekben olyan különleges irodai felszerelésekre, például széles formátumú nyomtatóra volna szükség, amelyekkel a közszolgáltató ajánlatkérők általában nem rendelkeznek. Egyes közbeszerzési eljárásokban a közbeszerzési dokumentumokban előírhatják egy fizikai vagy méretarányos modell benyújtását, amely elektronikus úton nem juttatható el a közszolgáltató ajánlatkérőhöz. Ilyen esetekben a modellt postán, vagy más, megfelelő szállító igénybevételével kell megküldeni a közszolgáltató ajánlatkérő részére.

Világossá kell azonban tenni, hogy az egyéb kommunikációs eszközök használatát az ajánlat azon elemeire kell korlátozni, amelyekre vonatkozóan nem követelmény az elektronikus kommunikációs eszközök igénybevétele.

Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben technikai okokból szükséges, a közszolgáltató ajánlatkérőknek lehetőséget kell kapniuk arra, hogy megszabják a benyújtható dokumentumok maximális méretét.

| (65) | Előfordulhatnak olyan kivételes esetek, amelyekben az ajánlatkérő szervek eltekinthetnek az elektronikus kommunikációs eszközök használatától, amennyiben az ilyen kommunikációs eszközök használatától való eltekintés a különösen érzékeny információk védelme érdekében szükséges. Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben széles körben rendelkezésre nem álló elektronikus eszközökkel elérhető a védelem szükséges szintje, akkor ezen elektronikus eszközöket kell alkalmazni. Ilyen eset fordulhat elő akkor, amikor a közszolgáltató ajánlatkérők külön erre a célra szolgáló biztonságos kommunikációs eszköz használatát követelik meg, amelyhez hozzáférést biztosítanak. |
| --- | --- |

(65)

Előfordulhatnak olyan kivételes esetek, amelyekben az ajánlatkérő szervek eltekinthetnek az elektronikus kommunikációs eszközök használatától, amennyiben az ilyen kommunikációs eszközök használatától való eltekintés a különösen érzékeny információk védelme érdekében szükséges. Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben széles körben rendelkezésre nem álló elektronikus eszközökkel elérhető a védelem szükséges szintje, akkor ezen elektronikus eszközöket kell alkalmazni. Ilyen eset fordulhat elő akkor, amikor a közszolgáltató ajánlatkérők külön erre a célra szolgáló biztonságos kommunikációs eszköz használatát követelik meg, amelyhez hozzáférést biztosítanak.

| (66) | A technikai formátumok vagy eljárások és a továbbítási szabványok különbözőségei nemcsak egy tagállamon belül akadályozhatják az interoperabilitást, hanem és különösen az egyes tagállamok között. Például az olyan közbeszerzési eljárásokban való részvételhez, amelyekben engedélyezik vagy előírják az elektronikus katalógusok alkalmazását – azaz az információ bemutatásának és szervezésének valamennyi ajánlattevőre vonatkozó, elektronikusan kezelhető közös formátumát –, a gazdasági szereplőknek egységesítés hiányában minden egyes közbeszerzési eljárásnak megfelelően át kellene dolgozniuk a katalógusukat, ami azt jelentené, hogy az érintett közszolgáltató ajánlatkérő kiírási feltételeitől függően nagyon hasonló információt különböző formátumokban kellene megadniuk. A katalógusok formátumának egységesítése tehát javítaná az interoperabilitást, fokozná a hatékonyságot, és csökkentené a gazdasági szereplőkre háruló munkamennyiséget. |
| --- | --- |

(66)

A technikai formátumok vagy eljárások és a továbbítási szabványok különbözőségei nemcsak egy tagállamon belül akadályozhatják az interoperabilitást, hanem és különösen az egyes tagállamok között. Például az olyan közbeszerzési eljárásokban való részvételhez, amelyekben engedélyezik vagy előírják az elektronikus katalógusok alkalmazását – azaz az információ bemutatásának és szervezésének valamennyi ajánlattevőre vonatkozó, elektronikusan kezelhető közös formátumát –, a gazdasági szereplőknek egységesítés hiányában minden egyes közbeszerzési eljárásnak megfelelően át kellene dolgozniuk a katalógusukat, ami azt jelentené, hogy az érintett közszolgáltató ajánlatkérő kiírási feltételeitől függően nagyon hasonló információt különböző formátumokban kellene megadniuk. A katalógusok formátumának egységesítése tehát javítaná az interoperabilitást, fokozná a hatékonyságot, és csökkentené a gazdasági szereplőkre háruló munkamennyiséget.

| (67) | A Bizottságnak a legmesszebb menőkig figyelembe kell vennie az érintettek véleményét annak mérlegelésekor, hogy szükséges-e biztosítani vagy fokozni a különböző technikai formátumok vagy a feldolgozási és továbbítási standardok interoperabilitását adott standardok kötelezővé tételével, és ha igen, akkor mely standardok alkalmazását írják elő. Azt is mérlegelnie kell, hogy a gazdasági szereplők és a közszolgáltató ajánlatkérők a gyakorlatban milyen mértékben használtak valamely adott standardot és az mennyire vált be. A Bizottságnak bármely standard kötelezővé tétele előtt az azzal járó költségeket is gondosan mérlegelnie kell, különös tekintettel a már meglévő e-beszerzési megoldások – köztük az infrastruktúra, az eljárások és a szoftverek – kiigazításának a költségeire.
  Amennyiben az érintett standardokat nem valamely nemzetközi, európai vagy nemzeti szabványügyi szervezet dolgozta ki, akkor azoknak az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (20) foglalt, IKT műszaki előírásokra vonatkozó követelményeknek kell megfelelniük. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottságnak a legmesszebb menőkig figyelembe kell vennie az érintettek véleményét annak mérlegelésekor, hogy szükséges-e biztosítani vagy fokozni a különböző technikai formátumok vagy a feldolgozási és továbbítási standardok interoperabilitását adott standardok kötelezővé tételével, és ha igen, akkor mely standardok alkalmazását írják elő. Azt is mérlegelnie kell, hogy a gazdasági szereplők és a közszolgáltató ajánlatkérők a gyakorlatban milyen mértékben használtak valamely adott standardot és az mennyire vált be. A Bizottságnak bármely standard kötelezővé tétele előtt az azzal járó költségeket is gondosan mérlegelnie kell, különös tekintettel a már meglévő e-beszerzési megoldások – köztük az infrastruktúra, az eljárások és a szoftverek – kiigazításának a költségeire.

Amennyiben az érintett standardokat nem valamely nemzetközi, európai vagy nemzeti szabványügyi szervezet dolgozta ki, akkor azoknak az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (20) foglalt, IKT műszaki előírásokra vonatkozó követelményeknek kell megfelelniük.

| (68) | A tagállamoknak és a közszolgáltató ajánlatkérőknek, mielőtt meghatároznák az odaítélési eljárás különböző szakaszaiban alkalmazandó elektronikus kommunikációs eszközöktől megkövetelt biztonsági szintet, fel kell mérniük, hogy arányban állnak-e egymással egyrészt azok a követelmények, amelyek a szóban forgó üzenet feladójának helyes és megbízható azonosítását, valamint az üzenet tartalmának sértetlenségét hivatottak biztosítani, másrészt pedig a például azokban a helyzetekben fennálló problémák kockázata, amikor az üzeneteket a megjelölttől eltérő feladó küldi. Minden egyéb tényezőt változatlannak tekintve, ez azt jelentené, hogy például egy olyan e-mail esetében, amelyben egy tájékoztató megbeszélés pontos helyszínének a megerősítését kérik, nem szükséges ugyanolyan szintű biztonsági előírásokat megállapítani, mint magának az ajánlatnak az esetében, amely a gazdasági szereplőre nézve kötelező erejű tartalommal bír.. Hasonlóképpen, az arányosság szempontjának figyelembevétele azzal is járhat, hogy alacsonyabb biztonsági szintet írnak elő az elektronikus katalógusok ismételt benyújtása, keretmegállapodás esetén a verseny újranyitásánál az ajánlatok benyújtása vagy a közbeszerzési dokumentumokhoz való hozzáférés kapcsán. |
| --- | --- |

(68)

A tagállamoknak és a közszolgáltató ajánlatkérőknek, mielőtt meghatároznák az odaítélési eljárás különböző szakaszaiban alkalmazandó elektronikus kommunikációs eszközöktől megkövetelt biztonsági szintet, fel kell mérniük, hogy arányban állnak-e egymással egyrészt azok a követelmények, amelyek a szóban forgó üzenet feladójának helyes és megbízható azonosítását, valamint az üzenet tartalmának sértetlenségét hivatottak biztosítani, másrészt pedig a például azokban a helyzetekben fennálló problémák kockázata, amikor az üzeneteket a megjelölttől eltérő feladó küldi. Minden egyéb tényezőt változatlannak tekintve, ez azt jelentené, hogy például egy olyan e-mail esetében, amelyben egy tájékoztató megbeszélés pontos helyszínének a megerősítését kérik, nem szükséges ugyanolyan szintű biztonsági előírásokat megállapítani, mint magának az ajánlatnak az esetében, amely a gazdasági szereplőre nézve kötelező erejű tartalommal bír.. Hasonlóképpen, az arányosság szempontjának figyelembevétele azzal is járhat, hogy alacsonyabb biztonsági szintet írnak elő az elektronikus katalógusok ismételt benyújtása, keretmegállapodás esetén a verseny újranyitásánál az ajánlatok benyújtása vagy a közbeszerzési dokumentumokhoz való hozzáférés kapcsán.

| (69) | Bár a közbeszerzési eljárás lényeges elemeinek, például a közbeszerzési dokumentumoknak, a részvételi jelentkezésnek, a szándék megerősítésének és az ajánlatnak mindig írásban kell készülniük, más esetekben továbbra is lehetővé kell tenni a gazdasági szereplőkkel folytatott szóbeli kommunikációt, feltéve, hogy annak tartalmát megfelelően dokumentálják. Erre a megfelelő szintű átláthatóság biztosítása érdekében van szükség, ami lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy érvényesült-e az egyenlő bánásmód elve. Különösen fontos, hogy az ajánlattevőkkel folytatott olyan szóbeli kommunikációt, amely hatással lehet az ajánlatok tartalmára és értékelésére, kellő részletességgel és megfelelő módon dokumentálják, például írásbeli feljegyzésekkel, hangfelvétellel vagy a kommunikáció főbb elemeinek az összefoglalásával. |
| --- | --- |

(69)

Bár a közbeszerzési eljárás lényeges elemeinek, például a közbeszerzési dokumentumoknak, a részvételi jelentkezésnek, a szándék megerősítésének és az ajánlatnak mindig írásban kell készülniük, más esetekben továbbra is lehetővé kell tenni a gazdasági szereplőkkel folytatott szóbeli kommunikációt, feltéve, hogy annak tartalmát megfelelően dokumentálják. Erre a megfelelő szintű átláthatóság biztosítása érdekében van szükség, ami lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy érvényesült-e az egyenlő bánásmód elve. Különösen fontos, hogy az ajánlattevőkkel folytatott olyan szóbeli kommunikációt, amely hatással lehet az ajánlatok tartalmára és értékelésére, kellő részletességgel és megfelelő módon dokumentálják, például írásbeli feljegyzésekkel, hangfelvétellel vagy a kommunikáció főbb elemeinek az összefoglalásával.

| (70) | Erőteljes tendencia mutatkozik az uniós közbeszerzési piacokon a közbeszerzői igények összevont teljesítésére a méretgazdaságosság – például alacsonyabb árak és ügyleti költségek – elérése céljából, valamint a beszerzések kezelésének fejlesztése és szakszerűbbé tétele érdekében. Ez elérhető egyrészt azzal, hogy nagyobb számú közszolgáltató ajánlatkérő végez együttes beszerzést, másrészt azzal, hogy egy hosszabb időszak alatt nagyobb mennyiségű, illetve értékű beszerzésre kerül sor. Ugyanakkor gondosan el kell végezni a beszerzések összevonásának és központosításának monitoringját az összejátszás és a vásárlóerő túlzott koncentrálódásának elkerülése végett, valamint az átláthatóság és a verseny, illetve a kkv-k piacra jutási lehetőségeinek megőrzése érdekében. |
| --- | --- |

(70)

Erőteljes tendencia mutatkozik az uniós közbeszerzési piacokon a közbeszerzői igények összevont teljesítésére a méretgazdaságosság – például alacsonyabb árak és ügyleti költségek – elérése céljából, valamint a beszerzések kezelésének fejlesztése és szakszerűbbé tétele érdekében. Ez elérhető egyrészt azzal, hogy nagyobb számú közszolgáltató ajánlatkérő végez együttes beszerzést, másrészt azzal, hogy egy hosszabb időszak alatt nagyobb mennyiségű, illetve értékű beszerzésre kerül sor. Ugyanakkor gondosan el kell végezni a beszerzések összevonásának és központosításának monitoringját az összejátszás és a vásárlóerő túlzott koncentrálódásának elkerülése végett, valamint az átláthatóság és a verseny, illetve a kkv-k piacra jutási lehetőségeinek megőrzése érdekében.

| (71) | A keretmegállapodások alkalmazása Unió-szerte hatékony közbeszerzési technika bizonyos esetekben; javítani kell azonban a keretmegállapodások segítségével végrehajtott beszerzések átláthatóságát és a bennük való részvétel lehetőségét, és ezáltal fokozni kell a versenyt. Ezért helyénvaló felülvizsgálni az e megállapodásokra alkalmazandó rendelkezéseket, és ennek keretében mindenekelőtt gondoskodni kell arról, hogy az ilyen megállapodás alapján kötött egyes szerződések esetében az odaítélés objektív szabályok és kritériumok alapján – például a verseny újranyitását követően – történjen, továbbá korlátozni kell a keretmegállapodások időtartamát. |
| --- | --- |

(71)

A keretmegállapodások alkalmazása Unió-szerte hatékony közbeszerzési technika bizonyos esetekben; javítani kell azonban a keretmegállapodások segítségével végrehajtott beszerzések átláthatóságát és a bennük való részvétel lehetőségét, és ezáltal fokozni kell a versenyt. Ezért helyénvaló felülvizsgálni az e megállapodásokra alkalmazandó rendelkezéseket, és ennek keretében mindenekelőtt gondoskodni kell arról, hogy az ilyen megállapodás alapján kötött egyes szerződések esetében az odaítélés objektív szabályok és kritériumok alapján – például a verseny újranyitását követően – történjen, továbbá korlátozni kell a keretmegállapodások időtartamát.

| (72) | Egyértelművé kell tenni, hogy a keretmegállapodáson alapuló szerződéseket még a keretmegállapodás lejárata előtt oda kell ítélni; a keretmegállapodáson alapuló egyes szerződések időtartamának azonban nem kell egybeesnie a keretmegállapodás időtartamával, hanem adott esetben lehet annál hosszabb vagy rövidebb is. Többek között lehetővé kell tenni, hogy a keretmegállapodáson alapuló egyes szerződések időtartama olyan tényezők alapján kerüljön megállapításra, mint például a teljesítéshez szükséges idő; amennyiben a szerződés része egy nyolc évnél hosszabb várható hasznos élettartamú berendezés karbantartása, vagy ha a szerződés teljesítéséhez a munkavállalók jelentős képzésére van szükség.
  Egyértelművé kell tenni, hogy lehetnek olyan esetek, amikor lehetővé kell tenni, hogy magának a keretmegállapodásnak időtartama hosszabb legyen, mint nyolc év. Ilyen – kellően, elsősorban a keretmegállapodás tárgyával indokolandó – eset fordulhat elő például akkor, ha a gazdasági szereplőknek olyan berendezésre van szükségük, amelynek amortizációs ideje nyolc évnél hosszabb, és amelynek a keretmegállapodás teljes időtartama alatt, mindenkor rendelkezésre kell állnia. A lakosság számára nélkülözhetetlen szolgáltatásokat nyújtó közüzemi szolgáltatók esetében előfordulhat annak szükségessége, hogy mind a keretmegállapodás, mind az azon alapuló egyes szerződések hosszabb időtartamúak legyenek, például az olyan hálózatok rendes és rendkívüli karbantartására irányuló keretmegállapodások esetében, amelyekhez drága berendezésekre van szükség, amelyeket olyan személyzetnek kell üzemeltetnie, akiknek ehhez a szolgáltatások folytonosságának biztosítására és a lehetséges fennakadások minimalizálására irányuló, rendkívül speciális, egyedi szakképzéseken kell átesniük. |
| --- | --- |

(72)

Egyértelművé kell tenni, hogy a keretmegállapodáson alapuló szerződéseket még a keretmegállapodás lejárata előtt oda kell ítélni; a keretmegállapodáson alapuló egyes szerződések időtartamának azonban nem kell egybeesnie a keretmegállapodás időtartamával, hanem adott esetben lehet annál hosszabb vagy rövidebb is. Többek között lehetővé kell tenni, hogy a keretmegállapodáson alapuló egyes szerződések időtartama olyan tényezők alapján kerüljön megállapításra, mint például a teljesítéshez szükséges idő; amennyiben a szerződés része egy nyolc évnél hosszabb várható hasznos élettartamú berendezés karbantartása, vagy ha a szerződés teljesítéséhez a munkavállalók jelentős képzésére van szükség.

Egyértelművé kell tenni, hogy lehetnek olyan esetek, amikor lehetővé kell tenni, hogy magának a keretmegállapodásnak időtartama hosszabb legyen, mint nyolc év. Ilyen – kellően, elsősorban a keretmegállapodás tárgyával indokolandó – eset fordulhat elő például akkor, ha a gazdasági szereplőknek olyan berendezésre van szükségük, amelynek amortizációs ideje nyolc évnél hosszabb, és amelynek a keretmegállapodás teljes időtartama alatt, mindenkor rendelkezésre kell állnia. A lakosság számára nélkülözhetetlen szolgáltatásokat nyújtó közüzemi szolgáltatók esetében előfordulhat annak szükségessége, hogy mind a keretmegállapodás, mind az azon alapuló egyes szerződések hosszabb időtartamúak legyenek, például az olyan hálózatok rendes és rendkívüli karbantartására irányuló keretmegállapodások esetében, amelyekhez drága berendezésekre van szükség, amelyeket olyan személyzetnek kell üzemeltetnie, akiknek ehhez a szolgáltatások folytonosságának biztosítására és a lehetséges fennakadások minimalizálására irányuló, rendkívül speciális, egyedi szakképzéseken kell átesniük.

| (73) | A megszerzett tapasztalatok fényében szükség van a dinamikus beszerzési rendszerekre vonatkozó szabályok korrigálására is, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők teljes mértékben kihasználhassák a szóban forgó eszközben rejlő lehetőségeket. A rendszereket egyszerűsíteni kell, különösen azáltal, hogy meghívásos eljárás formájában kell működtetni őket, így kiküszöbölve az előzetes ajánlatok szükségességét, amelyek a dinamikus beszerzési rendszerekkel kapcsolatos egyik legjelentősebb tehernek minősülnek. Így a részvételi jelentkezést benyújtó és a kiválasztási szempontoknak megfelelő valamennyi gazdasági szereplő számára lehetővé kell tenni, hogy részt vehessen a dinamikus beszerzési rendszeren keresztül annak fennállási ideje alatt lebonyolított közbeszerzési eljárásokban.
  Ez a beszerzési módszer lehetővé teszi, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő az ajánlatok különösen széles skálájához jusson hozzá, és így széles körű versenyen keresztül biztosítsa a források optimális felhasználását az általánosan használt vagy felhasználásra kész, a piacon általában rendelkezésre álló termékek, építési munkák vagy szolgáltatások tekintetében. |
| --- | --- |

(73)

A megszerzett tapasztalatok fényében szükség van a dinamikus beszerzési rendszerekre vonatkozó szabályok korrigálására is, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők teljes mértékben kihasználhassák a szóban forgó eszközben rejlő lehetőségeket. A rendszereket egyszerűsíteni kell, különösen azáltal, hogy meghívásos eljárás formájában kell működtetni őket, így kiküszöbölve az előzetes ajánlatok szükségességét, amelyek a dinamikus beszerzési rendszerekkel kapcsolatos egyik legjelentősebb tehernek minősülnek. Így a részvételi jelentkezést benyújtó és a kiválasztási szempontoknak megfelelő valamennyi gazdasági szereplő számára lehetővé kell tenni, hogy részt vehessen a dinamikus beszerzési rendszeren keresztül annak fennállási ideje alatt lebonyolított közbeszerzési eljárásokban.

Ez a beszerzési módszer lehetővé teszi, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő az ajánlatok különösen széles skálájához jusson hozzá, és így széles körű versenyen keresztül biztosítsa a források optimális felhasználását az általánosan használt vagy felhasználásra kész, a piacon általában rendelkezésre álló termékek, építési munkák vagy szolgáltatások tekintetében.

| (74) | E részvételi jelentkezéseket rendszerint 10 munkanapon belül meg kell vizsgálni, mivel a kiválasztási feltételek értékelésére a közszolgáltató ajánlatkérők által a dokumentációra vonatkozóan meghatározott követelmények alapján fog sor kerülni, adott esetben a 2014/24/EU irányelv egyszerűsített rendelkezéseivel összhangban. Mindazonáltal, amikor első alkalommal hoznak létre egy dinamikus beszerzési rendszert, előfordulhat, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők a szerződési hirdetmény vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás első közzétételét követően olyan nagy számú részvételi jelentkezéssel szembesülnek, hogy több időre lesz szükségük ezek megvizsgálására. Ezt engedélyezni kell, feltéve, hogy az összes jelentkezés megvizsgálásáig nem indul konkrét beszerzési eljárás.
  A közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy szabadon döntsenek a részvételi jelentkezések megvizsgálásának rendjéről, például dönthessenek úgy, hogy hetente csak egyszer foglalkoznak a jelentkezések vizsgálatával, feltéve, hogy betartják az egyes részvételi kérelmek vizsgálatára vonatkozó határidőket. Azoknak a közszolgáltató ajánlatkérőknek, amelyek egy dinamikus beszerzési rendszer esetében a 2014/24/EU irányelvben meghatározott kizárási vagy kiválasztási feltételeket használják, a 2014/24/EU irányelv releváns rendelkezéseit ugyanúgy kell alkalmazniuk, mint azoknak az ajánlatkérő szerveknek, amelyek a 2014/24/EK irányelv alapján működtetnek dinamikus beszerzési rendszert. |
| --- | --- |

(74)

E részvételi jelentkezéseket rendszerint 10 munkanapon belül meg kell vizsgálni, mivel a kiválasztási feltételek értékelésére a közszolgáltató ajánlatkérők által a dokumentációra vonatkozóan meghatározott követelmények alapján fog sor kerülni, adott esetben a 2014/24/EU irányelv egyszerűsített rendelkezéseivel összhangban. Mindazonáltal, amikor első alkalommal hoznak létre egy dinamikus beszerzési rendszert, előfordulhat, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők a szerződési hirdetmény vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás első közzétételét követően olyan nagy számú részvételi jelentkezéssel szembesülnek, hogy több időre lesz szükségük ezek megvizsgálására. Ezt engedélyezni kell, feltéve, hogy az összes jelentkezés megvizsgálásáig nem indul konkrét beszerzési eljárás.

A közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy szabadon döntsenek a részvételi jelentkezések megvizsgálásának rendjéről, például dönthessenek úgy, hogy hetente csak egyszer foglalkoznak a jelentkezések vizsgálatával, feltéve, hogy betartják az egyes részvételi kérelmek vizsgálatára vonatkozó határidőket. Azoknak a közszolgáltató ajánlatkérőknek, amelyek egy dinamikus beszerzési rendszer esetében a 2014/24/EU irányelvben meghatározott kizárási vagy kiválasztási feltételeket használják, a 2014/24/EU irányelv releváns rendelkezéseit ugyanúgy kell alkalmazniuk, mint azoknak az ajánlatkérő szerveknek, amelyek a 2014/24/EK irányelv alapján működtetnek dinamikus beszerzési rendszert.

| (75) | Annak érdekében, hogy a kkv-k több lehetőséget kapjanak a nagy méretű – például valamely központi beszerző szerv által működtetett – dinamikus beszerzési rendszerekben való részvételre, az érintett ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a rendszert az építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások objektív módon meghatározott kategóriáira tagolja. Ezeket a kategóriákat objektív tényezők alapján kell meghatározni, amelyek közé tartozhat például az adott kategóriában odaítélendő egyedi szerződések megengedhető legnagyobb mérete vagy egy adott földrajzi terület, amelyen az elnyerhető egyedi szerződéseket teljesíteni kell. Egy dinamikus beszerzési rendszer kategóriákra tagolása esetén az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek az érintett kategória tulajdonságaival arányban álló kiválasztási szempontokat kell alkalmaznia. |
| --- | --- |

(75)

Annak érdekében, hogy a kkv-k több lehetőséget kapjanak a nagy méretű – például valamely központi beszerző szerv által működtetett – dinamikus beszerzési rendszerekben való részvételre, az érintett ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a rendszert az építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások objektív módon meghatározott kategóriáira tagolja. Ezeket a kategóriákat objektív tényezők alapján kell meghatározni, amelyek közé tartozhat például az adott kategóriában odaítélendő egyedi szerződések megengedhető legnagyobb mérete vagy egy adott földrajzi terület, amelyen az elnyerhető egyedi szerződéseket teljesíteni kell. Egy dinamikus beszerzési rendszer kategóriákra tagolása esetén az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek az érintett kategória tulajdonságaival arányban álló kiválasztási szempontokat kell alkalmaznia.

| (76) | Egyértelművé kell tenni, hogy az elektronikus árlejtés rendszerint nem alkalmas bizonyos építési beruházásra és bizonyos szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre, amelyek tárgya valamely szellemi teljesítmény, mint például egy építési beruházás terve, ugyanis csak az automatikusan, elektronikus eszközökkel és a közszolgáltató ajánlatkérő beavatkozása vagy értékelése nélkül történő elbírálásra alkalmas elemek, azaz a számszerűsíthető, számokkal vagy százalékban kifejezhető elemek képezhetik elektronikus árlejtés tárgyát.
  Világossá kell azonban azt is tenni, hogy konkrét szellemi tulajdonhoz fűződő jog vásárlására irányuló közbeszerzési eljárásban alkalmazható az elektronikus árlejtés. Emlékeztetni kell ezenkívül arra is, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők továbbra is szabadon használhatnak olyan kiválasztási feltételeket, amelyeknek köszönhetően csökkenthetik a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők számát mindaddig, amíg az árlejtés meg nem kezdődött, ezzel szemben az árlejtés megkezdését követően már nem engedhető meg az elektronikus árlejtésben részt vevő ajánlattevők számának a további csökkentése. |
| --- | --- |

(76)

Egyértelművé kell tenni, hogy az elektronikus árlejtés rendszerint nem alkalmas bizonyos építési beruházásra és bizonyos szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre, amelyek tárgya valamely szellemi teljesítmény, mint például egy építési beruházás terve, ugyanis csak az automatikusan, elektronikus eszközökkel és a közszolgáltató ajánlatkérő beavatkozása vagy értékelése nélkül történő elbírálásra alkalmas elemek, azaz a számszerűsíthető, számokkal vagy százalékban kifejezhető elemek képezhetik elektronikus árlejtés tárgyát.

Világossá kell azonban azt is tenni, hogy konkrét szellemi tulajdonhoz fűződő jog vásárlására irányuló közbeszerzési eljárásban alkalmazható az elektronikus árlejtés. Emlékeztetni kell ezenkívül arra is, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők továbbra is szabadon használhatnak olyan kiválasztási feltételeket, amelyeknek köszönhetően csökkenthetik a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők számát mindaddig, amíg az árlejtés meg nem kezdődött, ezzel szemben az árlejtés megkezdését követően már nem engedhető meg az elektronikus árlejtésben részt vevő ajánlattevők számának a további csökkentése.

| (77) | Folyamatosan új elektronikus beszerzési technikákat fejlesztenek ki, például elektronikus katalógusokat. Az elektronikus katalógus az információ bemutatásának és szervezésének valamennyi ajánlattevőre vonatkozó, elektronikusan kezelhető közös formátuma. Példaként említhetők a táblázatos formában benyújtott ajánlatok. A közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy minden olyan rendelkezésre álló eljárásban megköveteljék az elektronikus katalógusokat, ahol az elektronikus kommunikációs eszközök használata követelmény. E technikák segítik a verseny növelését és a közbeszerzések racionalizálását, különösen a pénzbeli és időbeli megtakarítások szempontjából. Meg kell azonban határozni néhány szabályt annak biztosítása érdekében, hogy az új technikák megfeleljenek ezen irányelvnek, valamint az egyenlő bánásmód, az átláthatóság és a megkülönböztetés tilalma alapelveinek. Ezért az ajánlatok benyújtására szolgáló elektronikus katalógusok használata nem eredményezheti azt, hogy a gazdasági szereplők megelégedhetnek az általános katalógusuk megküldésével. A gazdasági szereplőktől továbbra is meg kell követelni, hogy az általános katalógusukat az adott közbeszerzési eljáráshoz igazítsák. Ez a kiigazítás biztosítani fogja, hogy egy adott közbeszerzési eljárás keretében megküldött katalógus kizárólag azokat a termékeket, építési beruházásokat vagy szolgáltatásokat tartalmazza, amelyekről a gazdasági szereplő a felhívás alapos áttanulmányozását követően úgy ítélte meg, hogy megfelelnek a közszolgáltató ajánlatkérő igényeinek. Ezzel kapcsolatban a gazdasági szereplők számára engedélyezni kell, hogy átmásolják az általános katalógusukban szereplő információkat, de magának az általános katalógusnak a változatlan formában történő benyújtása nem engedélyezhető. Ezenkívül olyan esetekben, amikor megfelelő garanciát nyújtanak a nyomon követhetőség, az egyenlő bánásmód és a kiszámíthatóság tekintetében, a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy korábban megküldött elektronikus katalógusok alapján ajánlatokat hozzanak létre egyes konkrét beszerzésekkel kapcsolatban, különösen olyankor, amikor keretmegállapodás alapján újra megindították a versenyt, vagy amikor dinamikus beszerzési rendszert alkalmaznak.
  Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő hoz létre ajánlatokat, az érintett gazdasági szereplő számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy ellenőrizze, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő által összeállított ajánlat nem tartalmaz-e lényegi hibákat. Lényegi hibák előfordulása esetén a gazdasági szereplőt csak akkor kötelezheti a közszolgáltató ajánlatkérő által létrehozott ajánlat, ha a hibákat kijavították.
  Azoknak a követelményeknek megfelelően, amelyeket az elektronikus kommunikációs eszközökre vonatkozó szabályokban határoztak meg, a közszolgáltató ajánlatkérőknek meg kell szüntetniük a gazdasági szereplők azon közbeszerzési eljárásokhoz való hozzáférésének indokolatlan akadályait, amelyekben az ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani, és amelyek garantálják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetés tilalma általános elveinek betartását. |
| --- | --- |

(77)

Folyamatosan új elektronikus beszerzési technikákat fejlesztenek ki, például elektronikus katalógusokat. Az elektronikus katalógus az információ bemutatásának és szervezésének valamennyi ajánlattevőre vonatkozó, elektronikusan kezelhető közös formátuma. Példaként említhetők a táblázatos formában benyújtott ajánlatok. A közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy minden olyan rendelkezésre álló eljárásban megköveteljék az elektronikus katalógusokat, ahol az elektronikus kommunikációs eszközök használata követelmény. E technikák segítik a verseny növelését és a közbeszerzések racionalizálását, különösen a pénzbeli és időbeli megtakarítások szempontjából. Meg kell azonban határozni néhány szabályt annak biztosítása érdekében, hogy az új technikák megfeleljenek ezen irányelvnek, valamint az egyenlő bánásmód, az átláthatóság és a megkülönböztetés tilalma alapelveinek. Ezért az ajánlatok benyújtására szolgáló elektronikus katalógusok használata nem eredményezheti azt, hogy a gazdasági szereplők megelégedhetnek az általános katalógusuk megküldésével. A gazdasági szereplőktől továbbra is meg kell követelni, hogy az általános katalógusukat az adott közbeszerzési eljáráshoz igazítsák. Ez a kiigazítás biztosítani fogja, hogy egy adott közbeszerzési eljárás keretében megküldött katalógus kizárólag azokat a termékeket, építési beruházásokat vagy szolgáltatásokat tartalmazza, amelyekről a gazdasági szereplő a felhívás alapos áttanulmányozását követően úgy ítélte meg, hogy megfelelnek a közszolgáltató ajánlatkérő igényeinek. Ezzel kapcsolatban a gazdasági szereplők számára engedélyezni kell, hogy átmásolják az általános katalógusukban szereplő információkat, de magának az általános katalógusnak a változatlan formában történő benyújtása nem engedélyezhető. Ezenkívül olyan esetekben, amikor megfelelő garanciát nyújtanak a nyomon követhetőség, az egyenlő bánásmód és a kiszámíthatóság tekintetében, a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy korábban megküldött elektronikus katalógusok alapján ajánlatokat hozzanak létre egyes konkrét beszerzésekkel kapcsolatban, különösen olyankor, amikor keretmegállapodás alapján újra megindították a versenyt, vagy amikor dinamikus beszerzési rendszert alkalmaznak.

Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő hoz létre ajánlatokat, az érintett gazdasági szereplő számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy ellenőrizze, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő által összeállított ajánlat nem tartalmaz-e lényegi hibákat. Lényegi hibák előfordulása esetén a gazdasági szereplőt csak akkor kötelezheti a közszolgáltató ajánlatkérő által létrehozott ajánlat, ha a hibákat kijavították.

Azoknak a követelményeknek megfelelően, amelyeket az elektronikus kommunikációs eszközökre vonatkozó szabályokban határoztak meg, a közszolgáltató ajánlatkérőknek meg kell szüntetniük a gazdasági szereplők azon közbeszerzési eljárásokhoz való hozzáférésének indokolatlan akadályait, amelyekben az ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani, és amelyek garantálják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetés tilalma általános elveinek betartását.

| (78) | A legtöbb tagállamban egyre gyakrabban alkalmazzák a központosított beszerzési technikákat. A központi beszerző szervek feladata, hogy – díjazás ellenében vagy anélkül – beszerzéseket bonyolítsanak le, dinamikus beszerzési rendszereket kezeljenek, vagy szerződéseket/keretmegállapodásokat ítéljenek oda más ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők nevében. Azon közszolgáltató ajánlatkérőknek, amelyek nevében keretmegállapodást kötnek, lehetőséget kell kapniuk, hogy a keretmegállapodást egyszeri vagy rendszeres vásárlások céljára használják. Tekintetbe véve a beszerzések nagy mennyiségét, e módszerek segíthetik a verseny fokozását és szakszerűbbé kell tenniük a közbeszerzést. Rendelkezni kell tehát a közszolgáltató ajánlatkérők által igénybe vehető központi beszerző szervek uniós fogalommeghatározásáról, és világossá kell tenni, hogy a központi beszerző szervek két különböző módon működnek.
  Egyrészt működhetnek vásárlással, raktározással és viszonteladással foglalkozó nagykereskedőként, másrészt működhetnek közvetítőként, aminek keretében szerződéseket ítélnek oda, dinamikus beszerzési rendszereket működtetnek, vagy a közszolgáltató ajánlatkérők által használandó keretmegállapodásokat kötnek.
  A közvetítői szerep bizonyos esetekben jelentheti azt, hogy a központi beszerző szerv az érintett közszolgáltató ajánlatkérőktől kapott részletes utasítások nélkül, önállóan bonyolítja le az odaítélési eljárásokat; más esetekben pedig azt, hogy az érintett ajánlatkérőktől kapott részletes utasítások alapján, azok nevében és számlájára bonyolítja le az odaítélési eljárásokat.
  Ezenkívül meg kell állapítani azokat a szabályokat, amelyek a központi beszerző szerv és a központi beszerző szerven keresztül beszerzést bonyolító közszolgáltató ajánlatkérők között az ezen irányelv szerinti kötelezettségek betartásával kapcsolatos felelősség megosztására vonatkoznak, a jogorvoslatokkal kapcsolatban is. Amennyiben a központi beszerző szerv kizárólagos felelősséggel tartozik a közbeszerzési eljárások lefolytatásáért, akkor az eljárások jogszerűségéért szintén kizárólagos és közvetlen felelősséggel kell tartoznia. Ha a közszolgáltató ajánlatkérő folytatja le az eljárás bizonyos részeit – például egy keretmegállapodás alapján újból megindítja a versenyt vagy egy dinamikus beszerzési rendszer alapján egyedi szerződéseket ítél oda –, akkor továbbra is felel az általa lebonyolított szakaszokért. |
| --- | --- |

(78)

A legtöbb tagállamban egyre gyakrabban alkalmazzák a központosított beszerzési technikákat. A központi beszerző szervek feladata, hogy – díjazás ellenében vagy anélkül – beszerzéseket bonyolítsanak le, dinamikus beszerzési rendszereket kezeljenek, vagy szerződéseket/keretmegállapodásokat ítéljenek oda más ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők nevében. Azon közszolgáltató ajánlatkérőknek, amelyek nevében keretmegállapodást kötnek, lehetőséget kell kapniuk, hogy a keretmegállapodást egyszeri vagy rendszeres vásárlások céljára használják. Tekintetbe véve a beszerzések nagy mennyiségét, e módszerek segíthetik a verseny fokozását és szakszerűbbé kell tenniük a közbeszerzést. Rendelkezni kell tehát a közszolgáltató ajánlatkérők által igénybe vehető központi beszerző szervek uniós fogalommeghatározásáról, és világossá kell tenni, hogy a központi beszerző szervek két különböző módon működnek.

Egyrészt működhetnek vásárlással, raktározással és viszonteladással foglalkozó nagykereskedőként, másrészt működhetnek közvetítőként, aminek keretében szerződéseket ítélnek oda, dinamikus beszerzési rendszereket működtetnek, vagy a közszolgáltató ajánlatkérők által használandó keretmegállapodásokat kötnek.

A közvetítői szerep bizonyos esetekben jelentheti azt, hogy a központi beszerző szerv az érintett közszolgáltató ajánlatkérőktől kapott részletes utasítások nélkül, önállóan bonyolítja le az odaítélési eljárásokat; más esetekben pedig azt, hogy az érintett ajánlatkérőktől kapott részletes utasítások alapján, azok nevében és számlájára bonyolítja le az odaítélési eljárásokat.

Ezenkívül meg kell állapítani azokat a szabályokat, amelyek a központi beszerző szerv és a központi beszerző szerven keresztül beszerzést bonyolító közszolgáltató ajánlatkérők között az ezen irányelv szerinti kötelezettségek betartásával kapcsolatos felelősség megosztására vonatkoznak, a jogorvoslatokkal kapcsolatban is. Amennyiben a központi beszerző szerv kizárólagos felelősséggel tartozik a közbeszerzési eljárások lefolytatásáért, akkor az eljárások jogszerűségéért szintén kizárólagos és közvetlen felelősséggel kell tartoznia. Ha a közszolgáltató ajánlatkérő folytatja le az eljárás bizonyos részeit – például egy keretmegállapodás alapján újból megindítja a versenyt vagy egy dinamikus beszerzési rendszer alapján egyedi szerződéseket ítél oda –, akkor továbbra is felel az általa lebonyolított szakaszokért.

| (79) | A közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy az ezen irányelvben előírt eljárások alkalmazása nélkül ítéljenek oda valamely központi beszerző szervnek egy központosított beszerzési tevékenységek végzésére irányuló szolgáltatási szerződést. Azt is engedélyezni kell, hogy a szóban forgó, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés járulékos beszerzési tevékenységek végzésére is kiterjedjen. Amikor a járulékos beszerzési tevékenységeket nem valamely központi beszerző szerv végzi az érintett közszolgáltató ajánlatkérő részére végzett központosított beszerzési tevékenységekhez kapcsolódóan, akkor a járulékos beszerzési tevékenységek végzésére irányuló ilyen szolgáltatási szerződéseket ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban kell odaítélni. Emlékeztetni kell arra is, hogy ez az irányelv nem alkalmazandó az olyan központosított vagy járulékos beszerzési tevékenységekre, amelyeket nem visszterhes szerződés keretében végeznek, ami ezen irányelv értelmében beszerzésnek minősül. |
| --- | --- |

(79)

A közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy az ezen irányelvben előírt eljárások alkalmazása nélkül ítéljenek oda valamely központi beszerző szervnek egy központosított beszerzési tevékenységek végzésére irányuló szolgáltatási szerződést. Azt is engedélyezni kell, hogy a szóban forgó, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés járulékos beszerzési tevékenységek végzésére is kiterjedjen. Amikor a járulékos beszerzési tevékenységeket nem valamely központi beszerző szerv végzi az érintett közszolgáltató ajánlatkérő részére végzett központosított beszerzési tevékenységekhez kapcsolódóan, akkor a járulékos beszerzési tevékenységek végzésére irányuló ilyen szolgáltatási szerződéseket ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban kell odaítélni. Emlékeztetni kell arra is, hogy ez az irányelv nem alkalmazandó az olyan központosított vagy járulékos beszerzési tevékenységekre, amelyeket nem visszterhes szerződés keretében végeznek, ami ezen irányelv értelmében beszerzésnek minősül.

| (80) | A központi beszerző szervekre vonatkozó rendelkezések megerősítése semmiképpen sem akadályozhatja az eseti közös közbeszerzések jelenlegi gyakorlatait, azaz a kevésbé intézményesített és szisztematikus közös vásárlást vagy azon szolgáltatók igénybevételét, amelyek valamely közszolgáltató ajánlatkérő utasításai szerint, annak nevében és számlájára előkészítik és kezelik a közbeszerzési eljárásokat. Épp ellenkezőleg, pontosítani kell a közös közbeszerzés egyes jellemzőit, ugyanis a közös közbeszerzés jelentős szerepet tölthet be nem utolsósorban az innovatív projektek esetében.
  A közös közbeszerzés számos különböző formát ölthet, a koordinált beszerzéstől kezdve a külön-külön közbeszerzési eljárást lefolytató több közszolgáltató ajánlatkérő által beszerzendő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások közös műszaki leírásainak az elkészítésén keresztül azokig a helyzetekig, amikor az érintett közszolgáltató ajánlatkérők közösen bonyolítanak le egy közbeszerzési eljárást, mégpedig vagy együttesen intézkedve, vagy olyan módon, hogy megbízzák az egyik közszolgáltató ajánlatkérőt azzal, hogy az összes közszolgáltató ajánlatkérő nevében folytassa le a közbeszerzési eljárást.
  Amennyiben több közszolgáltató ajánlatkérő közösen bonyolít le egy közbeszerzési eljárást, együttesen kell felelniük az ezen irányelv alapján fennálló kötelezettségeik teljesítéséért. Amikor azonban a közszolgáltató ajánlatkérők a közbeszerzési eljárásnak csak egyes részeit bonyolítják le közösen, akkor az együttes felelősségnek is csak az eljárás közösen lefolytatott részeire kell vonatkoznia. Minden közszolgáltató ajánlatkérőnek egyedül kell felelnie azon eljárásokért vagy az eljárások azon részeiért, amelyeket maga bonyolít le, tehát például a szerződések odaítéléséért, egy keretmegállapodás megkötéséért, egy dinamikus beszerzési rendszer működtetéséért vagy a verseny valamely keretmegállapodás alapján történő újbóli megindításáért. |
| --- | --- |

(80)

A központi beszerző szervekre vonatkozó rendelkezések megerősítése semmiképpen sem akadályozhatja az eseti közös közbeszerzések jelenlegi gyakorlatait, azaz a kevésbé intézményesített és szisztematikus közös vásárlást vagy azon szolgáltatók igénybevételét, amelyek valamely közszolgáltató ajánlatkérő utasításai szerint, annak nevében és számlájára előkészítik és kezelik a közbeszerzési eljárásokat. Épp ellenkezőleg, pontosítani kell a közös közbeszerzés egyes jellemzőit, ugyanis a közös közbeszerzés jelentős szerepet tölthet be nem utolsósorban az innovatív projektek esetében.

A közös közbeszerzés számos különböző formát ölthet, a koordinált beszerzéstől kezdve a külön-külön közbeszerzési eljárást lefolytató több közszolgáltató ajánlatkérő által beszerzendő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások közös műszaki leírásainak az elkészítésén keresztül azokig a helyzetekig, amikor az érintett közszolgáltató ajánlatkérők közösen bonyolítanak le egy közbeszerzési eljárást, mégpedig vagy együttesen intézkedve, vagy olyan módon, hogy megbízzák az egyik közszolgáltató ajánlatkérőt azzal, hogy az összes közszolgáltató ajánlatkérő nevében folytassa le a közbeszerzési eljárást.

Amennyiben több közszolgáltató ajánlatkérő közösen bonyolít le egy közbeszerzési eljárást, együttesen kell felelniük az ezen irányelv alapján fennálló kötelezettségeik teljesítéséért. Amikor azonban a közszolgáltató ajánlatkérők a közbeszerzési eljárásnak csak egyes részeit bonyolítják le közösen, akkor az együttes felelősségnek is csak az eljárás közösen lefolytatott részeire kell vonatkoznia. Minden közszolgáltató ajánlatkérőnek egyedül kell felelnie azon eljárásokért vagy az eljárások azon részeiért, amelyeket maga bonyolít le, tehát például a szerződések odaítéléséért, egy keretmegállapodás megkötéséért, egy dinamikus beszerzési rendszer működtetéséért vagy a verseny valamely keretmegállapodás alapján történő újbóli megindításáért.

| (81) | Az elektronikus kommunikációs eszközök különösen jól alkalmazhatók a központosított beszerzési tevékenységek és eszközök céljaira, mivel lehetővé teszik az adatok újrafelhasználását és automatikus feldolgozását, valamint minimálisra csökkentik a tájékoztatási és az ügyleti költségeket. Az elektronikus kommunikációs eszközök használatát ezért első lépésként a központi beszerző szervek számára kell kötelezővé tenni, és emellett az egész Európai Unióban elő kell segíteni az e gyakorlathoz való közeledést. Ezután egy 30 hónapos átmeneti időszakot követően valamennyi közbeszerzési eljárásra vonatkozóan általánosan be kell vezetni az elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásának a kötelezettségét. |
| --- | --- |

(81)

Az elektronikus kommunikációs eszközök különösen jól alkalmazhatók a központosított beszerzési tevékenységek és eszközök céljaira, mivel lehetővé teszik az adatok újrafelhasználását és automatikus feldolgozását, valamint minimálisra csökkentik a tájékoztatási és az ügyleti költségeket. Az elektronikus kommunikációs eszközök használatát ezért első lépésként a központi beszerző szervek számára kell kötelezővé tenni, és emellett az egész Európai Unióban elő kell segíteni az e gyakorlathoz való közeledést. Ezután egy 30 hónapos átmeneti időszakot követően valamennyi közbeszerzési eljárásra vonatkozóan általánosan be kell vezetni az elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásának a kötelezettségét.

| (82) | Amikor különböző tagállambeli közszolgáltató ajánlatkérők közösen ítélnek oda közbeszerzési szerződéseket, jelenleg a nemzeti jogszabályok ütközései miatt konkrét jogi nehézségekkel kell szembenézniük. Annak ellenére, hogy a 2004/17/EK irányelv hallgatólagosan megengedte a határokon átnyúló közös közbeszerzést, a közszolgáltató ajánlatkérők számára továbbra is jelentős jogi és gyakorlati problémákat jelent, hogy más tagállamok központi beszerző szerveitől vásároljanak, vagy közösen ítéljék oda a közbeszerzési szerződéseket. Annak érdekében, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők maximálisan kihasználhassák a belső piacban rejlő lehetőségeket a méretgazdaságosság, valamint az előnyök és a kockázatok megosztása szempontjából, nem utolsósorban azon innovatív projektek esetében, amelyek az egyetlen közszolgáltató ajánlatkérő által ésszerűen vállalhatónál több kockázattal járnak, a fenti nehézségeket orvosolni kell. Ezért a határokon átnyúló közös közbeszerzésre vonatkozó új szabályokat kell megállapítani, amelyek megkönnyítik a közszolgáltató ajánlatkérők közötti együttműködést, valamint a beszállítók és szolgáltatók számára szóló, határokon átnyúló üzleti lehetőségek teremtésével elősegítik a belső piac előnyeinek jobb kihasználását. Ezekben a szabályokban meg kell határozni a központi beszerző szervek határokon átnyúló igénybevételének a feltételeit, és ki kell jelölni a határokon átnyúló közös eljárások eseteiben alkalmazandó közbeszerzési jogot, beleértve a jogorvoslatra alkalmazandó jogot, kiegészítve ezáltal az 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) kollíziós szabályait. Emellett a különböző tagállamok közszolgáltató ajánlatkérői a nemzeti vagy uniós jog hatálya alatt közös jogi szervezeteket hozhatnak létre. Az ilyen közös közbeszerzésekre különös szabályokat kell alkotni.
  A közszolgáltató ajánlatkérők nem használhatják fel a határokon átnyúló közös közbeszerzésre irányuló lehetőségeket az uniós joggal összhangban álló azon kötelező közjogi szabályok megkerülésére, amelyek az elhelyezkedésük szerinti tagállamban rájuk nézve alkalmazandók. Ilyen szabályok lehetnek például az átláthatóságra és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések vagy az érzékeny beszerzések nyomonkövethetőségére vonatkozó különleges előírások. |
| --- | --- |

(82)

Amikor különböző tagállambeli közszolgáltató ajánlatkérők közösen ítélnek oda közbeszerzési szerződéseket, jelenleg a nemzeti jogszabályok ütközései miatt konkrét jogi nehézségekkel kell szembenézniük. Annak ellenére, hogy a 2004/17/EK irányelv hallgatólagosan megengedte a határokon átnyúló közös közbeszerzést, a közszolgáltató ajánlatkérők számára továbbra is jelentős jogi és gyakorlati problémákat jelent, hogy más tagállamok központi beszerző szerveitől vásároljanak, vagy közösen ítéljék oda a közbeszerzési szerződéseket. Annak érdekében, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők maximálisan kihasználhassák a belső piacban rejlő lehetőségeket a méretgazdaságosság, valamint az előnyök és a kockázatok megosztása szempontjából, nem utolsósorban azon innovatív projektek esetében, amelyek az egyetlen közszolgáltató ajánlatkérő által ésszerűen vállalhatónál több kockázattal járnak, a fenti nehézségeket orvosolni kell. Ezért a határokon átnyúló közös közbeszerzésre vonatkozó új szabályokat kell megállapítani, amelyek megkönnyítik a közszolgáltató ajánlatkérők közötti együttműködést, valamint a beszállítók és szolgáltatók számára szóló, határokon átnyúló üzleti lehetőségek teremtésével elősegítik a belső piac előnyeinek jobb kihasználását. Ezekben a szabályokban meg kell határozni a központi beszerző szervek határokon átnyúló igénybevételének a feltételeit, és ki kell jelölni a határokon átnyúló közös eljárások eseteiben alkalmazandó közbeszerzési jogot, beleértve a jogorvoslatra alkalmazandó jogot, kiegészítve ezáltal az 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) kollíziós szabályait. Emellett a különböző tagállamok közszolgáltató ajánlatkérői a nemzeti vagy uniós jog hatálya alatt közös jogi szervezeteket hozhatnak létre. Az ilyen közös közbeszerzésekre különös szabályokat kell alkotni.

A közszolgáltató ajánlatkérők nem használhatják fel a határokon átnyúló közös közbeszerzésre irányuló lehetőségeket az uniós joggal összhangban álló azon kötelező közjogi szabályok megkerülésére, amelyek az elhelyezkedésük szerinti tagállamban rájuk nézve alkalmazandók. Ilyen szabályok lehetnek például az átláthatóságra és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések vagy az érzékeny beszerzések nyomonkövethetőségére vonatkozó különleges előírások.

| (83) | A beszerzők által kidolgozott műszaki leírásoknak lehetővé kell tenniük, hogy a közbeszerzésben verseny valósuljon meg, valamint hogy teljesüljenek a fenntarthatósági célkitűzések. E célból lehetővé kell tenni a piacon jelen lévő műszaki megoldások, szabványok és műszaki leírások sokféleségét tükröző ajánlatok benyújtását, ideértve az építési beruházásokhoz, árukhoz és szolgáltatásokhoz kötődő gyártási folyamatok életciklusával és fenntarthatóságával kapcsolatos teljesítménykritériumokra épülő megoldásokat, szabványokat és előírásokat is.
  Ennek megfelelően a műszaki leírásokat olyan módon kell összeállítani, amely kivédi a verseny olyan követelmények révén történő mesterséges korlátozását, amelyek egy konkrét gazdasági szereplőnek kedveznek azáltal, hogy az adott gazdasági szereplő által rendszerint kínált áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások fő jellemzőit tükrözik. A műszaki leírásoknak a funkcionális és teljesítménybeli követelmények megadásával történő összeállítása általában lehetővé teszi e cél lehető legmegfelelőbb módon történő megvalósítását. A funkcionalitáshoz és a teljesítményhez kapcsolódó követelmények az innovációnak is kedvező eszközök a közbeszerzés során, amelyeket a lehető legszélesebb körben alkalmazni kell. Amennyiben európai szabványra vagy annak hiányában nemzeti szabványra történik hivatkozás, a közszolgáltató ajánlatkérőnek el kell bírálnia a más egyenértékű szabályokon alapuló azon ajánlatokat, amelyek megfelelnek a közszolgáltató ajánlatkérő követelményeinek, és a biztonság tekintetében is egyenértékűek. Az előírt jelöléssel való egyenértékűség bizonyítása a gazdasági szereplő felelőssége.
  Az egyenértékűség bizonyításához lehetővé kell tenni annak megkövetelését az ajánlattevőktől, hogy nyújtsanak be valamely harmadik személy által hitelesített bizonyítékot. Mindazonáltal más megfelelő bizonyítási eszközöknek – például a gyártó technikai dossziéjának – a használatát is meg kell engedni, ha az érintett gazdasági szereplő nem jut hozzá ilyen tanúsítványokhoz vagy vizsgálati eredményekhez, illetve nincs lehetősége azoknak az adott határidőn belül történő megszerzésére, feltéve, hogy az érintett gazdasági szereplő ezzel bizonyítja, hogy az építési beruházás, szállítandó áru vagy nyújtandó szolgáltatás megfelel a műszaki leírásban meghatározott követelményeknek vagy kritériumoknak, az odaítélési szempontoknak vagy a szerződésteljesítési feltételeknek. |
| --- | --- |

(83)

A beszerzők által kidolgozott műszaki leírásoknak lehetővé kell tenniük, hogy a közbeszerzésben verseny valósuljon meg, valamint hogy teljesüljenek a fenntarthatósági célkitűzések. E célból lehetővé kell tenni a piacon jelen lévő műszaki megoldások, szabványok és műszaki leírások sokféleségét tükröző ajánlatok benyújtását, ideértve az építési beruházásokhoz, árukhoz és szolgáltatásokhoz kötődő gyártási folyamatok életciklusával és fenntarthatóságával kapcsolatos teljesítménykritériumokra épülő megoldásokat, szabványokat és előírásokat is.

Ennek megfelelően a műszaki leírásokat olyan módon kell összeállítani, amely kivédi a verseny olyan követelmények révén történő mesterséges korlátozását, amelyek egy konkrét gazdasági szereplőnek kedveznek azáltal, hogy az adott gazdasági szereplő által rendszerint kínált áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások fő jellemzőit tükrözik. A műszaki leírásoknak a funkcionális és teljesítménybeli követelmények megadásával történő összeállítása általában lehetővé teszi e cél lehető legmegfelelőbb módon történő megvalósítását. A funkcionalitáshoz és a teljesítményhez kapcsolódó követelmények az innovációnak is kedvező eszközök a közbeszerzés során, amelyeket a lehető legszélesebb körben alkalmazni kell. Amennyiben európai szabványra vagy annak hiányában nemzeti szabványra történik hivatkozás, a közszolgáltató ajánlatkérőnek el kell bírálnia a más egyenértékű szabályokon alapuló azon ajánlatokat, amelyek megfelelnek a közszolgáltató ajánlatkérő követelményeinek, és a biztonság tekintetében is egyenértékűek. Az előírt jelöléssel való egyenértékűség bizonyítása a gazdasági szereplő felelőssége.

Az egyenértékűség bizonyításához lehetővé kell tenni annak megkövetelését az ajánlattevőktől, hogy nyújtsanak be valamely harmadik személy által hitelesített bizonyítékot. Mindazonáltal más megfelelő bizonyítási eszközöknek – például a gyártó technikai dossziéjának – a használatát is meg kell engedni, ha az érintett gazdasági szereplő nem jut hozzá ilyen tanúsítványokhoz vagy vizsgálati eredményekhez, illetve nincs lehetősége azoknak az adott határidőn belül történő megszerzésére, feltéve, hogy az érintett gazdasági szereplő ezzel bizonyítja, hogy az építési beruházás, szállítandó áru vagy nyújtandó szolgáltatás megfelel a műszaki leírásban meghatározott követelményeknek vagy kritériumoknak, az odaítélési szempontoknak vagy a szerződésteljesítési feltételeknek.

| (84) | Minden olyan közbeszerzés esetében, amelyet személyek általi felhasználásra szánnak, akár a nagyközönség, akár a közszolgáltató ajánlatkérő alkalmazottai általi felhasználásra, a közszolgáltató ajánlatkérőnek – a megfelelően indokolt eseteket kivéve – olyan műszaki leírást kell összeállítania, amelyben figyelembe veszi a fogyatékossággal élők számára való hozzáférhetőség szempontját és az egyetemes tervezés követelményeit. |
| --- | --- |

(84)

Minden olyan közbeszerzés esetében, amelyet személyek általi felhasználásra szánnak, akár a nagyközönség, akár a közszolgáltató ajánlatkérő alkalmazottai általi felhasználásra, a közszolgáltató ajánlatkérőnek – a megfelelően indokolt eseteket kivéve – olyan műszaki leírást kell összeállítania, amelyben figyelembe veszi a fogyatékossággal élők számára való hozzáférhetőség szempontját és az egyetemes tervezés követelményeit.

| (85) | Lehetővé kell tenni, hogy azok a közszolgáltató ajánlatkérők, amelyek sajátos környezetvédelmi, szociális vagy egyéb jellemzőkkel rendelkező építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat kívánnak beszerezni, hivatkozhassanak bizonyos jelölésekre, mint például az európai ökocímkére, nemzeti vagy nemzetközi ökocímkékre vagy bármely más jelölésre, feltéve, hogy a jelölésre vonatkozó követelmények kapcsolódnak a szerződés tárgyához, például a termék leírásához és megjelenéséhez, ideértve a csomagolási követelményeket is. Elengedhetetlen továbbá, hogy az említett követelményeket objektíven ellenőrizhető kritériumok alapján fogalmazzák meg és fogadják el, mégpedig olyan eljárással, amelyben részt vehetnek az érdekeltek – úgymint a kormányzati szervek, a fogyasztók, a gyártók, a forgalmazók és a környezetvédelmi szervezetek –, továbbá elengedhetetlen, hogy a jelölés minden érdekelt fél számára hozzáférhető és elérhető legyen. Egyértelművé kell tenni, hogy az érdekelt felek lehetnek közjogi vagy magánjogi szervek, vállalkozások vagy tartozhatnak a nem kormányzati szervezetek (azaz a kormányzat részét nem képező és hagyományos nyereségérdekelt vállalkozásnak nem számító szervezetek) bármelyik típusába.
  Továbbá egyértelművé kell tenni azt is, hogy egyes meghatározott nemzeti vagy kormányzati szervek vagy szervezetek részt vehetnek olyan jelölési követelmények kidolgozásában, amelyeket a hatóságok által végzett beszerzés összefüggésében alkalmazni lehet anélkül, hogy ezek a szervek vagy szervezetek elvesztenék harmadik személynek minősülő jogállásukat. A jelölésekre való hivatkozások nem eredményezhetik az innováció korlátozását. |
| --- | --- |

(85)

Lehetővé kell tenni, hogy azok a közszolgáltató ajánlatkérők, amelyek sajátos környezetvédelmi, szociális vagy egyéb jellemzőkkel rendelkező építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat kívánnak beszerezni, hivatkozhassanak bizonyos jelölésekre, mint például az európai ökocímkére, nemzeti vagy nemzetközi ökocímkékre vagy bármely más jelölésre, feltéve, hogy a jelölésre vonatkozó követelmények kapcsolódnak a szerződés tárgyához, például a termék leírásához és megjelenéséhez, ideértve a csomagolási követelményeket is. Elengedhetetlen továbbá, hogy az említett követelményeket objektíven ellenőrizhető kritériumok alapján fogalmazzák meg és fogadják el, mégpedig olyan eljárással, amelyben részt vehetnek az érdekeltek – úgymint a kormányzati szervek, a fogyasztók, a gyártók, a forgalmazók és a környezetvédelmi szervezetek –, továbbá elengedhetetlen, hogy a jelölés minden érdekelt fél számára hozzáférhető és elérhető legyen. Egyértelművé kell tenni, hogy az érdekelt felek lehetnek közjogi vagy magánjogi szervek, vállalkozások vagy tartozhatnak a nem kormányzati szervezetek (azaz a kormányzat részét nem képező és hagyományos nyereségérdekelt vállalkozásnak nem számító szervezetek) bármelyik típusába.

Továbbá egyértelművé kell tenni azt is, hogy egyes meghatározott nemzeti vagy kormányzati szervek vagy szervezetek részt vehetnek olyan jelölési követelmények kidolgozásában, amelyeket a hatóságok által végzett beszerzés összefüggésében alkalmazni lehet anélkül, hogy ezek a szervek vagy szervezetek elvesztenék harmadik személynek minősülő jogállásukat. A jelölésekre való hivatkozások nem eredményezhetik az innováció korlátozását.

| (86) | A műszaki leírások kidolgozása során a közszolgáltató ajánlatkérőknek figyelembe kell venniük az adatvédelmi jog területén az uniós jogból eredő követelményeket, nevezetesen a személyes adatok feldolgozásának megtervezésével összefüggésben (beépített adatvédelem). |
| --- | --- |

(86)

A műszaki leírások kidolgozása során a közszolgáltató ajánlatkérőknek figyelembe kell venniük az adatvédelmi jog területén az uniós jogból eredő követelményeket, nevezetesen a személyes adatok feldolgozásának megtervezésével összefüggésben (beépített adatvédelem).

| (87) | A közbeszerzésnek igazodnia kell a kkv-k igényeihez. A közszolgáltató ajánlatkérőknek használniuk kellene azt a bevált gyakorlatokat tartalmazó kódexet, amelyet a Bizottság „A kkv-k közbeszerzési szerződésekhez való hozzáférését elősegítő európai legjobb gyakorlatok gyűjteménye” című, 2008. június 25-i munkadokumentumában tett közzé, és amely iránymutatást nyújt a közszolgáltató ajánlatkérők számára arról, hogyan használhatják fel a közbeszerzés kereteit úgy, hogy megkönnyítsék a kkv-k közbeszerzésben való részvételét. Ebből a célból kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a szerződéseket részekre lehet osztani. A részekre bontás végezhető mennyiségi alapon, amikor is az egyedi szerződések nagyságának meghatározásakor jobban figyelembe veszik a kkv-k kapacitását, vagy minőségi alapon, a különböző érintett ágazatoknak és szakosításoknak megfelelően, amikor az egyedi szerződések tartalmát igazítják erőteljesebben a specializálódott kkv-szektorokhoz, vagy a különböző egymásra következő projektszakaszok alapján. A közszolgáltató ajánlatkérő számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy szabadon határozza meg az egyes részek nagyságát és tárgyát, továbbá hogy a beszerzés tervezett értékének számítására vonatkozó szabályokkal összhangban egyes részeket az ezen irányelvben megállapított eljárások alkalmazása nélkül ítéljen oda.
  A tagállamok részére meg kell hagyni azt a lehetőséget, hogy még jobban megkönnyítsék a kkv-k bevonását a közbeszerzési piacra egyrészt azáltal, hogy bevezetik azt a kötelezettséget, amely szerint mérlegelni kell a szerződések több kisebb szerződésre bontásának célszerűségét, vagy hogy a közszolgáltató ajánlatkérőket kötelezik arra, hogy indokolják a döntésüket, ha nem tagolják a szerződéseket részekre, illetve hogy bizonyos feltételek esetén kötelezővé teszik a részekre bontást. Ugyanebből a célból azt is engedélyezni kell a tagállamok számára, hogy az alvállalkozók közvetlen kifizetésére szolgáló mechanizmusokról rendelkezzenek. |
| --- | --- |

(87)

A közbeszerzésnek igazodnia kell a kkv-k igényeihez. A közszolgáltató ajánlatkérőknek használniuk kellene azt a bevált gyakorlatokat tartalmazó kódexet, amelyet a Bizottság „A kkv-k közbeszerzési szerződésekhez való hozzáférését elősegítő európai legjobb gyakorlatok gyűjteménye” című, 2008. június 25-i munkadokumentumában tett közzé, és amely iránymutatást nyújt a közszolgáltató ajánlatkérők számára arról, hogyan használhatják fel a közbeszerzés kereteit úgy, hogy megkönnyítsék a kkv-k közbeszerzésben való részvételét. Ebből a célból kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a szerződéseket részekre lehet osztani. A részekre bontás végezhető mennyiségi alapon, amikor is az egyedi szerződések nagyságának meghatározásakor jobban figyelembe veszik a kkv-k kapacitását, vagy minőségi alapon, a különböző érintett ágazatoknak és szakosításoknak megfelelően, amikor az egyedi szerződések tartalmát igazítják erőteljesebben a specializálódott kkv-szektorokhoz, vagy a különböző egymásra következő projektszakaszok alapján. A közszolgáltató ajánlatkérő számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy szabadon határozza meg az egyes részek nagyságát és tárgyát, továbbá hogy a beszerzés tervezett értékének számítására vonatkozó szabályokkal összhangban egyes részeket az ezen irányelvben megállapított eljárások alkalmazása nélkül ítéljen oda.

A tagállamok részére meg kell hagyni azt a lehetőséget, hogy még jobban megkönnyítsék a kkv-k bevonását a közbeszerzési piacra egyrészt azáltal, hogy bevezetik azt a kötelezettséget, amely szerint mérlegelni kell a szerződések több kisebb szerződésre bontásának célszerűségét, vagy hogy a közszolgáltató ajánlatkérőket kötelezik arra, hogy indokolják a döntésüket, ha nem tagolják a szerződéseket részekre, illetve hogy bizonyos feltételek esetén kötelezővé teszik a részekre bontást. Ugyanebből a célból azt is engedélyezni kell a tagállamok számára, hogy az alvállalkozók közvetlen kifizetésére szolgáló mechanizmusokról rendelkezzenek.

| (88) | Ha a szerződéseket részekre osztották, a közszolgáltató ajánlatkérők számára engedélyezni kell, hogy – például a verseny fenntartása vagy a beszerzés megbízhatóságának a garantálása érdekében – korlátozzák azon részek darabszámát, amelyekre valamely gazdasági szereplő ajánlatot nyújthat be; ezenkívül engedélyezni kell számukra azt is, hogy korlátozzák az egyetlen pályázónak odaítélhető részek számát is.
  Ugyanakkor a kkv-k közbeszerzési szerződésekhez való hozzáférésének elősegítésére irányuló célkitűzés elérését akadályozhatja az, ha a közszolgáltató ajánlatkérőknek kötelező lenne a szerződést részenként odaítélni még akkor is, ha ez azzal jár, hogy lényegesen kevésbé kedvező megoldásokat kell elfogadniuk ahhoz képest, mintha a részek közül többet vagy az összes részt csoportosítva ítélik oda. Abban az esetben, ha előzetesen egyértelmű utalás történt arra, hogy lehetőség van ennek a módszernek az alkalmazására, akkor lehetőséget kell biztosítani a közszolgáltató ajánlatkérőknek arra, hogy az ajánlatokat összehasonlító értékelésnek vessék alá annak megállapítása céljából, hogy egy konkrét ajánlattevő által a részek konkrét kombinációjára vonatkozóan benyújtott ajánlatok egészükben véve jobban megfelelnek-e az e részek tekintetében az ezen irányelvnek megfelelően meghatározott odaítélési szempontoknak, mint az érintett különálló részek vonatkozásában benyújtott ajánlatok külön-külön vizsgálva. Amennyiben igen, lehetővé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők olyan szerződést ítéljenek oda az érintett ajánlattevőnek, amely egybefogja a szóban forgó részeket. Egyértelművé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérőknek úgy kell elvégezniük ezeket az összehasonlító értékeléseket, hogy először minden egyes rész esetében megállapítják, hogy melyek azok az ajánlatok, amelyek a leginkább megfelelnek a vonatkozó odaítélési szempontoknak, ezt követően pedig összehasonlítják azokat az egy konkrét ajánlattevő által a részek konkrét kombinációjára vonatkozóan benyújtott, egészükben vett ajánlatokkal. |
| --- | --- |

(88)

Ha a szerződéseket részekre osztották, a közszolgáltató ajánlatkérők számára engedélyezni kell, hogy – például a verseny fenntartása vagy a beszerzés megbízhatóságának a garantálása érdekében – korlátozzák azon részek darabszámát, amelyekre valamely gazdasági szereplő ajánlatot nyújthat be; ezenkívül engedélyezni kell számukra azt is, hogy korlátozzák az egyetlen pályázónak odaítélhető részek számát is.

Ugyanakkor a kkv-k közbeszerzési szerződésekhez való hozzáférésének elősegítésére irányuló célkitűzés elérését akadályozhatja az, ha a közszolgáltató ajánlatkérőknek kötelező lenne a szerződést részenként odaítélni még akkor is, ha ez azzal jár, hogy lényegesen kevésbé kedvező megoldásokat kell elfogadniuk ahhoz képest, mintha a részek közül többet vagy az összes részt csoportosítva ítélik oda. Abban az esetben, ha előzetesen egyértelmű utalás történt arra, hogy lehetőség van ennek a módszernek az alkalmazására, akkor lehetőséget kell biztosítani a közszolgáltató ajánlatkérőknek arra, hogy az ajánlatokat összehasonlító értékelésnek vessék alá annak megállapítása céljából, hogy egy konkrét ajánlattevő által a részek konkrét kombinációjára vonatkozóan benyújtott ajánlatok egészükben véve jobban megfelelnek-e az e részek tekintetében az ezen irányelvnek megfelelően meghatározott odaítélési szempontoknak, mint az érintett különálló részek vonatkozásában benyújtott ajánlatok külön-külön vizsgálva. Amennyiben igen, lehetővé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők olyan szerződést ítéljenek oda az érintett ajánlattevőnek, amely egybefogja a szóban forgó részeket. Egyértelművé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérőknek úgy kell elvégezniük ezeket az összehasonlító értékeléseket, hogy először minden egyes rész esetében megállapítják, hogy melyek azok az ajánlatok, amelyek a leginkább megfelelnek a vonatkozó odaítélési szempontoknak, ezt követően pedig összehasonlítják azokat az egy konkrét ajánlattevő által a részek konkrét kombinációjára vonatkozóan benyújtott, egészükben vett ajánlatokkal.

| (89) | Az eljárások gyorsítása és hatékonyabbá tétele érdekében a közbeszerzési eljárásokban való részvételre a lehető legrövidebb határidőket kell megállapítani, anélkül azonban, hogy indokolatlan akadályokat állítanának az egész belső piac gazdasági szereplői és különösen a kkv-k hozzáférése elé. Ezért szem előtt kell tartani, hogy az ajánlatok és a részvételi jelentkezések beérkezési határidejének meghatározásakor a közszolgáltató ajánlatkérőnek figyelembe kell vennie különösen a szerződés összetettségét és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időt, még abban az esetben is, ha emiatt a határidők hosszabbak lesznek az ezen irányelvben megállapított minimumoknál. Másrészt viszont az elektronikus tájékoztatási és kommunikációs eszközök használata – különösen, ha a közbeszerzési dokumentumok összességét elektronikus úton bocsátják a gazdasági szereplők, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők rendelkezésére –, valamint az elektronikus úton folytatott kommunikáció fokozza az átláthatóságot, és idő takarítható meg vele. Ezért rendelkezni kell a nyílt közbeszerzési eljárásokra vonatkozó minimális határidők csökkentéséről, mégpedig a közbeszerzésről szóló megállapodásban foglalt szabályoknak megfelelően és azzal a feltétellel, hogy azok összeegyeztethetők legyenek az uniós szinten meghatározott konkrét adatátviteli móddal. Ezenkívül a közszolgáltató ajánlatkérőknek lehetőséget kell kapniuk arra, hogy még jobban lerövidítsék a nyílt eljárásokban az ajánlatok beérkezésére megszabott határidőt olyan esetekben, amikor valamely sürgősségi helyzetben a nyílt eljárásokra vonatkozó rendes határidők ugyan nem tarthatók, viszont lehetőség van rövidített határidős nyílt eljárás lebonyolítására. Kizárólag kivételes körülmények között, amikor az érintett közszolgáltató ajánlatkérő által előre nem látható és neki fel nem róható események előidézte rendkívül sürgős helyzetben még rövidített határidőkkel sincs mód rendes eljárás lefolytatására, engedélyezhető a közszolgáltató ajánlatkérők számára – amennyiben feltétlenül szükséges –, hogy felhívás nélküli tárgyalásos eljárás keretében ítéljék oda a szerződéseket. Ilyen eset állhat elő olyankor, amikor természeti katasztrófa következtében azonnali intézkedésre van szükség. |
| --- | --- |

(89)

Az eljárások gyorsítása és hatékonyabbá tétele érdekében a közbeszerzési eljárásokban való részvételre a lehető legrövidebb határidőket kell megállapítani, anélkül azonban, hogy indokolatlan akadályokat állítanának az egész belső piac gazdasági szereplői és különösen a kkv-k hozzáférése elé. Ezért szem előtt kell tartani, hogy az ajánlatok és a részvételi jelentkezések beérkezési határidejének meghatározásakor a közszolgáltató ajánlatkérőnek figyelembe kell vennie különösen a szerződés összetettségét és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időt, még abban az esetben is, ha emiatt a határidők hosszabbak lesznek az ezen irányelvben megállapított minimumoknál. Másrészt viszont az elektronikus tájékoztatási és kommunikációs eszközök használata – különösen, ha a közbeszerzési dokumentumok összességét elektronikus úton bocsátják a gazdasági szereplők, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők rendelkezésére –, valamint az elektronikus úton folytatott kommunikáció fokozza az átláthatóságot, és idő takarítható meg vele. Ezért rendelkezni kell a nyílt közbeszerzési eljárásokra vonatkozó minimális határidők csökkentéséről, mégpedig a közbeszerzésről szóló megállapodásban foglalt szabályoknak megfelelően és azzal a feltétellel, hogy azok összeegyeztethetők legyenek az uniós szinten meghatározott konkrét adatátviteli móddal. Ezenkívül a közszolgáltató ajánlatkérőknek lehetőséget kell kapniuk arra, hogy még jobban lerövidítsék a nyílt eljárásokban az ajánlatok beérkezésére megszabott határidőt olyan esetekben, amikor valamely sürgősségi helyzetben a nyílt eljárásokra vonatkozó rendes határidők ugyan nem tarthatók, viszont lehetőség van rövidített határidős nyílt eljárás lebonyolítására. Kizárólag kivételes körülmények között, amikor az érintett közszolgáltató ajánlatkérő által előre nem látható és neki fel nem róható események előidézte rendkívül sürgős helyzetben még rövidített határidőkkel sincs mód rendes eljárás lefolytatására, engedélyezhető a közszolgáltató ajánlatkérők számára – amennyiben feltétlenül szükséges –, hogy felhívás nélküli tárgyalásos eljárás keretében ítéljék oda a szerződéseket. Ilyen eset állhat elő olyankor, amikor természeti katasztrófa következtében azonnali intézkedésre van szükség.

| (90) | Egyértelművé kell tenni, hogy annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági szereplőknek elegendő idő álljon rendelkezésükre ahhoz, hogy a kiírásnak megfelelő ajánlatokat készítsenek, szükség lehet az eredetileg kitűzött határidők meghosszabbítására. Erre különösen abban az esetben kerülhet sor, ha a közbeszerzési dokumentumokat jelentős mértékben módosították. Azt is pontosan meg kell határozni, hogy ebben az összefüggésben jelentős mértékű módosításnak számítanak az olyan módosítások, amelyek különösen a műszaki leírást érintik, és amelyek megértéséhez és megfelelő megválaszolásához a gazdasági szereplőknek további időre lesz szükségük. Világossá kell azonban tenni, hogy ezek a módosítások nem lehetnek annyira lényeges módosítások, amelyek miatt engedélyezni lehetett volna az eredetileg kiválasztott részvételre jelentkezők körének más részvételre jelentkezőkkel történő bővítését, vagy amelyek további résztvevőket ösztönöztek volna a közbeszerzési eljárásban való részvételre. Erre különösen abban az esetben kerülhet sor, ha a szerződés vagy keretmegállapodás jellege érdemben megváltozik az eredetileg a közbeszerzési dokumentumokban meghatározotthoz képest. |
| --- | --- |

(90)

Egyértelművé kell tenni, hogy annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági szereplőknek elegendő idő álljon rendelkezésükre ahhoz, hogy a kiírásnak megfelelő ajánlatokat készítsenek, szükség lehet az eredetileg kitűzött határidők meghosszabbítására. Erre különösen abban az esetben kerülhet sor, ha a közbeszerzési dokumentumokat jelentős mértékben módosították. Azt is pontosan meg kell határozni, hogy ebben az összefüggésben jelentős mértékű módosításnak számítanak az olyan módosítások, amelyek különösen a műszaki leírást érintik, és amelyek megértéséhez és megfelelő megválaszolásához a gazdasági szereplőknek további időre lesz szükségük. Világossá kell azonban tenni, hogy ezek a módosítások nem lehetnek annyira lényeges módosítások, amelyek miatt engedélyezni lehetett volna az eredetileg kiválasztott részvételre jelentkezők körének más részvételre jelentkezőkkel történő bővítését, vagy amelyek további résztvevőket ösztönöztek volna a közbeszerzési eljárásban való részvételre. Erre különösen abban az esetben kerülhet sor, ha a szerződés vagy keretmegállapodás jellege érdemben megváltozik az eredetileg a közbeszerzési dokumentumokban meghatározotthoz képest.

| (91) | Egyértelművé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők anélkül kötelesek tájékoztatást küldeni a közbeszerzési eljárás folyamán hozott bizonyos döntéseikről – beleértve azon döntést, hogy a szerződést nem ítélik oda, vagy nem kötnek keretmegállapodást –, hogy a részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevőknek ezt kérniük kellene. Emlékeztetni kell arra is, hogy a 92/13/EGK tanácsi irányelv (22) előírja, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők kötelesek – szintén anélkül, hogy a részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevőknek ezt kérniük kellene – az érintett ajánlattevőknek vagy részvételre jelentkezőknek megküldeni a közbeszerzési eljárás során hozott egyes központi döntések lényeges indokainak az összefoglalását. Végezetül azt is világossá kell tenni, hogy a részvételre jelentkezőket és ajánlattevőket fel kell jogosítani arra, hogy részletesebb tájékoztatást kérjenek az említett indokokkal kapcsolatban, és a közszolgáltató ajánlatkérők kötelesek legyenek ezt a tájékoztatást megadni, kivéve, ha alapos okuk van az ellenkezőjére. Az alapos okokat ezen irányelvben meg kell állapítani. Annak érdekében, hogy az ajánlattevőkkel folytatott tárgyalásokat és párbeszédeket is magukban foglaló közbeszerzési eljárások során garantált legyen a szükséges átláthatóság, az érvényes ajánlatot benyújtó ajánlattevőket –, kivéve, ha alapos okuk van ennek ellenkezőjére – fel kell jogosítani arra, hogy tájékoztatást kérjenek az eljárás lebonyolításáról és előrehaladásáról. |
| --- | --- |

(91)

Egyértelművé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők anélkül kötelesek tájékoztatást küldeni a közbeszerzési eljárás folyamán hozott bizonyos döntéseikről – beleértve azon döntést, hogy a szerződést nem ítélik oda, vagy nem kötnek keretmegállapodást –, hogy a részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevőknek ezt kérniük kellene. Emlékeztetni kell arra is, hogy a 92/13/EGK tanácsi irányelv (22) előírja, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők kötelesek – szintén anélkül, hogy a részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevőknek ezt kérniük kellene – az érintett ajánlattevőknek vagy részvételre jelentkezőknek megküldeni a közbeszerzési eljárás során hozott egyes központi döntések lényeges indokainak az összefoglalását. Végezetül azt is világossá kell tenni, hogy a részvételre jelentkezőket és ajánlattevőket fel kell jogosítani arra, hogy részletesebb tájékoztatást kérjenek az említett indokokkal kapcsolatban, és a közszolgáltató ajánlatkérők kötelesek legyenek ezt a tájékoztatást megadni, kivéve, ha alapos okuk van az ellenkezőjére. Az alapos okokat ezen irányelvben meg kell állapítani. Annak érdekében, hogy az ajánlattevőkkel folytatott tárgyalásokat és párbeszédeket is magukban foglaló közbeszerzési eljárások során garantált legyen a szükséges átláthatóság, az érvényes ajánlatot benyújtó ajánlattevőket –, kivéve, ha alapos okuk van ennek ellenkezőjére – fel kell jogosítani arra, hogy tájékoztatást kérjenek az eljárás lebonyolításáról és előrehaladásáról.

| (92) | Amennyiben összeegyeztethető a tisztességes kereskedelmi gyakorlat biztosításának célkitűzésével, és biztosítani lehet a maximális rugalmasságot, helyénvaló rendelkezni a 2014/24/EU irányelv alkalmazásáról az olyan követelmények tekintetében, amelyek a gazdasági és pénzügyi képességeket és az igazolásokat érintik. Ezért a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni az abban az irányelvben meghatározott kiválasztási szempontok alkalmazását, viszont ha ezt megteszik, akkor alkalmazniuk kell egyéb rendelkezéseket is, amelyek nevezetesen a legkisebb árbevételre vonatkozó követelmények felső küszöbértékével, valamint az egységes európai közbeszerzési irat használatával kapcsolatosak. |
| --- | --- |

(92)

Amennyiben összeegyeztethető a tisztességes kereskedelmi gyakorlat biztosításának célkitűzésével, és biztosítani lehet a maximális rugalmasságot, helyénvaló rendelkezni a 2014/24/EU irányelv alkalmazásáról az olyan követelmények tekintetében, amelyek a gazdasági és pénzügyi képességeket és az igazolásokat érintik. Ezért a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni az abban az irányelvben meghatározott kiválasztási szempontok alkalmazását, viszont ha ezt megteszik, akkor alkalmazniuk kell egyéb rendelkezéseket is, amelyek nevezetesen a legkisebb árbevételre vonatkozó követelmények felső küszöbértékével, valamint az egységes európai közbeszerzési irat használatával kapcsolatosak.

| (93) | A közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy a szerződések teljesítésének tartamára előírják a környezetvédelmi vezetési intézkedések vagy rendszerek alkalmazását. A környezetvédelmi vezetési rendszerek, függetlenül attól, hogy azokat nyilvántartásba vették-e olyan uniós jogi eszközök alapján, mint például az 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (23), igazolhatják, hogy a gazdasági szereplőnek megvan a szerződés teljesítéséhez szükséges műszaki alkalmassága. A valamely gazdasági szereplő által az azonos szintű környezetvédelem biztosítása céljából bevezetett intézkedések leírását a nyilvántartásba vett környezetvédelmi vezetési rendszerek alternatívájaként a bizonyíték egy formájaként kell elfogadni, ha az érintett gazdasági szereplő nem rendelkezik hozzáféréssel az ilyen, nyilvántartásba vett környezetvédelmi vezetési rendszerekhez, vagy az adott határidőn belül nincs lehetősége a nyilvántartásba vételre. |
| --- | --- |

(93)

A közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy a szerződések teljesítésének tartamára előírják a környezetvédelmi vezetési intézkedések vagy rendszerek alkalmazását. A környezetvédelmi vezetési rendszerek, függetlenül attól, hogy azokat nyilvántartásba vették-e olyan uniós jogi eszközök alapján, mint például az 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (23), igazolhatják, hogy a gazdasági szereplőnek megvan a szerződés teljesítéséhez szükséges műszaki alkalmassága. A valamely gazdasági szereplő által az azonos szintű környezetvédelem biztosítása céljából bevezetett intézkedések leírását a nyilvántartásba vett környezetvédelmi vezetési rendszerek alternatívájaként a bizonyíték egy formájaként kell elfogadni, ha az érintett gazdasági szereplő nem rendelkezik hozzáféréssel az ilyen, nyilvántartásba vett környezetvédelmi vezetési rendszerekhez, vagy az adott határidőn belül nincs lehetősége a nyilvántartásba vételre.

| (94) | Az odaítélési szempontok fogalma központi szerepet játszik ebben az irányelvben, ennek megfelelően a vonatkozó rendelkezéseket a lehető legegyszerűbb és legvilágosabb módon kell megfogalmazni. Ebből a célból alapfogalomként alkalmazni lehet „az összességében legelőnyösebb ajánlat” terminust, mivel végeredményben minden nyertes ajánlatot az alapján választanak ki, hogy az adott közszolgáltató ajánlatkérő megítélése szerint az ajánlatok közül melyik kínálja a legelőnyösebb feltételeket. Annak érdekében, hogy a fenti fogalmat ne lehessen összetéveszteni a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvekben jelenleg „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat”-ként – angol nyelven a két terminus megegyezik – ismert odaítélési szemponttal, ennek a fogalomnak a leírására másik terminust, vagyis a „legjobb ár-minőség arány” terminust kell használni. Következésképpen azt az említett két irányelvre vonatkozó kialakult ítélkezési gyakorlattal összhangban kell értelmezni, kivéve, ha ebben az irányelvben egy érdemben egyértelműen eltérő megoldás szerepel. |
| --- | --- |

(94)

Az odaítélési szempontok fogalma központi szerepet játszik ebben az irányelvben, ennek megfelelően a vonatkozó rendelkezéseket a lehető legegyszerűbb és legvilágosabb módon kell megfogalmazni. Ebből a célból alapfogalomként alkalmazni lehet „az összességében legelőnyösebb ajánlat” terminust, mivel végeredményben minden nyertes ajánlatot az alapján választanak ki, hogy az adott közszolgáltató ajánlatkérő megítélése szerint az ajánlatok közül melyik kínálja a legelőnyösebb feltételeket. Annak érdekében, hogy a fenti fogalmat ne lehessen összetéveszteni a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvekben jelenleg „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat”-ként – angol nyelven a két terminus megegyezik – ismert odaítélési szemponttal, ennek a fogalomnak a leírására másik terminust, vagyis a „legjobb ár-minőség arány” terminust kell használni. Következésképpen azt az említett két irányelvre vonatkozó kialakult ítélkezési gyakorlattal összhangban kell értelmezni, kivéve, ha ebben az irányelvben egy érdemben egyértelműen eltérő megoldás szerepel.

| (95) | Az ajánlatokat olyan objektív szempontok alapján kell odaítélni, amelyek biztosítják az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elvének a betartását annak érdekében, hogy így garantálva legyen az ajánlatok relatív értékének egymással való objektív összehasonlítása és tényleges versenyfeltételek között meg lehessen határozni, hogy melyik ajánlat az összességében legelőnyösebb ajánlat. Kifejezetten elő kell írni, hogy az összességében legelőnyösebb ajánlatot a legjobb ár- minőség arány alapján kell kiválasztani, amelynek minden esetben tartalmaznia kell egy ár- vagy költségelemet. Azt is egyértelművé kell tenni, hogy az összességében legelőnyösebb ajánlat értékelése elvégezhető kizárólagosan az ár vagy a költséghatékonyság alapján is. Továbbá arra is emlékeztetni kell, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők műszaki leírások vagy szerződésteljesítési feltételek alkalmazásával szabadon határozhatnak meg megfelelő minőségi standardokat.
  Annak elősegítése érdekében, hogy a közbeszerzés során fokozottan előtérbe kerüljön a minőség, a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy – amennyiben szükségesnek tartják – megtiltsák vagy korlátozzák azt, hogy az összességében legelőnyösebb ajánlat értékelése során csak az ár vagy a költség szempontját vegyék figyelembe.
  Annak érdekében, hogy az ajánlatok odaítélése során érvényesüljön az egyenlő bánásmód elve, a közszolgáltató ajánlatkérőket kötelezni kell arra, hogy biztosítsák az ahhoz szükséges átláthatóságot, hogy valamennyi ajánlattevő ésszerűen tájékozódhasson a szerződés odaítélésére alkalmazott szempontokról és szabályokról. A közszolgáltató ajánlatkérőket ezért kötelezni kell arra, hogy megadják az odaítélési szempontokat és az egyes szempontokhoz rendelt relatív súlyozást. Mindazonáltal a közszolgáltató ajánlatkérők részére – kellően indokolt esetben, amelyre magyarázatot kell tudniuk adni – engedélyezni kell, hogy ne tüntessék fel az odaítélési szempontok súlyozását, amennyiben a súlyozás, különösen a szerződés összetettsége miatt, nem állapítható meg előre. Ilyen esetekben a szempontokat csökkenő fontossági sorrendben kell megadniuk. |
| --- | --- |

(95)

Az ajánlatokat olyan objektív szempontok alapján kell odaítélni, amelyek biztosítják az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elvének a betartását annak érdekében, hogy így garantálva legyen az ajánlatok relatív értékének egymással való objektív összehasonlítása és tényleges versenyfeltételek között meg lehessen határozni, hogy melyik ajánlat az összességében legelőnyösebb ajánlat. Kifejezetten elő kell írni, hogy az összességében legelőnyösebb ajánlatot a legjobb ár- minőség arány alapján kell kiválasztani, amelynek minden esetben tartalmaznia kell egy ár- vagy költségelemet. Azt is egyértelművé kell tenni, hogy az összességében legelőnyösebb ajánlat értékelése elvégezhető kizárólagosan az ár vagy a költséghatékonyság alapján is. Továbbá arra is emlékeztetni kell, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők műszaki leírások vagy szerződésteljesítési feltételek alkalmazásával szabadon határozhatnak meg megfelelő minőségi standardokat.

Annak elősegítése érdekében, hogy a közbeszerzés során fokozottan előtérbe kerüljön a minőség, a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy – amennyiben szükségesnek tartják – megtiltsák vagy korlátozzák azt, hogy az összességében legelőnyösebb ajánlat értékelése során csak az ár vagy a költség szempontját vegyék figyelembe.

Annak érdekében, hogy az ajánlatok odaítélése során érvényesüljön az egyenlő bánásmód elve, a közszolgáltató ajánlatkérőket kötelezni kell arra, hogy biztosítsák az ahhoz szükséges átláthatóságot, hogy valamennyi ajánlattevő ésszerűen tájékozódhasson a szerződés odaítélésére alkalmazott szempontokról és szabályokról. A közszolgáltató ajánlatkérőket ezért kötelezni kell arra, hogy megadják az odaítélési szempontokat és az egyes szempontokhoz rendelt relatív súlyozást. Mindazonáltal a közszolgáltató ajánlatkérők részére – kellően indokolt esetben, amelyre magyarázatot kell tudniuk adni – engedélyezni kell, hogy ne tüntessék fel az odaítélési szempontok súlyozását, amennyiben a súlyozás, különösen a szerződés összetettsége miatt, nem állapítható meg előre. Ilyen esetekben a szempontokat csökkenő fontossági sorrendben kell megadniuk.

| (96) | Az EUMSZ 11. cikke értelmében a környezetvédelmi előírásokat be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába, különösen a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében. Ezen irányelv tisztázza, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők hogyan járulhatnak hozzá a környezet védelméhez és a fenntartható fejlődés elősegítéséhez úgy, hogy eközben szerződéseikkel biztosítják a legjobb ár–érték arányt. |
| --- | --- |

(96)

Az EUMSZ 11. cikke értelmében a környezetvédelmi előírásokat be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába, különösen a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében. Ezen irányelv tisztázza, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők hogyan járulhatnak hozzá a környezet védelméhez és a fenntartható fejlődés elősegítéséhez úgy, hogy eközben szerződéseikkel biztosítják a legjobb ár–érték arányt.

| (97) | A legjobb ár- minőség arány értékelése során a közszolgáltató ajánlatkérőknek meg kell határozniuk a szerződés tárgyával összefüggő azon gazdasági és minőségi odaítélési szempontokat, amelyek alapján értékelni fogják az ajánlatokat abból a célból, hogy megtalálják a közszolgáltató ajánlatkérő szempontjából összességében legelőnyösebb ajánlatot. E szempontoknak tehát lehetővé kell tenniük, hogy az egyes ajánlatok kínálta teljesítményszintek a szerződésnek a műszaki leírásban meghatározott tárgyának fényében összehasonlíthatók legyenek. A legjobb ár- minőség arányra vonatkozóan ez az irányelv tartalmazza a lehetséges odaítélési szempontok nem teljes körű felsorolását. A közszolgáltató ajánlatkérőket arra kell ösztönözni, hogy olyan odaítélési szempontokat válasszanak, amelyek kiváló minőségű és az igényeiknek a lehető legjobban megfelelő építési beruházások, áruk és szolgáltatások beszerzését teszik lehetővé.
  A választott odaítélési szempontok nem ruházhatnak korlátlan választási szabadságot a közszolgáltató ajánlatkérőre, továbbá biztosítaniuk kell a tényleges és tisztességes verseny lehetőségét, és olyan követelményeknek kell hozzájuk tartozniuk, amelyek lehetővé teszik az ajánlattevők által benyújtott információk hatékony ellenőrzését.
  Az összességében legelőnyösebb ajánlat azonosítása érdekében az ajánlatok odaítélésére vonatkozó döntés nem alapulhat kizárólag nem költségjellegű szempontokon. Ezért a minőségi szempontok mellett költségszempontot is meg kell állapítani, amely a közszolgáltató ajánlatkérő választása szerint lehet az ár vagy költséghatékonysági megközelítés, mint például az életciklusköltségek meghatározása. Az odaítélési szempontok azonban nem sérthetik a bizonyos szolgáltatások díjazásának vagy egyes termékek rögzített árának a meghatározásáról szóló tagállami rendelkezések alkalmazását. |
| --- | --- |

(97)

A legjobb ár- minőség arány értékelése során a közszolgáltató ajánlatkérőknek meg kell határozniuk a szerződés tárgyával összefüggő azon gazdasági és minőségi odaítélési szempontokat, amelyek alapján értékelni fogják az ajánlatokat abból a célból, hogy megtalálják a közszolgáltató ajánlatkérő szempontjából összességében legelőnyösebb ajánlatot. E szempontoknak tehát lehetővé kell tenniük, hogy az egyes ajánlatok kínálta teljesítményszintek a szerződésnek a műszaki leírásban meghatározott tárgyának fényében összehasonlíthatók legyenek. A legjobb ár- minőség arányra vonatkozóan ez az irányelv tartalmazza a lehetséges odaítélési szempontok nem teljes körű felsorolását. A közszolgáltató ajánlatkérőket arra kell ösztönözni, hogy olyan odaítélési szempontokat válasszanak, amelyek kiváló minőségű és az igényeiknek a lehető legjobban megfelelő építési beruházások, áruk és szolgáltatások beszerzését teszik lehetővé.

A választott odaítélési szempontok nem ruházhatnak korlátlan választási szabadságot a közszolgáltató ajánlatkérőre, továbbá biztosítaniuk kell a tényleges és tisztességes verseny lehetőségét, és olyan követelményeknek kell hozzájuk tartozniuk, amelyek lehetővé teszik az ajánlattevők által benyújtott információk hatékony ellenőrzését.

Az összességében legelőnyösebb ajánlat azonosítása érdekében az ajánlatok odaítélésére vonatkozó döntés nem alapulhat kizárólag nem költségjellegű szempontokon. Ezért a minőségi szempontok mellett költségszempontot is meg kell állapítani, amely a közszolgáltató ajánlatkérő választása szerint lehet az ár vagy költséghatékonysági megközelítés, mint például az életciklusköltségek meghatározása. Az odaítélési szempontok azonban nem sérthetik a bizonyos szolgáltatások díjazásának vagy egyes termékek rögzített árának a meghatározásáról szóló tagállami rendelkezések alkalmazását.

| (98) | Amennyiben a nemzeti rendelkezések meghatározzák egyes szolgáltatások díjazását vagy rögzítik egyes termékek árát, egyértelművé kell tenni, hogy továbbra is meg lehet határozni az ár-érték arányt más, a puszta ártól vagy díjazástól eltérő tényezők alapján. A szóban forgó szolgáltatástól vagy terméktől függően e tényezők között szerepelhetnek a szállítási és fizetési feltételek, a vevőszolgálattal kapcsolatos vonatkozások (pl. a szaktanácsadási és helyettesítést biztosító szolgáltatások nagyságrendje) vagy környezeti vagy társadalmi vonatkozások (pl. hogy a könyveket újrahasznosított vagy fenntartható módon kitermelt fából előállított papírra nyomtatták-e, mekkorák a környezeti externáliáknak betudható költségek, vagy hogy elmondható-e, hogy a hátrányos helyzetű személyeknek vagy a kiszolgáltatott helyzetben lévő társadalmi csoportokhoz tartozó személyeknek a szerződés teljesítésével megbízott személyek közé történő társadalmi integrálása megvalósul). Tekintve, hogy számos lehetőség van az ár-érték arány érdemi kritériumok alapján történő értékelésére, el kell kerülni a szerződésnek kizárólag sorshúzás alapján történő odaítélését. |
| --- | --- |

(98)

Amennyiben a nemzeti rendelkezések meghatározzák egyes szolgáltatások díjazását vagy rögzítik egyes termékek árát, egyértelművé kell tenni, hogy továbbra is meg lehet határozni az ár-érték arányt más, a puszta ártól vagy díjazástól eltérő tényezők alapján. A szóban forgó szolgáltatástól vagy terméktől függően e tényezők között szerepelhetnek a szállítási és fizetési feltételek, a vevőszolgálattal kapcsolatos vonatkozások (pl. a szaktanácsadási és helyettesítést biztosító szolgáltatások nagyságrendje) vagy környezeti vagy társadalmi vonatkozások (pl. hogy a könyveket újrahasznosított vagy fenntartható módon kitermelt fából előállított papírra nyomtatták-e, mekkorák a környezeti externáliáknak betudható költségek, vagy hogy elmondható-e, hogy a hátrányos helyzetű személyeknek vagy a kiszolgáltatott helyzetben lévő társadalmi csoportokhoz tartozó személyeknek a szerződés teljesítésével megbízott személyek közé történő társadalmi integrálása megvalósul). Tekintve, hogy számos lehetőség van az ár-érték arány érdemi kritériumok alapján történő értékelésére, el kell kerülni a szerződésnek kizárólag sorshúzás alapján történő odaítélését.

| (99) | Amennyiben az alkalmazotti állomány színvonala lényeges a szerződés teljesítési színvonala szempontjától, a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy a szóban forgó szerződés teljesítésével megbízott alkalmazotti állomány szervezetét, képzettségét és tapasztalatait is odaítélési szempontként írják elő, mivel ez hatással lehet a szerződés teljesítésének a színvonalára, következésképpen az ajánlat gazdasági értékére. Ez az eset fordulhat elő a szellemi szolgáltatásokra irányuló szerződésekkel, mint például a tanácsadással vagy az építészeti szolgáltatásokkal kapcsolatban. Az e lehetőséggel élő közszolgáltató ajánlatkérőknek megfelelő kötelmi jogi eszközökkel biztosítaniuk kell, hogy a szerződés teljesítésére kijelölt személyi állomány ténylegesen megfeleljen az előírt színvonalbeli követelményeknek, és ezt a személyzetet kizárólag a közszolgáltató ajánlatkérő jóváhagyásával lehessen lecserélni, amelynek ellenőriznie kell, hogy a csereszemélyzet ugyanolyan színvonalat képes biztosítani. |
| --- | --- |

(99)

Amennyiben az alkalmazotti állomány színvonala lényeges a szerződés teljesítési színvonala szempontjától, a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy a szóban forgó szerződés teljesítésével megbízott alkalmazotti állomány szervezetét, képzettségét és tapasztalatait is odaítélési szempontként írják elő, mivel ez hatással lehet a szerződés teljesítésének a színvonalára, következésképpen az ajánlat gazdasági értékére. Ez az eset fordulhat elő a szellemi szolgáltatásokra irányuló szerződésekkel, mint például a tanácsadással vagy az építészeti szolgáltatásokkal kapcsolatban. Az e lehetőséggel élő közszolgáltató ajánlatkérőknek megfelelő kötelmi jogi eszközökkel biztosítaniuk kell, hogy a szerződés teljesítésére kijelölt személyi állomány ténylegesen megfeleljen az előírt színvonalbeli követelményeknek, és ezt a személyzetet kizárólag a közszolgáltató ajánlatkérő jóváhagyásával lehessen lecserélni, amelynek ellenőriznie kell, hogy a csereszemélyzet ugyanolyan színvonalat képes biztosítani.

| (100) | Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez rendkívül fontos, hogy teljes mértékben kihasználják a közbeszerzésben rejlő lehetőséget. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a közbeszerzés központi szerepet játszik az innováció előmozdításában, amely rendkívül fontos a jövőbeli európai növekedés szempontjából. Az egyes ágazatok és piacok közötti jelentős eltérések miatt azonban nem lenne helyénvaló általánosan érvényes kötelező előírásokat megállapítani a környezetvédelmi, szociális és innovatív beszerzések esetében.
  Az uniós jogalkotás már megállapított néhány, bizonyos célkitűzések elérését célzó kötelező közbeszerzési követelményt a közúti járművek (a 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24)) és az irodai berendezések (a 106/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (25)) ágazatában. Emellett számottevő előrelépés történt az életciklusköltségekkel kapcsolatos közös módszerek meghatározása terén.
  Helyénvalónak tűnik ezért az ezen az úton való továbbhaladás, az ágazati jogalkotásra hagyva a kötelező célkitűzések és tervek meghatározását az adott ágazatban uralkodó sajátos politikák és feltételek függvényében; ugyancsak helyénvalónak tűnik az életciklusköltségek európai megközelítésének fejlesztését és használatát ösztönözni, még inkább alátámasztva ezzel a közbeszerzésnek a fenntartható növekedés támogatását célzó alkalmazását. |
| --- | --- |

(100)

Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez rendkívül fontos, hogy teljes mértékben kihasználják a közbeszerzésben rejlő lehetőséget. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a közbeszerzés központi szerepet játszik az innováció előmozdításában, amely rendkívül fontos a jövőbeli európai növekedés szempontjából. Az egyes ágazatok és piacok közötti jelentős eltérések miatt azonban nem lenne helyénvaló általánosan érvényes kötelező előírásokat megállapítani a környezetvédelmi, szociális és innovatív beszerzések esetében.

Az uniós jogalkotás már megállapított néhány, bizonyos célkitűzések elérését célzó kötelező közbeszerzési követelményt a közúti járművek (a 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24)) és az irodai berendezések (a 106/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (25)) ágazatában. Emellett számottevő előrelépés történt az életciklusköltségekkel kapcsolatos közös módszerek meghatározása terén.

Helyénvalónak tűnik ezért az ezen az úton való továbbhaladás, az ágazati jogalkotásra hagyva a kötelező célkitűzések és tervek meghatározását az adott ágazatban uralkodó sajátos politikák és feltételek függvényében; ugyancsak helyénvalónak tűnik az életciklusköltségek európai megközelítésének fejlesztését és használatát ösztönözni, még inkább alátámasztva ezzel a közbeszerzésnek a fenntartható növekedés támogatását célzó alkalmazását.

| (101) | Az említett ágazatspecifikus intézkedések mellett a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvet úgy kell kiigazítani, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők felhatalmazást kapjanak arra, hogy beszerzési stratégiájukban az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósítására törekedjenek. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők felhasználhatják az életciklusköltségekkel kapcsolatos megközelítést az összességében legelőnyösebb ajánlat és a legalacsonyabb költség meghatározására, kivéve, ha az értékelés során kizárólag az ár szempontját veszik figyelembe. Az életciklusköltségek fogalma magában foglalja az építési beruházások, az áruk vagy a szolgáltatások életciklusa során felmerülő összes költséget.
  Ebbe beletartoznak a belső költségek – például az elvégzendő kutatási, a fejlesztési, termelési, szállítási, használati, karbantartási és az életciklus végi ártalmatlanítási költségek –, továbbá ideszámíthatók a környezeti externáliáknak – például a termék előállításához felhasznált nyersanyagok kitermelése során keletkező vagy maga a termék vagy előállítása által okozott szennyezésnek – betudható költségek, amennyiben azok pénzben kifejezhetők és monitoring alá vonhatók. Azokat a módszereket, amelyekkel a közszolgáltató ajánlatkérők meghatározhatják a környezeti externáliáknak betudható költségeket, objektív és megkülönböztetéstől mentes módon, előre kell kialakítani, és minden érdekelt számára hozzáférhetővé kell tenni. Ezek a módszerek megállapíthatók tagállami, regionális vagy helyi szinten, de annak érdekében, hogy személyre szabott módszertanok miatt ne torzulhasson a verseny, általánosnak kell maradniuk abban az értelemben, hogy nem hozhatók létre kifejezetten egy adott közbeszerzési eljárás számára. Az áruk vagy szolgáltatások egyes kategóriáihoz kapcsolódó életciklusköltségek kiszámítására uniós szinten közös módszereket kell kialakítani. Ha ilyen közös módszerek kialakítására kerül sor, akkor használatukat kötelezővé kell tenni.
  Ezen túlmenően meg kell vizsgálni, hogy ki lehet-e dolgozni közös módszert a társadalmi életciklusköltségek meghatározására, figyelembe véve az olyan meglévő módszereket, mint az ENSZ Környezetvédelmi Programja keretében elfogadott „Iránymutatások a termékek társadalmi életciklusának értékeléséhez”. |
| --- | --- |

(101)

Az említett ágazatspecifikus intézkedések mellett a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvet úgy kell kiigazítani, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők felhatalmazást kapjanak arra, hogy beszerzési stratégiájukban az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósítására törekedjenek. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők felhasználhatják az életciklusköltségekkel kapcsolatos megközelítést az összességében legelőnyösebb ajánlat és a legalacsonyabb költség meghatározására, kivéve, ha az értékelés során kizárólag az ár szempontját veszik figyelembe. Az életciklusköltségek fogalma magában foglalja az építési beruházások, az áruk vagy a szolgáltatások életciklusa során felmerülő összes költséget.

Ebbe beletartoznak a belső költségek – például az elvégzendő kutatási, a fejlesztési, termelési, szállítási, használati, karbantartási és az életciklus végi ártalmatlanítási költségek –, továbbá ideszámíthatók a környezeti externáliáknak – például a termék előállításához felhasznált nyersanyagok kitermelése során keletkező vagy maga a termék vagy előállítása által okozott szennyezésnek – betudható költségek, amennyiben azok pénzben kifejezhetők és monitoring alá vonhatók. Azokat a módszereket, amelyekkel a közszolgáltató ajánlatkérők meghatározhatják a környezeti externáliáknak betudható költségeket, objektív és megkülönböztetéstől mentes módon, előre kell kialakítani, és minden érdekelt számára hozzáférhetővé kell tenni. Ezek a módszerek megállapíthatók tagállami, regionális vagy helyi szinten, de annak érdekében, hogy személyre szabott módszertanok miatt ne torzulhasson a verseny, általánosnak kell maradniuk abban az értelemben, hogy nem hozhatók létre kifejezetten egy adott közbeszerzési eljárás számára. Az áruk vagy szolgáltatások egyes kategóriáihoz kapcsolódó életciklusköltségek kiszámítására uniós szinten közös módszereket kell kialakítani. Ha ilyen közös módszerek kialakítására kerül sor, akkor használatukat kötelezővé kell tenni.

Ezen túlmenően meg kell vizsgálni, hogy ki lehet-e dolgozni közös módszert a társadalmi életciklusköltségek meghatározására, figyelembe véve az olyan meglévő módszereket, mint az ENSZ Környezetvédelmi Programja keretében elfogadott „Iránymutatások a termékek társadalmi életciklusának értékeléséhez”.

| (102) | Ezenkívül annak érdekében, hogy a szociális és a környezetvédelmi megfontolások erőteljesebben beépüljenek a közbeszerzésbe, a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy a közbeszerzés tárgyát képező építési beruházásokkal, árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban minden tekintetben és – a termékhez szükséges nyersanyagok kinyerésétől a termék értékesítésének szakaszáig – életciklusuk bármely szakaszára vonatkozóan meghatározzanak odaítélési szempontokat és szerződésteljesítési feltételeket, beleértve a szóban forgó építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának, nyújtásának vagy kereskedelmének és kereskedelmi feltételeinek konkrét folyamatában vagy életciklusuk egy későbbi szakaszában lejátszódó konkrét folyamatokban szerepet játszó tényezőket, még abban az esetben is, ha ezek a tényezők nem képviselnek lényeges elemet. Az ilyen előállítási vagy szolgáltatásnyújtási folyamatra vonatkozó követelmény és feltétel lehet például annak előírása, hogy a vásárolt termékek gyártása során nem használhattak fel mérgező vegyi anyagokat, vagy hogy a vásárolt szolgáltatásokat energiahatékony gépek felhasználásával kell nyújtani.
  Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban ezek közé tartoznak azok az odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek, amelyek értelmében az odaítélendő szerződés teljesítése folyamán tisztességes kereskedelemből származó termékeket kell szállítani vagy felhasználni. A környezetvédelmi megfontolásokkal kapcsolatos szerződésteljesítési feltételek között szerepelhetnek például a termékek szállítása, csomagolása és megsemmisítése, építési beruházásokra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében pedig a hulladékminimalizálás vagy az erőforrás-hatékonyság.
  Mindazonáltal az a feltétel, hogy kapcsolat álljon fenn a szerződés tárgyával, kizárja az általános vállalati politikára vonatkozó szempontokat és feltételeket, amelyek nem tekinthetők a vásárolt építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának vagy nyújtásának konkrét folyamatát jellemző tényezőnek. Ezért a közszolgáltató ajánlatkérők számára nem engedélyezhető, hogy megköveteljék az ajánlattevőktől bizonyos vállalati szociális vagy környezetvédelmi felelősségi szakpolitika meglétét. |
| --- | --- |

(102)

Ezenkívül annak érdekében, hogy a szociális és a környezetvédelmi megfontolások erőteljesebben beépüljenek a közbeszerzésbe, a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy a közbeszerzés tárgyát képező építési beruházásokkal, árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban minden tekintetben és – a termékhez szükséges nyersanyagok kinyerésétől a termék értékesítésének szakaszáig – életciklusuk bármely szakaszára vonatkozóan meghatározzanak odaítélési szempontokat és szerződésteljesítési feltételeket, beleértve a szóban forgó építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának, nyújtásának vagy kereskedelmének és kereskedelmi feltételeinek konkrét folyamatában vagy életciklusuk egy későbbi szakaszában lejátszódó konkrét folyamatokban szerepet játszó tényezőket, még abban az esetben is, ha ezek a tényezők nem képviselnek lényeges elemet. Az ilyen előállítási vagy szolgáltatásnyújtási folyamatra vonatkozó követelmény és feltétel lehet például annak előírása, hogy a vásárolt termékek gyártása során nem használhattak fel mérgező vegyi anyagokat, vagy hogy a vásárolt szolgáltatásokat energiahatékony gépek felhasználásával kell nyújtani.

Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban ezek közé tartoznak azok az odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek, amelyek értelmében az odaítélendő szerződés teljesítése folyamán tisztességes kereskedelemből származó termékeket kell szállítani vagy felhasználni. A környezetvédelmi megfontolásokkal kapcsolatos szerződésteljesítési feltételek között szerepelhetnek például a termékek szállítása, csomagolása és megsemmisítése, építési beruházásokra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében pedig a hulladékminimalizálás vagy az erőforrás-hatékonyság.

Mindazonáltal az a feltétel, hogy kapcsolat álljon fenn a szerződés tárgyával, kizárja az általános vállalati politikára vonatkozó szempontokat és feltételeket, amelyek nem tekinthetők a vásárolt építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának vagy nyújtásának konkrét folyamatát jellemző tényezőnek. Ezért a közszolgáltató ajánlatkérők számára nem engedélyezhető, hogy megköveteljék az ajánlattevőktől bizonyos vállalati szociális vagy környezetvédelmi felelősségi szakpolitika meglétét.

| (103) | Lényeges, hogy az előállítási folyamat szociális aspektusaival kapcsolatos odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek a szerződés alapján nyújtandó építési beruházásokra, árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozzanak. E kritériumokat és feltételeket a 96/71/EK irányelvvel – annak az Európai Unió Bírósága általi értelmezésével – összhangban kell alkalmazni, továbbá nem választhatók meg és nem alkalmazhatók olyan módon, amely közvetve vagy közvetlenül hátrányosan megkülönböztetné a más tagállambeli vagy a közbeszerzésről szóló megállapodásban, illetve az Unió által is aláírt szabadkereskedelmi megállapodásokban részes harmadik országbeli gazdasági szereplőket. A 96/71/EK irányelvben szabályozott alapvető munkafeltételekre vonatkozó előírásoknak – mint például a minimális bérszint – az említett irányelv keretében az uniós joggal összhangban alkalmazott nemzeti jogszabályokban vagy kollektív szerződésekben megállapított szinten kell maradniuk.
  A szerződésteljesítési feltételek szolgálhatják továbbá azt a célt is, hogy előmozdítsák a nők és a férfiak közötti munkahelyi egyenlőséget, a nők nagyobb arányú munkaerő-piaci részvételét, a munka és a magánélet összeegyeztetését, a környezetnek és az állatok jólétének a védelmét, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményeinek a tényleges betartását és a nemzeti jogszabályokban előírtnál több hátrányos helyzetű munkavállaló felvételét. |
| --- | --- |

(103)

Lényeges, hogy az előállítási folyamat szociális aspektusaival kapcsolatos odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek a szerződés alapján nyújtandó építési beruházásokra, árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozzanak. E kritériumokat és feltételeket a 96/71/EK irányelvvel – annak az Európai Unió Bírósága általi értelmezésével – összhangban kell alkalmazni, továbbá nem választhatók meg és nem alkalmazhatók olyan módon, amely közvetve vagy közvetlenül hátrányosan megkülönböztetné a más tagállambeli vagy a közbeszerzésről szóló megállapodásban, illetve az Unió által is aláírt szabadkereskedelmi megállapodásokban részes harmadik országbeli gazdasági szereplőket. A 96/71/EK irányelvben szabályozott alapvető munkafeltételekre vonatkozó előírásoknak – mint például a minimális bérszint – az említett irányelv keretében az uniós joggal összhangban alkalmazott nemzeti jogszabályokban vagy kollektív szerződésekben megállapított szinten kell maradniuk.

A szerződésteljesítési feltételek szolgálhatják továbbá azt a célt is, hogy előmozdítsák a nők és a férfiak közötti munkahelyi egyenlőséget, a nők nagyobb arányú munkaerő-piaci részvételét, a munka és a magánélet összeegyeztetését, a környezetnek és az állatok jólétének a védelmét, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményeinek a tényleges betartását és a nemzeti jogszabályokban előírtnál több hátrányos helyzetű munkavállaló felvételét.

| (104) | Az odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek között szerepelhetnek olyan intézkedések is, amelyek célja az előállítási folyamatban részt vevő alkalmazottak egészségének védelme, a szerződés teljesítésére kijelölt személyek közül a hátrányos helyzetűek, illetve a sérülékeny csoportokba tartozók társadalmi beilleszkedésének a támogatása vagy a szóban forgó szerződéshez szükséges készségekkel kapcsolatos képzés, feltéve, hogy ezek az intézkedések a szerződés alapján nyújtandó építési beruházásokhoz, árukhoz vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódnak. E szempontok vagy feltételek közé tartozhat például, többek között, a hosszú ideje állást keresők alkalmazása, vagy az odaítélendő szerződés teljesítésének keretében munkanélküliek vagy fiatalok képzését célzó intézkedések végrehajtása. A közszolgáltató ajánlatkérők a műszaki leírásokban előírhatnak a szóban forgó terméket vagy szolgáltatást közvetlenül jellemző követelményeket, például a fogyatékossággal élő személyek számára való hozzáférhetőséget vagy a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítást. |
| --- | --- |

(104)

Az odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek között szerepelhetnek olyan intézkedések is, amelyek célja az előállítási folyamatban részt vevő alkalmazottak egészségének védelme, a szerződés teljesítésére kijelölt személyek közül a hátrányos helyzetűek, illetve a sérülékeny csoportokba tartozók társadalmi beilleszkedésének a támogatása vagy a szóban forgó szerződéshez szükséges készségekkel kapcsolatos képzés, feltéve, hogy ezek az intézkedések a szerződés alapján nyújtandó építési beruházásokhoz, árukhoz vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódnak. E szempontok vagy feltételek közé tartozhat például, többek között, a hosszú ideje állást keresők alkalmazása, vagy az odaítélendő szerződés teljesítésének keretében munkanélküliek vagy fiatalok képzését célzó intézkedések végrehajtása. A közszolgáltató ajánlatkérők a műszaki leírásokban előírhatnak a szóban forgó terméket vagy szolgáltatást közvetlenül jellemző követelményeket, például a fogyatékossággal élő személyek számára való hozzáférhetőséget vagy a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítást.

| (105) | Közbeszerzési szerződés nem ítélhető oda olyan gazdasági szereplőnek, amely bűnszervezetben vesz részt, vagy amelyet korrupció, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, terrorcselekmény, pénzmosás, vagy a terrorizmus finanszírozásának vádjával bűnösnek találtak. Az adók vagy a társadalombiztosítási járulékok fizetésének elmulasztását uniós szinten ugyancsak kötelező kizárással kell szankcionálni. A tagállamok számára azonban lehetővé kell tenni, hogy az ettől a kötelező kizárástól való eltérésről rendelkezzenek olyan kivételes helyzetekben, amikor nyomós közérdekből elengedhetetlen a szerződés odaítélése. Ez az eset fordulhat elő például olyankor, ha sürgősen szükséges oltóanyagokat vagy vészhelyzetben használható berendezéseket csak egyetlen olyan gazdasági szereplőtől lehet megvásárolni, amelyet valamely okból kötelezően ki kellene zárni. Lévén, hogy azok a közszolgáltató ajánlatkérők, amelyek nem ajánlatkérő szervek, nem feltétlenül férhetnek hozzá az ügy vitathatatlan bizonyítékaihoz, indokolt ezen ajánlatkérőkre bízni annak eldöntését, hogy alkalmazzák-e a 2014/24/EU irányelvben felsorolt kizárási szempontokat. A 2014/24/EU irányelv 57. cikke (1) és (2) bekezdésének alkalmazására vonatkozó kötelezettség ezért csak azokat a közszolgáltató ajánlatkérőket terheli, amelyek ajánlatkérő szervek. |
| --- | --- |

(105)

Közbeszerzési szerződés nem ítélhető oda olyan gazdasági szereplőnek, amely bűnszervezetben vesz részt, vagy amelyet korrupció, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, terrorcselekmény, pénzmosás, vagy a terrorizmus finanszírozásának vádjával bűnösnek találtak. Az adók vagy a társadalombiztosítási járulékok fizetésének elmulasztását uniós szinten ugyancsak kötelező kizárással kell szankcionálni. A tagállamok számára azonban lehetővé kell tenni, hogy az ettől a kötelező kizárástól való eltérésről rendelkezzenek olyan kivételes helyzetekben, amikor nyomós közérdekből elengedhetetlen a szerződés odaítélése. Ez az eset fordulhat elő például olyankor, ha sürgősen szükséges oltóanyagokat vagy vészhelyzetben használható berendezéseket csak egyetlen olyan gazdasági szereplőtől lehet megvásárolni, amelyet valamely okból kötelezően ki kellene zárni. Lévén, hogy azok a közszolgáltató ajánlatkérők, amelyek nem ajánlatkérő szervek, nem feltétlenül férhetnek hozzá az ügy vitathatatlan bizonyítékaihoz, indokolt ezen ajánlatkérőkre bízni annak eldöntését, hogy alkalmazzák-e a 2014/24/EU irányelvben felsorolt kizárási szempontokat. A 2014/24/EU irányelv 57. cikke (1) és (2) bekezdésének alkalmazására vonatkozó kötelezettség ezért csak azokat a közszolgáltató ajánlatkérőket terheli, amelyek ajánlatkérő szervek.

| (106) | A közszolgáltató ajánlatkérők számára továbbá biztosítani kell annak lehetőségét, hogy kizárják a megbízhatatlannak bizonyult gazdasági szereplőket, például akik megsértették a környezetvédelmi vagy a szociális kötelezettségeiket, beleértve a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentességre vonatkozó szabályokat és a súlyos szakmai kötelességszegés egyéb formáit, mint például a versenyszabályok vagy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértését. Egyértelművé kell tenni, hogy a súlyos szakmai kötelességszegés kétségessé teheti az adott gazdasági szereplő integritását, és ezáltal alkalmatlanná teheti a gazdasági szereplőt arra, hogy közbeszerzési szerződéseket ítéljenek oda neki, függetlenül attól, hogy egyébként rendelkezne-e a szerződés teljesítéséhez szükséges technikai és gazdasági képességekkel.
  Szem előtt tartva, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő fogja viselni a felelősséget az esetleges hibás döntésének a következményeiért, lehetőséget kell kapnia arra is, hogy súlyos szakmai kötelességszegésnek minősítse azt az esetet, amikor – a kötelező kizárási okok fennállásáról szóló végleges és kötelező erejű döntés meghozatala előtt – bármilyen megfelelő módon bizonyítani tudja, hogy a gazdasági szereplő megszegte kötelezettségeit, beleértve az adók és a társadalombiztosítási járulékok befizetésével kapcsolatos kötelezettségeket, kivéve, ha a nemzeti jogszabály eltérően rendelkezik. A közszolgáltató ajánlatkérőket arra is fel kell jogosítani, hogy kizárják azokat a részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket, amelyek korábbi közbeszerzési szerződések vagy más közszolgáltató ajánlatkérőkkel kötött szerződések lényeges követelményeit súlyos hiányosságokkal teljesítették, például meghiúsult a szállítás vagy a teljesítés, a szállított terméknek vagy nyújtott szolgáltatásnak olyan jelentős hibái voltak, amelyek a tervezett felhasználásra alkalmatlanná tették, vagy a gazdasági szereplő szabálytalan magatartása súlyos kétségeket ébreszt a megbízhatóságát illetően. A nemzeti jogban rendelkezni kell az ilyen kizárások maximális időtartamáról.
  A fakultatív kizárási okok alkalmazása során különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére. A kisebb szabálytalanságok csak kivételes körülmények között vezethetnek a gazdasági szereplő kizárásához. A sorozatosan elkövetett kisebb szabálytalanságok azonban megkérdőjelezhetik a gazdasági szereplő megbízhatóságát, ami adott esetben alátámaszthatja annak kizárását. |
| --- | --- |

(106)

A közszolgáltató ajánlatkérők számára továbbá biztosítani kell annak lehetőségét, hogy kizárják a megbízhatatlannak bizonyult gazdasági szereplőket, például akik megsértették a környezetvédelmi vagy a szociális kötelezettségeiket, beleértve a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentességre vonatkozó szabályokat és a súlyos szakmai kötelességszegés egyéb formáit, mint például a versenyszabályok vagy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértését. Egyértelművé kell tenni, hogy a súlyos szakmai kötelességszegés kétségessé teheti az adott gazdasági szereplő integritását, és ezáltal alkalmatlanná teheti a gazdasági szereplőt arra, hogy közbeszerzési szerződéseket ítéljenek oda neki, függetlenül attól, hogy egyébként rendelkezne-e a szerződés teljesítéséhez szükséges technikai és gazdasági képességekkel.

Szem előtt tartva, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő fogja viselni a felelősséget az esetleges hibás döntésének a következményeiért, lehetőséget kell kapnia arra is, hogy súlyos szakmai kötelességszegésnek minősítse azt az esetet, amikor – a kötelező kizárási okok fennállásáról szóló végleges és kötelező erejű döntés meghozatala előtt – bármilyen megfelelő módon bizonyítani tudja, hogy a gazdasági szereplő megszegte kötelezettségeit, beleértve az adók és a társadalombiztosítási járulékok befizetésével kapcsolatos kötelezettségeket, kivéve, ha a nemzeti jogszabály eltérően rendelkezik. A közszolgáltató ajánlatkérőket arra is fel kell jogosítani, hogy kizárják azokat a részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket, amelyek korábbi közbeszerzési szerződések vagy más közszolgáltató ajánlatkérőkkel kötött szerződések lényeges követelményeit súlyos hiányosságokkal teljesítették, például meghiúsult a szállítás vagy a teljesítés, a szállított terméknek vagy nyújtott szolgáltatásnak olyan jelentős hibái voltak, amelyek a tervezett felhasználásra alkalmatlanná tették, vagy a gazdasági szereplő szabálytalan magatartása súlyos kétségeket ébreszt a megbízhatóságát illetően. A nemzeti jogban rendelkezni kell az ilyen kizárások maximális időtartamáról.

A fakultatív kizárási okok alkalmazása során különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére. A kisebb szabálytalanságok csak kivételes körülmények között vezethetnek a gazdasági szereplő kizárásához. A sorozatosan elkövetett kisebb szabálytalanságok azonban megkérdőjelezhetik a gazdasági szereplő megbízhatóságát, ami adott esetben alátámaszthatja annak kizárását.

| (107) | Ha a közszolgáltató ajánlatkérők az ilyen kizárási szempontokat kötelezően alkalmazzák vagy választják, alkalmazniuk kell a 2014/24/EU irányelvet arra a lehetőségre vonatkozóan, hogy a gazdasági szereplők olyan megfelelési intézkedéseket fogadhatnak el, amelyek célja a bűncselekmények vagy kötelességszegések következményeinek orvoslása és a szabálytalan magatartás további előfordulásának hatékony megakadályozása. |
| --- | --- |

(107)

Ha a közszolgáltató ajánlatkérők az ilyen kizárási szempontokat kötelezően alkalmazzák vagy választják, alkalmazniuk kell a 2014/24/EU irányelvet arra a lehetőségre vonatkozóan, hogy a gazdasági szereplők olyan megfelelési intézkedéseket fogadhatnak el, amelyek célja a bűncselekmények vagy kötelességszegések következményeinek orvoslása és a szabálytalan magatartás további előfordulásának hatékony megakadályozása.

| (108) | Előfordulhat, hogy azok az ajánlatok, amelyek kirívóan alacsony összegűnek tűnnek az építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások tekintetében, műszakilag, gazdaságilag vagy jogilag tisztességtelen feltételezéseken vagy gyakorlatokon alapulnak. Ha az ajánlattevő nem tud kielégítő magyarázattal szolgálni, a közszolgáltató ajánlatkérő jogosult elutasítani az ajánlatot. Az elutasítást kötelezővé kell tenni azokban az esetekben, amikor a közszolgáltató ajánlatkérő megállapította, hogy a megajánlott kirívóan alacsony ár vagy költség az Unió kötelező erejű szociális, munkaügyi vagy környezetvédelmi jogszabályai, az ezekkel egyenértékű tagállami jogszabályok, illetve a nemzetközi munkajogi rendelkezések be nem tartásának a következménye. |
| --- | --- |

(108)

Előfordulhat, hogy azok az ajánlatok, amelyek kirívóan alacsony összegűnek tűnnek az építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások tekintetében, műszakilag, gazdaságilag vagy jogilag tisztességtelen feltételezéseken vagy gyakorlatokon alapulnak. Ha az ajánlattevő nem tud kielégítő magyarázattal szolgálni, a közszolgáltató ajánlatkérő jogosult elutasítani az ajánlatot. Az elutasítást kötelezővé kell tenni azokban az esetekben, amikor a közszolgáltató ajánlatkérő megállapította, hogy a megajánlott kirívóan alacsony ár vagy költség az Unió kötelező erejű szociális, munkaügyi vagy környezetvédelmi jogszabályai, az ezekkel egyenértékű tagállami jogszabályok, illetve a nemzetközi munkajogi rendelkezések be nem tartásának a következménye.

| (109) | A szerződés teljesítésének feltételei a szerződés teljesítésére vonatkozó konkrét előírások megállapítására szolgálnak. Az ajánlatok minőségének összehasonlítására szolgáló szerződés-odaítélési szempontokkal ellentétben a szerződés teljesítésének feltételei meghatározott objektív előírásnak minősülnek, amelyeknek nincs szerepük az ajánlatok elbírálásában. A szerződés teljesítésének feltételei akkor egyeztethetők össze ezzel az irányelvvel, ha sem közvetlenül, sem közvetve nem megkülönböztető jellegűek, és a szerződés tárgyához kapcsolódnak, amely felöleli az előállítás, a szolgáltatásnyújtás vagy az értékesítés konkrét folyamatában szerepet játszó összes tényezőt. A szerződés teljesítésének feltételei közé tartoznak a szerződés teljesítésének folyamatára vonatkozó feltételek, de nem tartoznak bele az általános vállalati politikához kapcsolódó előírások. |
| --- | --- |

(109)

A szerződés teljesítésének feltételei a szerződés teljesítésére vonatkozó konkrét előírások megállapítására szolgálnak. Az ajánlatok minőségének összehasonlítására szolgáló szerződés-odaítélési szempontokkal ellentétben a szerződés teljesítésének feltételei meghatározott objektív előírásnak minősülnek, amelyeknek nincs szerepük az ajánlatok elbírálásában. A szerződés teljesítésének feltételei akkor egyeztethetők össze ezzel az irányelvvel, ha sem közvetlenül, sem közvetve nem megkülönböztető jellegűek, és a szerződés tárgyához kapcsolódnak, amely felöleli az előállítás, a szolgáltatásnyújtás vagy az értékesítés konkrét folyamatában szerepet játszó összes tényezőt. A szerződés teljesítésének feltételei közé tartoznak a szerződés teljesítésének folyamatára vonatkozó feltételek, de nem tartoznak bele az általános vállalati politikához kapcsolódó előírások.

| (110) | Fontos, hogy az illetékes tagállami hatóságok saját felelősségi körükön belül megfelelő eszközök – például munkaügyi ellenőrző szervek vagy környezetvédelmi szervek – révén biztosítsák, hogy az alvállalkozók betartsák a környezetvédelmi jog, a szociális jog és a munkajog terén fennálló, az uniós és a nemzeti jogból, a kollektív szerződésekből és az ezen irányelvben felsorolt nemzetközi környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezésekből fakadó kötelezettségeiket, feltéve, hogy e szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak.
  Bizonyos mértékű átláthatóságot kell továbbá biztosítani az alvállalkozói láncban annak érdekében, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők tudomással bírjanak arról, hogy a megbízásuk alapján végzett építési beruházás során az építkezés területén kik vannak jelen, illetve arról, hogy a felelősségi körükbe vagy közvetlen felügyeletük alá tartozó épületekben, infrastruktúrákban vagy területeken – például városházákban, önkormányzati iskolákban, sportlétesítményekben, kikötőkben vagy autópályákon – mely vállalkozások nyújtanak szolgáltatásokat. Egyértelművé kell tenni, hogy az ezzel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség minden esetben a fővállalkozót terheli, vagy külön rendelkezések alapján, melyeket minden közszolgáltató ajánlatkérőnek bele kell foglalnia mindegyik közbeszerzési eljárásba, vagy pedig olyan kötelezettségek alapján, melyeket a tagállamok általánosan alkalmazandó rendelkezések keretében rónak a fővállalkozókra.
  Egyértelművé kell tenni továbbá azt is, hogy a környezetvédelmi jog, a szociális jog és a munkajog terén fennálló, az uniós és a nemzeti jogból, a kollektív szerződésekből és az ezen irányelvben felsorolt nemzetközi környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezésekből – amennyiben e szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak – fakadó kötelezettségek betartatásával kapcsolatos előírásokat alkalmazni kell minden olyan esetben, amikor valamely tagállam joga az alvállalkozók és a fővállalkozó közötti együttes felelősségről rendelkezik. Külön rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok szigorúbb rendelkezéseket is elfogadhatnak, például kiterjeszthetik az átláthatósági követelményeket, engedélyezhetik az alvállalkozók közvetlen kifizetését vagy pedig engedélyezhetik vagy előírhatják az ajánlatkérő szervek számára annak ellenőrzését, hogy az alvállalkozók esetében nem áll fenn a gazdasági szereplők kizárását indokolttá tevő helyzetek egyike sem. Ezen intézkedések alvállalkozókra való alkalmazásakor biztosítani kell az összhangot a fővállalkozóra vonatkozó rendelkezésekkel, tehát a kötelező kizárási ok fennállása esetén a fővállalkozót kötelezni kell arra, hogy az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozót bízzon meg. Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben az ellenőrzés során nem kötelező kizárási ok fennállására derül fény, az ajánlatkérő szervek előírhatják az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozó megbízását. Mindazonáltal arról is egyértelműen rendelkezni kell, hogy az ajánlatkérő szerveket kötelezni lehet annak előírására, hogy a fővállalkozó az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozót bízzon meg, amennyiben ugyanazon esetekben a fővállalkozó kizárása kötelező lett volna.
  Végezetül pedig azt is egyértelműen meg kell határozni, hogy a tagállamok a nemzeti jogban szigorúbb felelősségi szabályokat is előírhatnak, illetve a nemzeti jogban részletesebb szabályozást is bevezethetnek az alvállalkozóknak teljesített közvetlen kifizetésekre. |
| --- | --- |

(110)

Fontos, hogy az illetékes tagállami hatóságok saját felelősségi körükön belül megfelelő eszközök – például munkaügyi ellenőrző szervek vagy környezetvédelmi szervek – révén biztosítsák, hogy az alvállalkozók betartsák a környezetvédelmi jog, a szociális jog és a munkajog terén fennálló, az uniós és a nemzeti jogból, a kollektív szerződésekből és az ezen irányelvben felsorolt nemzetközi környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezésekből fakadó kötelezettségeiket, feltéve, hogy e szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak.

Bizonyos mértékű átláthatóságot kell továbbá biztosítani az alvállalkozói láncban annak érdekében, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők tudomással bírjanak arról, hogy a megbízásuk alapján végzett építési beruházás során az építkezés területén kik vannak jelen, illetve arról, hogy a felelősségi körükbe vagy közvetlen felügyeletük alá tartozó épületekben, infrastruktúrákban vagy területeken – például városházákban, önkormányzati iskolákban, sportlétesítményekben, kikötőkben vagy autópályákon – mely vállalkozások nyújtanak szolgáltatásokat. Egyértelművé kell tenni, hogy az ezzel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség minden esetben a fővállalkozót terheli, vagy külön rendelkezések alapján, melyeket minden közszolgáltató ajánlatkérőnek bele kell foglalnia mindegyik közbeszerzési eljárásba, vagy pedig olyan kötelezettségek alapján, melyeket a tagállamok általánosan alkalmazandó rendelkezések keretében rónak a fővállalkozókra.

Egyértelművé kell tenni továbbá azt is, hogy a környezetvédelmi jog, a szociális jog és a munkajog terén fennálló, az uniós és a nemzeti jogból, a kollektív szerződésekből és az ezen irányelvben felsorolt nemzetközi környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezésekből – amennyiben e szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak – fakadó kötelezettségek betartatásával kapcsolatos előírásokat alkalmazni kell minden olyan esetben, amikor valamely tagállam joga az alvállalkozók és a fővállalkozó közötti együttes felelősségről rendelkezik. Külön rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok szigorúbb rendelkezéseket is elfogadhatnak, például kiterjeszthetik az átláthatósági követelményeket, engedélyezhetik az alvállalkozók közvetlen kifizetését vagy pedig engedélyezhetik vagy előírhatják az ajánlatkérő szervek számára annak ellenőrzését, hogy az alvállalkozók esetében nem áll fenn a gazdasági szereplők kizárását indokolttá tevő helyzetek egyike sem. Ezen intézkedések alvállalkozókra való alkalmazásakor biztosítani kell az összhangot a fővállalkozóra vonatkozó rendelkezésekkel, tehát a kötelező kizárási ok fennállása esetén a fővállalkozót kötelezni kell arra, hogy az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozót bízzon meg. Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben az ellenőrzés során nem kötelező kizárási ok fennállására derül fény, az ajánlatkérő szervek előírhatják az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozó megbízását. Mindazonáltal arról is egyértelműen rendelkezni kell, hogy az ajánlatkérő szerveket kötelezni lehet annak előírására, hogy a fővállalkozó az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozót bízzon meg, amennyiben ugyanazon esetekben a fővállalkozó kizárása kötelező lett volna.

Végezetül pedig azt is egyértelműen meg kell határozni, hogy a tagállamok a nemzeti jogban szigorúbb felelősségi szabályokat is előírhatnak, illetve a nemzeti jogban részletesebb szabályozást is bevezethetnek az alvállalkozóknak teljesített közvetlen kifizetésekre.

| (111) | Tekintettel arra, hogy jelenleg is zajlanak a megbeszélések a közbeszerzés területén a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokat szabályozó horizontális rendelkezésekről, egy átmeneti időszakra helyénvaló fenntartani a 2004/17/EK irányelv 58. és 59. cikke alapján a közüzemi ágazatban alkalmazott szabályozást (status quo). Következésképpen változatlanul kell hagyni az említett rendelkezéseket, ideértve azt a rendelkezést is, amely végrehajtási jogi aktusok elfogadására irányul abban az esetben, ha uniós vállalkozások nehézségekbe ütköznek a harmadik országok piacaira való bejutást illetően. Az említett végrehajtási jogi aktusokat ilyen esetben továbbra is a Tanácsnak kell elfogadnia. |
| --- | --- |

(111)

Tekintettel arra, hogy jelenleg is zajlanak a megbeszélések a közbeszerzés területén a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokat szabályozó horizontális rendelkezésekről, egy átmeneti időszakra helyénvaló fenntartani a 2004/17/EK irányelv 58. és 59. cikke alapján a közüzemi ágazatban alkalmazott szabályozást (status quo). Következésképpen változatlanul kell hagyni az említett rendelkezéseket, ideértve azt a rendelkezést is, amely végrehajtási jogi aktusok elfogadására irányul abban az esetben, ha uniós vállalkozások nehézségekbe ütköznek a harmadik országok piacaira való bejutást illetően. Az említett végrehajtási jogi aktusokat ilyen esetben továbbra is a Tanácsnak kell elfogadnia.

| (112) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ebben az irányelvben szereplő határidők kiszámítására az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet (26) alkalmazandó. |
| --- | --- |

(112)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ebben az irányelvben szereplő határidők kiszámítására az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet (26) alkalmazandó.

| (113) | Az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát figyelembe véve tisztázni kell azokat a feltételeket, amelyek esetén egy szerződés teljesítés közben történő módosítása új közbeszerzési eljárást tesz szükségessé. Akkor van szükség új közbeszerzési eljárásra, ha lényeges változtatásokat hajtanak végre az eredeti szerződésben, különösen annak hatályát és a felek jogait, illetve kötelezettségeit illetően, ideértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megosztását is. Az ilyen változtatások a felek arra irányuló szándékát tanúsítják, hogy újratárgyalják az adott szerződés lényeges feltételeit. Különösen ez a helyzet, ha a módosított feltételek befolyásolták volna az eljárás eredményét, amennyiben szerepeltek volna az eredeti eljárásban.
  Az olyan szerződésmódosításokat, amelyek a szerződés értékét csak kismértékben, egy adott értéket meg nem haladóan változtatják meg, minden esetben új közbeszerzési eljárás lebonyolítása nélkül lehetővé kell tenni. Ebből a célból és a jogbiztonság garantálása érdekében ebben az irányelvben minimális értékhatárokat kell megállapítani, amelyek alatt nincs szükség új közbeszerzési eljárás lebonyolítására. A szerződés ezen értékhatárokat meghaladó módosítását is lehetővé kell tenni új közbeszerzési eljárás lebonyolítása nélkül, amennyiben a módosítás megfelel az ezen irányelvben meghatározott vonatkozó feltételeknek. |
| --- | --- |

(113)

Az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát figyelembe véve tisztázni kell azokat a feltételeket, amelyek esetén egy szerződés teljesítés közben történő módosítása új közbeszerzési eljárást tesz szükségessé. Akkor van szükség új közbeszerzési eljárásra, ha lényeges változtatásokat hajtanak végre az eredeti szerződésben, különösen annak hatályát és a felek jogait, illetve kötelezettségeit illetően, ideértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megosztását is. Az ilyen változtatások a felek arra irányuló szándékát tanúsítják, hogy újratárgyalják az adott szerződés lényeges feltételeit. Különösen ez a helyzet, ha a módosított feltételek befolyásolták volna az eljárás eredményét, amennyiben szerepeltek volna az eredeti eljárásban.

Az olyan szerződésmódosításokat, amelyek a szerződés értékét csak kismértékben, egy adott értéket meg nem haladóan változtatják meg, minden esetben új közbeszerzési eljárás lebonyolítása nélkül lehetővé kell tenni. Ebből a célból és a jogbiztonság garantálása érdekében ebben az irányelvben minimális értékhatárokat kell megállapítani, amelyek alatt nincs szükség új közbeszerzési eljárás lebonyolítására. A szerződés ezen értékhatárokat meghaladó módosítását is lehetővé kell tenni új közbeszerzési eljárás lebonyolítása nélkül, amennyiben a módosítás megfelel az ezen irányelvben meghatározott vonatkozó feltételeknek.

| (114) | A közszolgáltató ajánlatkérők kerülhetnek olyan helyzetbe, amikor további építési beruházások, árubeszerzések vagy szolgáltatások válnak szükségessé; ilyen esetben indokolt lehet az eredeti szerződés új közbeszerzési eljárás nélkül történő módosítása, különösen akkor, ha kiegészítő szállítások célja a meglévő szolgáltatások, áruk, illetve felszerelések részleges pótlása, vagy a meglévő szolgáltatások, áruk, illetve felszerelések kibővítése, amikor is a szállító megváltozása esetén a közszolgáltató ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező anyagot, építési beruházást vagy szolgáltatást szerezzen be, amely összeegyeztethetetlenséget, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne. |
| --- | --- |

(114)

A közszolgáltató ajánlatkérők kerülhetnek olyan helyzetbe, amikor további építési beruházások, árubeszerzések vagy szolgáltatások válnak szükségessé; ilyen esetben indokolt lehet az eredeti szerződés új közbeszerzési eljárás nélkül történő módosítása, különösen akkor, ha kiegészítő szállítások célja a meglévő szolgáltatások, áruk, illetve felszerelések részleges pótlása, vagy a meglévő szolgáltatások, áruk, illetve felszerelések kibővítése, amikor is a szállító megváltozása esetén a közszolgáltató ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező anyagot, építési beruházást vagy szolgáltatást szerezzen be, amely összeegyeztethetetlenséget, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne.

| (115) | A közszolgáltató ajánlatkérők szembesülhetnek olyan külső körülményekkel, amelyeket a szerződés odaítélésekor nem láthattak előre, különösen amikor a szerződés teljesítése hosszabb időszakot ölel fel. Ilyen esetben szükség van bizonyos fokú rugalmasságra, hogy a szerződést – új közbeszerzési eljárás nélkül – az említett körülményekhez igazítsák. Az előreláthatatlan körülmények kifejezés olyan körülményekre utal, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő – figyelembe véve a rendelkezésére álló eszközöket, az adott projekt természetét és jellemzőit, a szóban forgó terület bevált gyakorlatát, valamint az odaítélés előkészítése során elköltött források és a várható érték közötti megfelelő viszony biztosításának az igényét – az eredeti odaítéléskor ésszerűen gondos előkészítés ellenére sem mérhetett fel előre.
  Ugyanakkor ez nem érvényes azokban az esetekben, amikor a módosítás a beszerzés általános jellegének megváltozását eredményezi, például azáltal, hogy a beszerzendő építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat valami mással helyettesítik, vagy alapvetően megváltoztatják a beszerzés fajtáját, mivel ilyen helyzetben feltételezhető az eredményre gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

(115)

A közszolgáltató ajánlatkérők szembesülhetnek olyan külső körülményekkel, amelyeket a szerződés odaítélésekor nem láthattak előre, különösen amikor a szerződés teljesítése hosszabb időszakot ölel fel. Ilyen esetben szükség van bizonyos fokú rugalmasságra, hogy a szerződést – új közbeszerzési eljárás nélkül – az említett körülményekhez igazítsák. Az előreláthatatlan körülmények kifejezés olyan körülményekre utal, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő – figyelembe véve a rendelkezésére álló eszközöket, az adott projekt természetét és jellemzőit, a szóban forgó terület bevált gyakorlatát, valamint az odaítélés előkészítése során elköltött források és a várható érték közötti megfelelő viszony biztosításának az igényét – az eredeti odaítéléskor ésszerűen gondos előkészítés ellenére sem mérhetett fel előre.

Ugyanakkor ez nem érvényes azokban az esetekben, amikor a módosítás a beszerzés általános jellegének megváltozását eredményezi, például azáltal, hogy a beszerzendő építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat valami mással helyettesítik, vagy alapvetően megváltoztatják a beszerzés fajtáját, mivel ilyen helyzetben feltételezhető az eredményre gyakorolt hatás.

| (116) | Az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének megfelelően a nyertes ajánlattevő – például olyan esetekben, amikor a szerződést a teljesítés hiányosságai miatt mondják fel – a verseny újbóli megnyitása nélkül nem váltható fel egy másik gazdasági szereplővel. A szerződést teljesítő nyertes ajánlattevőnél azonban – különösen olyan esetekben, amikor a szerződést több vállalkozásnak ítélték oda – előfordulhatnak bizonyos strukturális változások a szerződésteljesítés alatt, például tisztán belső átszervezések, vállalatátvételek, egyesülések és felvásárlások vagy fizetésképtelenség. Az ilyen jellegű strukturális változások nem tesznek automatikusan szükségessé új közbeszerzési eljárásokat a szóban forgó ajánlattevő által teljesített összes szerződés tekintetében. |
| --- | --- |

(116)

Az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének megfelelően a nyertes ajánlattevő – például olyan esetekben, amikor a szerződést a teljesítés hiányosságai miatt mondják fel – a verseny újbóli megnyitása nélkül nem váltható fel egy másik gazdasági szereplővel. A szerződést teljesítő nyertes ajánlattevőnél azonban – különösen olyan esetekben, amikor a szerződést több vállalkozásnak ítélték oda – előfordulhatnak bizonyos strukturális változások a szerződésteljesítés alatt, például tisztán belső átszervezések, vállalatátvételek, egyesülések és felvásárlások vagy fizetésképtelenség. Az ilyen jellegű strukturális változások nem tesznek automatikusan szükségessé új közbeszerzési eljárásokat a szóban forgó ajánlattevő által teljesített összes szerződés tekintetében.

| (117) | A közszolgáltató ajánlatkérők számára az egyedi szerződésekben biztosítani kell annak lehetőségét, hogy felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések útján rendelkezzenek a szerződések módosításáról, ezek a záradékok azonban nem biztosíthatnak a számukra korlátlan mérlegelési jogot. Ennek az irányelvnek ezért meg kell határoznia, hogy az eredeti szerződésben milyen mértékben lehet rendelkezni a módosításokról. Következésképpen egyértelművé kell tenni, hogy kellően világosan megfogalmazott felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések révén lehet rendelkezni például árindexálásról vagy arról, hogy egy adott időszakon keresztül szállított kommunikációs felszerelésnek az egész időszak során megfelelőnek kell maradnia, a kommunikációs protokollok változása vagy egyéb technológiai változások esetén is. Kellően világosan megfogalmazott kikötések révén rendelkezni lehet a szerződésnek az üzemeltetés vagy karbantartás során felmerült műszaki problémák miatt szükségessé váló kiigazításáról is. Emlékeztetni kell arra is, hogy a szerződés egyszerre magában foglalhatja a rendes karbantartást és a közszolgáltatás fenntartása érdekében szükségessé váló rendkívüli karbantartási beavatkozásokat is. |
| --- | --- |

(117)

A közszolgáltató ajánlatkérők számára az egyedi szerződésekben biztosítani kell annak lehetőségét, hogy felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések útján rendelkezzenek a szerződések módosításáról, ezek a záradékok azonban nem biztosíthatnak a számukra korlátlan mérlegelési jogot. Ennek az irányelvnek ezért meg kell határoznia, hogy az eredeti szerződésben milyen mértékben lehet rendelkezni a módosításokról. Következésképpen egyértelművé kell tenni, hogy kellően világosan megfogalmazott felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések révén lehet rendelkezni például árindexálásról vagy arról, hogy egy adott időszakon keresztül szállított kommunikációs felszerelésnek az egész időszak során megfelelőnek kell maradnia, a kommunikációs protokollok változása vagy egyéb technológiai változások esetén is. Kellően világosan megfogalmazott kikötések révén rendelkezni lehet a szerződésnek az üzemeltetés vagy karbantartás során felmerült műszaki problémák miatt szükségessé váló kiigazításáról is. Emlékeztetni kell arra is, hogy a szerződés egyszerre magában foglalhatja a rendes karbantartást és a közszolgáltatás fenntartása érdekében szükségessé váló rendkívüli karbantartási beavatkozásokat is.

| (118) | A közszolgáltató ajánlatkérők esetenként olyan körülményekkel szembesülnek, amelyek következtében idő előtt fel kell mondaniuk a közbeszerzési szerződéseket, ha meg akarnak felelni a közbeszerzés területére vonatkozó uniós jogból eredő kötelezettségeknek. A tagállamoknak ezért gondoskodniuk kell arról, hogy a közszolgáltató ajánlatkérőknek – a nemzeti jogban meghatározott feltételek szerint – lehetőségük legyen a közbeszerzési szerződés felmondására annak időtartama alatt, ha az uniós jog ezt megköveteli. |
| --- | --- |

(118)

A közszolgáltató ajánlatkérők esetenként olyan körülményekkel szembesülnek, amelyek következtében idő előtt fel kell mondaniuk a közbeszerzési szerződéseket, ha meg akarnak felelni a közbeszerzés területére vonatkozó uniós jogból eredő kötelezettségeknek. A tagállamoknak ezért gondoskodniuk kell arról, hogy a közszolgáltató ajánlatkérőknek – a nemzeti jogban meghatározott feltételek szerint – lehetőségük legyen a közbeszerzési szerződés felmondására annak időtartama alatt, ha az uniós jog ezt megköveteli.

| (119) | A Bizottság 2011. június 27-i„Értékelő jelentés: Uniós közbeszerzési jogszabályok hatása és hatékonysága” című munkadokumentumának eredményei arra engedtek következtetni, hogy felül kell vizsgálni, hogy bizonyos szolgáltatásokat ki kell-e zárni a 2004/17/EK irányelv teljes körű alkalmazásából. Ennek következtében ezen irányelv teljes körű alkalmazását több szolgáltatásra is ki kell terjeszteni. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság 2011. június 27-i„Értékelő jelentés: Uniós közbeszerzési jogszabályok hatása és hatékonysága” című munkadokumentumának eredményei arra engedtek következtetni, hogy felül kell vizsgálni, hogy bizonyos szolgáltatásokat ki kell-e zárni a 2004/17/EK irányelv teljes körű alkalmazásából. Ennek következtében ezen irányelv teljes körű alkalmazását több szolgáltatásra is ki kell terjeszteni.

| (120) | A szolgáltatások bizonyos kategóriái esetében – természetüknél fogva – csak kisebb mértékben jellemző a határokon átnyúló dimenzió, nevezetesen ilyenek a személyeknek nyújtott szolgáltatásként ismeretes szolgáltatások, úgymint egyes szociális, egészségügyi és oktatási szolgáltatások. Ezeket a szolgáltatásokat meghatározott keretek között nyújtják, amelyek a különböző kulturális hagyományoknak köszönhetően tagállamonként jelentősen eltérők. Ezért az említett szolgáltatásokra irányuló szerződések esetében külön szabályozást kell kialakítani, a más szolgáltatásokra alkalmazandóktól magasabb értékhatárral.
  Az ilyen ágazatokban végzett közbeszerzések vonatkozásában az említett értékhatár alatti, személyeknek nyújtott szolgáltatás nyújtása általában nem tart számot más tagállamok szolgáltatóinak érdeklődésére, kivéve, ha konkrét jelek utalnak ennek az ellenkezőjére, mint például a határokon átnyúló projektek uniós finanszírozása.
  A személyeknek nyújtott szolgáltatásokra irányuló, az említett értékhatárt meghaladó szerződésekre az egész Unióra kiterjedő átláthatóságnak kell érvényesülnie. A kulturális háttér jelentőségére és a szóban forgó szolgáltatások érzékenységére tekintettel a tagállamok számára széles körű mérlegelési jogot kell biztosítani ahhoz, hogy a szolgáltatók kiválasztását az általuk legmegfelelőbbnek tartott módon szervezhessék meg. Az irányelv szabályai figyelembe veszik ennek szükségességét, és csak az átláthatóság és az egyenlő bánásmód alapelvének betartását írják elő, valamint gondoskodnak arról, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők képesek legyenek olyan konkrét minőségi szempontok alkalmazására a szolgáltatók kiválasztásakor, mint például a szociális védelemmel foglalkozó bizottság által közzétett, a szociális szolgáltatások önkéntes alapú európai minőségi keretében meghatározott kritériumok. A személyeknek nyújtott szolgáltatásokra irányuló szerződések odaítélése esetében alkalmazandó eljárások meghatározása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük az EUMSZ 14. cikkét és a 26. jegyzőkönyvet. Ennek során a tagállamoknak törekedniük kell arra is, hogy teljesüljön az egyszerűsítés, valamint a közszolgáltató ajánlatkérőkre és a gazdasági szereplőkre háruló adminisztratív terhek enyhítésének célja; egyértelművé kell tenni, hogy ennek keretében olyan szabályokat is alkalmazni lehet, amelyek a külön szabályozás hatálya alá nem tartozó szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre alkalmazandók.
  A tagállamok és a közszolgáltató ajánlatkérők továbbra is jogosultak maguk nyújtani ezeket a szolgáltatásokat, vagy oly módon megszervezni a szociális szolgáltatásokat, hogy az ne járjon közbeszerzési szerződések kötésével, például úgy, hogy pusztán finanszírozzák az ilyen szolgáltatásokat, vagy hogy a közszolgáltató ajánlatkérő által korábban meghatározott feltételeknek megfelelő összes gazdasági szereplő számára engedélyt adnak, bármilyen korlátozás vagy kvóta nélkül, feltéve, hogy ez a rendszer megfelelő közzétételről gondoskodik, és tiszteletben tartja az átláthatóság és a megkülönböztetés tilalmának alapelvét. |
| --- | --- |

(120)

A szolgáltatások bizonyos kategóriái esetében – természetüknél fogva – csak kisebb mértékben jellemző a határokon átnyúló dimenzió, nevezetesen ilyenek a személyeknek nyújtott szolgáltatásként ismeretes szolgáltatások, úgymint egyes szociális, egészségügyi és oktatási szolgáltatások. Ezeket a szolgáltatásokat meghatározott keretek között nyújtják, amelyek a különböző kulturális hagyományoknak köszönhetően tagállamonként jelentősen eltérők. Ezért az említett szolgáltatásokra irányuló szerződések esetében külön szabályozást kell kialakítani, a más szolgáltatásokra alkalmazandóktól magasabb értékhatárral.

Az ilyen ágazatokban végzett közbeszerzések vonatkozásában az említett értékhatár alatti, személyeknek nyújtott szolgáltatás nyújtása általában nem tart számot más tagállamok szolgáltatóinak érdeklődésére, kivéve, ha konkrét jelek utalnak ennek az ellenkezőjére, mint például a határokon átnyúló projektek uniós finanszírozása.

A személyeknek nyújtott szolgáltatásokra irányuló, az említett értékhatárt meghaladó szerződésekre az egész Unióra kiterjedő átláthatóságnak kell érvényesülnie. A kulturális háttér jelentőségére és a szóban forgó szolgáltatások érzékenységére tekintettel a tagállamok számára széles körű mérlegelési jogot kell biztosítani ahhoz, hogy a szolgáltatók kiválasztását az általuk legmegfelelőbbnek tartott módon szervezhessék meg. Az irányelv szabályai figyelembe veszik ennek szükségességét, és csak az átláthatóság és az egyenlő bánásmód alapelvének betartását írják elő, valamint gondoskodnak arról, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők képesek legyenek olyan konkrét minőségi szempontok alkalmazására a szolgáltatók kiválasztásakor, mint például a szociális védelemmel foglalkozó bizottság által közzétett, a szociális szolgáltatások önkéntes alapú európai minőségi keretében meghatározott kritériumok. A személyeknek nyújtott szolgáltatásokra irányuló szerződések odaítélése esetében alkalmazandó eljárások meghatározása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük az EUMSZ 14. cikkét és a 26. jegyzőkönyvet. Ennek során a tagállamoknak törekedniük kell arra is, hogy teljesüljön az egyszerűsítés, valamint a közszolgáltató ajánlatkérőkre és a gazdasági szereplőkre háruló adminisztratív terhek enyhítésének célja; egyértelművé kell tenni, hogy ennek keretében olyan szabályokat is alkalmazni lehet, amelyek a külön szabályozás hatálya alá nem tartozó szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre alkalmazandók.

A tagállamok és a közszolgáltató ajánlatkérők továbbra is jogosultak maguk nyújtani ezeket a szolgáltatásokat, vagy oly módon megszervezni a szociális szolgáltatásokat, hogy az ne járjon közbeszerzési szerződések kötésével, például úgy, hogy pusztán finanszírozzák az ilyen szolgáltatásokat, vagy hogy a közszolgáltató ajánlatkérő által korábban meghatározott feltételeknek megfelelő összes gazdasági szereplő számára engedélyt adnak, bármilyen korlátozás vagy kvóta nélkül, feltéve, hogy ez a rendszer megfelelő közzétételről gondoskodik, és tiszteletben tartja az átláthatóság és a megkülönböztetés tilalmának alapelvét.

| (121) | A szállodai és éttermi szolgáltatásokat hasonlóképpen általában kizárólag a szolgáltatásnyújtás konkrét helyén található gazdasági szereplők kínálják, így a határokon átnyúló dimenzió ezeknek a szolgáltatásoknak az esetében is csak kisebb mértékű. Ezért csak abban az esetben kell az enyhébb szabályozás alá tartozniuk, ha meghaladják az 1 000 000 EUR-s értékhatárt. A szóban forgó értékhatárt meghaladó nagy szállodai és éttermi szolgáltatási szerződések számot tarthatnak különböző gazdasági szereplők, például utazási irodák és más közvetítők érdeklődésére, akár határon átnyúló esetben is. |
| --- | --- |

(121)

A szállodai és éttermi szolgáltatásokat hasonlóképpen általában kizárólag a szolgáltatásnyújtás konkrét helyén található gazdasági szereplők kínálják, így a határokon átnyúló dimenzió ezeknek a szolgáltatásoknak az esetében is csak kisebb mértékű. Ezért csak abban az esetben kell az enyhébb szabályozás alá tartozniuk, ha meghaladják az 1 000 000 EUR-s értékhatárt. A szóban forgó értékhatárt meghaladó nagy szállodai és éttermi szolgáltatási szerződések számot tarthatnak különböző gazdasági szereplők, például utazási irodák és más közvetítők érdeklődésére, akár határon átnyúló esetben is.

| (122) | Bizonyos jogi szolgáltatások hasonlóképpen kizárólag tisztán nemzeti jogi kérdéseket érintenek, és ezeket jellemzően kizárólag az adott tagállamban található gazdasági szereplők kínálják, így a határokon átnyúló dimenzió ezeknek a szolgáltatásoknak az esetében is csak kisebb mértékű. Ezért csak abban az esetben kell az enyhébb szabályozás alá tartozniuk, ha meghaladják az 1 000 000 EUR-s értékhatárt. Az említett értékhatárt meghaladó, nagy jogi szolgáltatási szerződések számot tarthatnak különböző gazdasági szereplők, például nemzetközi jogi irodák érdeklődésére, akár határokon átnyúló esetben is, különösen akkor, ha az uniós vagy a nemzetközi jogból eredő, vagy uniós vagy nemzetközi jogi hátterű, illetve több országot érintő jogi kérdésekről van szó. |
| --- | --- |

(122)

Bizonyos jogi szolgáltatások hasonlóképpen kizárólag tisztán nemzeti jogi kérdéseket érintenek, és ezeket jellemzően kizárólag az adott tagállamban található gazdasági szereplők kínálják, így a határokon átnyúló dimenzió ezeknek a szolgáltatásoknak az esetében is csak kisebb mértékű. Ezért csak abban az esetben kell az enyhébb szabályozás alá tartozniuk, ha meghaladják az 1 000 000 EUR-s értékhatárt. Az említett értékhatárt meghaladó, nagy jogi szolgáltatási szerződések számot tarthatnak különböző gazdasági szereplők, például nemzetközi jogi irodák érdeklődésére, akár határokon átnyúló esetben is, különösen akkor, ha az uniós vagy a nemzetközi jogból eredő, vagy uniós vagy nemzetközi jogi hátterű, illetve több országot érintő jogi kérdésekről van szó.

| (123) | A tapasztalat azt mutatja, hogy számos egyéb szolgáltatás – például a mentési, tűzoltósági vagy büntetés-végrehajtási szolgáltatások – általában csak akkor tart számot bizonyos mértékben a határokon átnyúló érdeklődésre, amikor viszonylag jelentős értéke révén elérte az ehhez szükséges kritikus tömeget. Amennyiben nincsenek kizárva ezen irányelv hatálya alól, az enyhébb szabályozás hatálya alá kell tartozniuk. Más szolgáltatáskategóriák, például a nyomozóirodák és biztonsági szolgálatok szolgáltatásai, amennyiben a szolgáltatásnyújtás ténylegesen szerződésen alapul, általában valószínűleg csak 1 000 000 EUR-s értékhatártól tartanak számot a határokon átnyúló érdeklődésre, következésképpen ezeknek a szolgáltatásoknak kizárólag az enyhébb szabályozás hatálya alá kell tartozniuk. |
| --- | --- |

(123)

A tapasztalat azt mutatja, hogy számos egyéb szolgáltatás – például a mentési, tűzoltósági vagy büntetés-végrehajtási szolgáltatások – általában csak akkor tart számot bizonyos mértékben a határokon átnyúló érdeklődésre, amikor viszonylag jelentős értéke révén elérte az ehhez szükséges kritikus tömeget. Amennyiben nincsenek kizárva ezen irányelv hatálya alól, az enyhébb szabályozás hatálya alá kell tartozniuk. Más szolgáltatáskategóriák, például a nyomozóirodák és biztonsági szolgálatok szolgáltatásai, amennyiben a szolgáltatásnyújtás ténylegesen szerződésen alapul, általában valószínűleg csak 1 000 000 EUR-s értékhatártól tartanak számot a határokon átnyúló érdeklődésre, következésképpen ezeknek a szolgáltatásoknak kizárólag az enyhébb szabályozás hatálya alá kell tartozniuk.

| (124) | A közszolgáltatások folytonosságának biztosítása érdekében ezen irányelvnek lehetővé kell tennie, hogy bizonyos egészségügyi, szociális és kulturális szolgáltatások esetében a közbeszerzési eljárásokban való részvétel az adott szolgáltatásoknak a végső felhasználók számára való biztosítása tekintetében az olyan szervezetek számára legyen fenntartva, amelyek munkavállalói részesedésen vagy a munkavállalóknak az irányításban való aktív részvételén alapulnak, vagy meglévő szervezetek, mint például a szövetkezetek számára. E rendelkezés hatálya kizárólag bizonyos egészségügyi, szociális és egyéb kapcsolódó szolgáltatásokra, bizonyos oktatási és képzési szolgáltatásokra, a könyvtári, irattári, múzeumi és egyéb kulturális szolgáltatásokra, valamint a sportszolgáltatásokra és a magánháztartások számára nyújtott szolgáltatásokra korlátozódik, és nem hivatott kiterjedni az ezen irányelv által egyéb tekintetben előírt semelyik kivételre sem. Indokolt, hogy az ilyen szolgáltatások csak az enyhébb szabályozás hatálya alá tartozzanak. |
| --- | --- |

(124)

A közszolgáltatások folytonosságának biztosítása érdekében ezen irányelvnek lehetővé kell tennie, hogy bizonyos egészségügyi, szociális és kulturális szolgáltatások esetében a közbeszerzési eljárásokban való részvétel az adott szolgáltatásoknak a végső felhasználók számára való biztosítása tekintetében az olyan szervezetek számára legyen fenntartva, amelyek munkavállalói részesedésen vagy a munkavállalóknak az irányításban való aktív részvételén alapulnak, vagy meglévő szervezetek, mint például a szövetkezetek számára. E rendelkezés hatálya kizárólag bizonyos egészségügyi, szociális és egyéb kapcsolódó szolgáltatásokra, bizonyos oktatási és képzési szolgáltatásokra, a könyvtári, irattári, múzeumi és egyéb kulturális szolgáltatásokra, valamint a sportszolgáltatásokra és a magánháztartások számára nyújtott szolgáltatásokra korlátozódik, és nem hivatott kiterjedni az ezen irányelv által egyéb tekintetben előírt semelyik kivételre sem. Indokolt, hogy az ilyen szolgáltatások csak az enyhébb szabályozás hatálya alá tartozzanak.

| (125) | Indokolt ezeket a szolgáltatásokat a 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (27) elfogadott közös közbeszerzési szójegyzék konkrét megnevezései szerint említeni, amely egy hierarchikusan szerkesztett, főcsoportokra, csoportokra, osztályokra, alosztályokra és alkategóriákra osztott nómenklatúra. A jogbizonytalanság elkerülése érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a valamely főcsoportra történő hivatkozás nem jelenti egyben automatikusan az alsóbb szintekre való hivatkozást is. Az ilyen átfogó hivatkozást célszerűbb az összes érintett tétel kifejezett felsorolásával – adott esetben a kódszámtartományok megjelölésével – megadni. |
| --- | --- |

(125)

Indokolt ezeket a szolgáltatásokat a 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (27) elfogadott közös közbeszerzési szójegyzék konkrét megnevezései szerint említeni, amely egy hierarchikusan szerkesztett, főcsoportokra, csoportokra, osztályokra, alosztályokra és alkategóriákra osztott nómenklatúra. A jogbizonytalanság elkerülése érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a valamely főcsoportra történő hivatkozás nem jelenti egyben automatikusan az alsóbb szintekre való hivatkozást is. Az ilyen átfogó hivatkozást célszerűbb az összes érintett tétel kifejezett felsorolásával – adott esetben a kódszámtartományok megjelölésével – megadni.

| (126) | A tervpályázatokat hagyományosan főként a város- és területrendezés, építészet és építés, illetve adatfeldolgozás területén alkalmazzák. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy ezek a rugalmas eszközök más célokra is felhasználhatók, és előírható, hogy a szolgáltatásnyújtásra irányuló későbbi szerződést közzététel nélküli tárgyalásos eljárás útján, a tervpályázat nyertesének vagy egyik nyertesének kell odaítélni. |
| --- | --- |

(126)

A tervpályázatokat hagyományosan főként a város- és területrendezés, építészet és építés, illetve adatfeldolgozás területén alkalmazzák. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy ezek a rugalmas eszközök más célokra is felhasználhatók, és előírható, hogy a szolgáltatásnyújtásra irányuló későbbi szerződést közzététel nélküli tárgyalásos eljárás útján, a tervpályázat nyertesének vagy egyik nyertesének kell odaítélni.

| (127) | Az értékelések kimutatták, hogy még mindig bőven van lehetőség az uniós közbeszerzési szabályok alkalmazásának a javítására. A szabályok hatékonyabb és következetesebb alkalmazása érdekében lényeges, hogy megfelelő áttekintésünk legyen az esetleges strukturális problémákról és a nemzeti közbeszerzési szakpolitikákban követett általános szokásokról, hogy ezáltal célirányosabban kezelhessük az esetleges problémákat. Az áttekintést megfelelő monitoring útján kell megszerezni, és az eredményeket rendszeresen közzé kell tenni annak érdekében, hogy a közbeszerzési szabályok és gyakorlat javításának lehetőségeiről információkon alapuló vita alakulhasson ki. Az ilyen alapos áttekintésnek köszönhetően azt is jobban megérthetjük, hogy hogyan alkalmazzák a közbeszerzési szabályokat az Unió által társfinanszírozott projektek végrehajtása során. A tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk annak eldöntésére, hogy a gyakorlatban ki és milyen módon végezze ezt a monitoringot; ennek keretében szabad kezet kell kapniuk annak eldöntésére is, hogy a monitoring mintavételezéses utólagos kontrollon vagy pedig az ezen irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárások szisztematikus előzetes kontrollján alapuljon-e. Meg kell teremteni a módját annak, hogy az esetleges problémákra felhívják a megfelelő szervezetek figyelmét; ehhez nem feltétlenül szükséges az, hogy a monitoringot végzők a bíróságok előtti önálló perlési jogosultsággal rendelkezzenek.
  A közszolgáltató ajánlatkérőknek és a gazdasági szereplőknek nyújtott jobb iránymutatás, tájékoztatás és támogatás nagymértékben hozzájárulhat a közbeszerzés hatékonyságának a fokozásához is a több tudás, a megnövekedett jogbiztonság és a közbeszerzési gyakorlatok szakszerűbbé tétele révén; az ilyen iránymutatásokat minden alkalommal a közszolgáltató ajánlatkérők és a gazdasági szereplők rendelkezésére kell bocsátani, amikor a szabályok helyes alkalmazásának a javítása látszik szükségesnek. A nyújtandó iránymutatás kiterjedhet a közbeszerzéssel kapcsolatos minden kérdésre, például a beszerzés megtervezésére, az eljárásokra, a technikák és eszközök megválasztására és az eljárások lefolytatására vonatkozó jó gyakorlatra. Jogi kérdések esetében nem szükséges, hogy az iránymutatás az érintett témák teljes körű jogi elemzése legyen; elegendő lehet, ha csak általánosságban jelzi azokat az elemeket, amelyeket a kérdések későbbi részletes elemzése során figyelembe kell venni, például utalva az esetlegesen vonatkozó ítélkezési gyakorlatra, útmutató feljegyzésekre vagy egyéb forrásokra, amelyekben korábban már vizsgálták az adott kérdést. |
| --- | --- |

(127)

Az értékelések kimutatták, hogy még mindig bőven van lehetőség az uniós közbeszerzési szabályok alkalmazásának a javítására. A szabályok hatékonyabb és következetesebb alkalmazása érdekében lényeges, hogy megfelelő áttekintésünk legyen az esetleges strukturális problémákról és a nemzeti közbeszerzési szakpolitikákban követett általános szokásokról, hogy ezáltal célirányosabban kezelhessük az esetleges problémákat. Az áttekintést megfelelő monitoring útján kell megszerezni, és az eredményeket rendszeresen közzé kell tenni annak érdekében, hogy a közbeszerzési szabályok és gyakorlat javításának lehetőségeiről információkon alapuló vita alakulhasson ki. Az ilyen alapos áttekintésnek köszönhetően azt is jobban megérthetjük, hogy hogyan alkalmazzák a közbeszerzési szabályokat az Unió által társfinanszírozott projektek végrehajtása során. A tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk annak eldöntésére, hogy a gyakorlatban ki és milyen módon végezze ezt a monitoringot; ennek keretében szabad kezet kell kapniuk annak eldöntésére is, hogy a monitoring mintavételezéses utólagos kontrollon vagy pedig az ezen irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárások szisztematikus előzetes kontrollján alapuljon-e. Meg kell teremteni a módját annak, hogy az esetleges problémákra felhívják a megfelelő szervezetek figyelmét; ehhez nem feltétlenül szükséges az, hogy a monitoringot végzők a bíróságok előtti önálló perlési jogosultsággal rendelkezzenek.

A közszolgáltató ajánlatkérőknek és a gazdasági szereplőknek nyújtott jobb iránymutatás, tájékoztatás és támogatás nagymértékben hozzájárulhat a közbeszerzés hatékonyságának a fokozásához is a több tudás, a megnövekedett jogbiztonság és a közbeszerzési gyakorlatok szakszerűbbé tétele révén; az ilyen iránymutatásokat minden alkalommal a közszolgáltató ajánlatkérők és a gazdasági szereplők rendelkezésére kell bocsátani, amikor a szabályok helyes alkalmazásának a javítása látszik szükségesnek. A nyújtandó iránymutatás kiterjedhet a közbeszerzéssel kapcsolatos minden kérdésre, például a beszerzés megtervezésére, az eljárásokra, a technikák és eszközök megválasztására és az eljárások lefolytatására vonatkozó jó gyakorlatra. Jogi kérdések esetében nem szükséges, hogy az iránymutatás az érintett témák teljes körű jogi elemzése legyen; elegendő lehet, ha csak általánosságban jelzi azokat az elemeket, amelyeket a kérdések későbbi részletes elemzése során figyelembe kell venni, például utalva az esetlegesen vonatkozó ítélkezési gyakorlatra, útmutató feljegyzésekre vagy egyéb forrásokra, amelyekben korábban már vizsgálták az adott kérdést.

| (128) | A 92/13/EGK irányelv előírja, hogy legalább azon személyeknek legyen lehetőségük bizonyos jogorvoslati eljárások igénybevételére, akiknek érdekükben áll vagy állt egy adott szerződés elnyerése, és akiknek a közbeszerzésre vonatkozó uniós jog vagy az e jogot átültető nemzeti jogszabályok feltételezett megsértése kárt okoz vagy fennáll a károkozás kockázata. Ez az irányelv nem érintheti ezeket a jogorvoslati eljárásokat. Mindazonáltal azoknak a polgároknak, szervezett vagy nem szervezett formában működő érdekelt feleknek és más személyeknek vagy szerveknek, akik vagy amelyek nem rendelkeznek a 92/13/EGK irányelv értelmében jogorvoslati lehetőségekkel, adófizetőként szintén törvényes érdekük, hogy a közbeszerzési eljárások rendben folyjanak. Ezért lehetőséget kell biztosítani a számukra, hogy – a 92/13/EGK irányelvben megállapított jogorvoslati rendszertől eltérő módon és anélkül, hogy szükségszerűen a bíróságok előtti perlési jogosultsággal rendelkeznének – az illetékes hatóságnak vagy szervezetnek jelezzék ezen irányelv esetleges megsértését. A meglévő hatóságokkal vagy szervezetekkel való átfedések elkerülése érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell annak lehetőségét, hogy az említett felek az általános monitoringhatóságokhoz vagy szervezetekhez, ágazati felügyeleti szervekhez, önkormányzati felügyeleti hatóságokhoz, versenyhatóságokhoz, az ombudsmanhoz vagy a nemzeti audithatóságokhoz forduljanak. |
| --- | --- |

(128)

A 92/13/EGK irányelv előírja, hogy legalább azon személyeknek legyen lehetőségük bizonyos jogorvoslati eljárások igénybevételére, akiknek érdekükben áll vagy állt egy adott szerződés elnyerése, és akiknek a közbeszerzésre vonatkozó uniós jog vagy az e jogot átültető nemzeti jogszabályok feltételezett megsértése kárt okoz vagy fennáll a károkozás kockázata. Ez az irányelv nem érintheti ezeket a jogorvoslati eljárásokat. Mindazonáltal azoknak a polgároknak, szervezett vagy nem szervezett formában működő érdekelt feleknek és más személyeknek vagy szerveknek, akik vagy amelyek nem rendelkeznek a 92/13/EGK irányelv értelmében jogorvoslati lehetőségekkel, adófizetőként szintén törvényes érdekük, hogy a közbeszerzési eljárások rendben folyjanak. Ezért lehetőséget kell biztosítani a számukra, hogy – a 92/13/EGK irányelvben megállapított jogorvoslati rendszertől eltérő módon és anélkül, hogy szükségszerűen a bíróságok előtti perlési jogosultsággal rendelkeznének – az illetékes hatóságnak vagy szervezetnek jelezzék ezen irányelv esetleges megsértését. A meglévő hatóságokkal vagy szervezetekkel való átfedések elkerülése érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell annak lehetőségét, hogy az említett felek az általános monitoringhatóságokhoz vagy szervezetekhez, ágazati felügyeleti szervekhez, önkormányzati felügyeleti hatóságokhoz, versenyhatóságokhoz, az ombudsmanhoz vagy a nemzeti audithatóságokhoz forduljanak.

| (129) | Annak érdekében, hogy a környezetvédelmi, szociális és innovációs közbeszerzésben rejlő lehetőségeket teljes mértékben ki lehessen használni az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia céljainak az elérésére, a környezetvédelmi, a szociális és az innovatív közbeszerzésnek is szerepet kell kapnia. Ezért lényeges, hogy áttekintést nyerjünk a stratégiai közbeszerzés területén végbement fejleményekről, és ezáltal tényeken alapuló nézetet alakíthassunk ki e terület átfogó szintű általános változásairól. Természetesen e célra felhasználható bármely korábban készített, alkalmas jelentés is. |
| --- | --- |

(129)

Annak érdekében, hogy a környezetvédelmi, szociális és innovációs közbeszerzésben rejlő lehetőségeket teljes mértékben ki lehessen használni az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia céljainak az elérésére, a környezetvédelmi, a szociális és az innovatív közbeszerzésnek is szerepet kell kapnia. Ezért lényeges, hogy áttekintést nyerjünk a stratégiai közbeszerzés területén végbement fejleményekről, és ezáltal tényeken alapuló nézetet alakíthassunk ki e terület átfogó szintű általános változásairól. Természetesen e célra felhasználható bármely korábban készített, alkalmas jelentés is.

| (130) | Figyelembe véve a kkv-k munkahelyteremtő, növekedésserkentő és innovatív képességét, ösztönözni kell részvételüket a közbeszerzésben mind az ezen irányelvben foglalt megfelelő rendelkezések, mind a tagállami szintű kezdeményezések révén. Az ezen irányelvben megállapított új rendelkezéseknek hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy az odaítélt szerződések összértékén belüli részesedés tekintetében a kkv-k nagyobb sikerrel vegyenek részt a közbeszerzési eljárásokban. Nem célszerű kötelező nyertes részvételi arányokat előírni, azonban a kérdés jelentősége miatt szoros monitoring alá kell vonni a kkv-k részvételének fokozását szolgáló nemzeti kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

(130)

Figyelembe véve a kkv-k munkahelyteremtő, növekedésserkentő és innovatív képességét, ösztönözni kell részvételüket a közbeszerzésben mind az ezen irányelvben foglalt megfelelő rendelkezések, mind a tagállami szintű kezdeményezések révén. Az ezen irányelvben megállapított új rendelkezéseknek hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy az odaítélt szerződések összértékén belüli részesedés tekintetében a kkv-k nagyobb sikerrel vegyenek részt a közbeszerzési eljárásokban. Nem célszerű kötelező nyertes részvételi arányokat előírni, azonban a kérdés jelentősége miatt szoros monitoring alá kell vonni a kkv-k részvételének fokozását szolgáló nemzeti kezdeményezéseket.

| (131) | Egy sor eljárás és munkamódszer alakult már ki a Bizottság közleményei és a tagállamokkal való kapcsolattartás tekintetében, például azon közlemények és kapcsolatok tekintetében, amelyek az EUMSZ 258. és 260. cikkében előírt eljárásokra, a belső piaci problémamegoldó hálózatra (SOLVIT) és az EU Pilot projektre vonatkoznak, amelyeket ez az irányelv nem módosít. Ki kell azonban egészíteni őket azzal, hogy minden egyes tagállamban a Bizottsággal folytatott együttműködésért felelős egyetlen kapcsolattartót jelölnek ki, amely az érintett tagállamban a közbeszerzéssel kapcsolatos ügyekben kizárólagos belépési pontként működne. Ezt a feladatot elláthatják olyan személyek vagy szervezetek, amelyek már rendszeres kapcsolatot tartanak fenn a Bizottsággal a közbeszerzéshez tartozó kérdésekben, például a nemzeti kapcsolattartó pontok, a közbeszerzési tanácsadó bizottság tagjai, a közbeszerzési hálózat tagjai vagy tagállami koordináló intézmények. |
| --- | --- |

(131)

Egy sor eljárás és munkamódszer alakult már ki a Bizottság közleményei és a tagállamokkal való kapcsolattartás tekintetében, például azon közlemények és kapcsolatok tekintetében, amelyek az EUMSZ 258. és 260. cikkében előírt eljárásokra, a belső piaci problémamegoldó hálózatra (SOLVIT) és az EU Pilot projektre vonatkoznak, amelyeket ez az irányelv nem módosít. Ki kell azonban egészíteni őket azzal, hogy minden egyes tagállamban a Bizottsággal folytatott együttműködésért felelős egyetlen kapcsolattartót jelölnek ki, amely az érintett tagállamban a közbeszerzéssel kapcsolatos ügyekben kizárólagos belépési pontként működne. Ezt a feladatot elláthatják olyan személyek vagy szervezetek, amelyek már rendszeres kapcsolatot tartanak fenn a Bizottsággal a közbeszerzéshez tartozó kérdésekben, például a nemzeti kapcsolattartó pontok, a közbeszerzési tanácsadó bizottság tagjai, a közbeszerzési hálózat tagjai vagy tagállami koordináló intézmények.

| (132) | A döntéshozatal nyomon követhetősége és átláthatósága a közbeszerzési eljárások folyamán lényeges szerepet játszik a rendezett eljárások biztosításában, beleértve a korrupció és a csalás elleni hatékony küzdelmet is. Az ajánlatkérő szerveknek ezért meg kell őrizniük a megkötött nagy értékű szerződések példányait annak érdekében, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés alkalmazandó szabályaival összhangban azokhoz hozzáférést biztosíthassanak az érintett felek számára. A közszolgáltató ajánlatkérőknek emellett közbeszerzési jelentésben kell dokumentálniuk az egyes közbeszerzési eljárások lényeges elemeit és a meghozott döntéseket. Az adminisztratív terhek lehetőség szerinti elkerülése érdekében engedélyezni kell, hogy a közbeszerzési jelentés olyan információra hivatkozzon, amelyet a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató már tartalmaz. A tájékoztató közzétételére szolgáló, a Bizottság által kezelt elektronikus rendszereket is tovább kell fejleszteni az adatbevitel megkönnyítése érdekében, egyúttal egyszerűsíteni kell a globális jelentések lekérését és a rendszerek közötti adatcserét. |
| --- | --- |

(132)

A döntéshozatal nyomon követhetősége és átláthatósága a közbeszerzési eljárások folyamán lényeges szerepet játszik a rendezett eljárások biztosításában, beleértve a korrupció és a csalás elleni hatékony küzdelmet is. Az ajánlatkérő szerveknek ezért meg kell őrizniük a megkötött nagy értékű szerződések példányait annak érdekében, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés alkalmazandó szabályaival összhangban azokhoz hozzáférést biztosíthassanak az érintett felek számára. A közszolgáltató ajánlatkérőknek emellett közbeszerzési jelentésben kell dokumentálniuk az egyes közbeszerzési eljárások lényeges elemeit és a meghozott döntéseket. Az adminisztratív terhek lehetőség szerinti elkerülése érdekében engedélyezni kell, hogy a közbeszerzési jelentés olyan információra hivatkozzon, amelyet a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató már tartalmaz. A tájékoztató közzétételére szolgáló, a Bizottság által kezelt elektronikus rendszereket is tovább kell fejleszteni az adatbevitel megkönnyítése érdekében, egyúttal egyszerűsíteni kell a globális jelentések lekérését és a rendszerek közötti adatcserét.

| (133) | Az egyszerűbb adminisztráció és a tagállamokra háruló terhek csökkentése érdekében a Bizottságnak időről időre meg kell vizsgálnia, hogy a közbeszerzési eljárásokhoz kötődően közzétett tájékoztatókban szereplő információ megfelelő minőségű és kellően teljes-e ahhoz, hogy a Bizottság hozzájusson belőle azokhoz a statisztikai adatokhoz, amelyeket máskülönben a tagállamoknak kellene továbbítaniuk. |
| --- | --- |

(133)

Az egyszerűbb adminisztráció és a tagállamokra háruló terhek csökkentése érdekében a Bizottságnak időről időre meg kell vizsgálnia, hogy a közbeszerzési eljárásokhoz kötődően közzétett tájékoztatókban szereplő információ megfelelő minőségű és kellően teljes-e ahhoz, hogy a Bizottság hozzájusson belőle azokhoz a statisztikai adatokhoz, amelyeket máskülönben a tagállamoknak kellene továbbítaniuk.

| (134) | Határon átnyúló elemet felmutató esetekben az odaítélési eljárás lefolytatásához elengedhetetlen információcsere hatékony igazgatási együttműködést tesz szükségessé, különös tekintettel a kizárási okoknak és a kiválasztási szempontoknak az ellenőrzésére és a minőségi és környezetvédelmi előírások alkalmazására. Az 1024/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel) (28) létrehozott belső piaci információs rendszer (IMI) hasznos elektronikus eszköznek bizonyulhat, amely az egyszerű és egységesített, a nyelvi akadályokat leküzdő eljárásokon alapuló információcserével megkönnyíti és erősíti az igazgatási együttműködést. Ezért a lehető leghamarabb el kell indítani egy kísérleti projektet annak tesztelésére, hogy egy kibővített belső piaci információs rendszer alkalmas lenne-e az ezen irányelv keretében folytatott információcsere lebonyolítására. |
| --- | --- |

(134)

Határon átnyúló elemet felmutató esetekben az odaítélési eljárás lefolytatásához elengedhetetlen információcsere hatékony igazgatási együttműködést tesz szükségessé, különös tekintettel a kizárási okoknak és a kiválasztási szempontoknak az ellenőrzésére és a minőségi és környezetvédelmi előírások alkalmazására. Az 1024/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel) (28) létrehozott belső piaci információs rendszer (IMI) hasznos elektronikus eszköznek bizonyulhat, amely az egyszerű és egységesített, a nyelvi akadályokat leküzdő eljárásokon alapuló információcserével megkönnyíti és erősíti az igazgatási együttműködést. Ezért a lehető leghamarabb el kell indítani egy kísérleti projektet annak tesztelésére, hogy egy kibővített belső piaci információs rendszer alkalmas lenne-e az ezen irányelv keretében folytatott információcsere lebonyolítására.

| (135) | A gyors technikai, gazdasági és szabályozási fejlődéshez való alkalmazkodás érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv több, nem alapvető fontosságú elemére vonatkozóan. A nemzetközi megállapodásoknak való megfelelés érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy módosítsa az értékhatárok számítási módszereinek technikai eljárásait, valamint arra, hogy rendszeresen felülvizsgálja magukat az értékhatárokat is; a CPV-nómenklatúrára történő hivatkozásokkal kapcsolatban uniós szinten jogszabályi változások következhetnek be, amelyeknek tükröződniük kell ezen irányelv szövegében; az elektronikus átvételre szolgáló eszközök műszaki adatait és jellemzőit a technológiai fejlődésnek megfelelően naprakészen kell tartani; a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra is hogy az elektronikus kommunikációra vonatkozó kötelező műszaki előírásokat fogadjon el annak érdekében, hogy az elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásával lebonyolított közbeszerzési eljárások során biztosítsa a technikai formátumok, folyamatok és üzenettovábbítás átjárhatóságát, figyelembe véve a technológiai fejlődést; a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra is, hogy módosítsa az Unió azon jogalkotási aktusainak jegyzékét, amelyek közös módszereket állapítanak meg az életciklusköltségek kiszámítására; a nemzetközi szociális és környezetvédelmi megállapodások jegyzékét és az Unió azon jogszabályainak jegyzékét, amelyek végrehajtása feltételezi a szabad bejutást egy bizonyos piacra, valamint a II. mellékletet, amely a különleges vagy kizárólagos jogok értékelésénél figyelembe veendő jogi aktusok jegyzékét tartalmazza, rövid úton módosítani kell annak érdekében, hogy szerepeljenek benne az ágazati alapon elfogadott intézkedések. Az említett igények kielégítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy a jegyzékeket folyamatos naprakészen tartsa. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(135)

A gyors technikai, gazdasági és szabályozási fejlődéshez való alkalmazkodás érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv több, nem alapvető fontosságú elemére vonatkozóan. A nemzetközi megállapodásoknak való megfelelés érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy módosítsa az értékhatárok számítási módszereinek technikai eljárásait, valamint arra, hogy rendszeresen felülvizsgálja magukat az értékhatárokat is; a CPV-nómenklatúrára történő hivatkozásokkal kapcsolatban uniós szinten jogszabályi változások következhetnek be, amelyeknek tükröződniük kell ezen irányelv szövegében; az elektronikus átvételre szolgáló eszközök műszaki adatait és jellemzőit a technológiai fejlődésnek megfelelően naprakészen kell tartani; a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra is hogy az elektronikus kommunikációra vonatkozó kötelező műszaki előírásokat fogadjon el annak érdekében, hogy az elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásával lebonyolított közbeszerzési eljárások során biztosítsa a technikai formátumok, folyamatok és üzenettovábbítás átjárhatóságát, figyelembe véve a technológiai fejlődést; a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra is, hogy módosítsa az Unió azon jogalkotási aktusainak jegyzékét, amelyek közös módszereket állapítanak meg az életciklusköltségek kiszámítására; a nemzetközi szociális és környezetvédelmi megállapodások jegyzékét és az Unió azon jogszabályainak jegyzékét, amelyek végrehajtása feltételezi a szabad bejutást egy bizonyos piacra, valamint a II. mellékletet, amely a különleges vagy kizárólagos jogok értékelésénél figyelembe veendő jogi aktusok jegyzékét tartalmazza, rövid úton módosítani kell annak érdekében, hogy szerepeljenek benne az ágazati alapon elfogadott intézkedések. Az említett igények kielégítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy a jegyzékeket folyamatos naprakészen tartsa. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

| (136) | Ezen irányelv alkalmazása során a Bizottságnak konzultálnia kell az e-közbeszerzéssel foglalkozó megfelelő szakértői csoportokkal, és ennek során biztosítania kell az érdekeltek főbb csoportjainak kiegyensúlyozott összetételét. |
| --- | --- |

(136)

Ezen irányelv alkalmazása során a Bizottságnak konzultálnia kell az e-közbeszerzéssel foglalkozó megfelelő szakértői csoportokkal, és ennek során biztosítania kell az érdekeltek főbb csoportjainak kiegyensúlyozott összetételét.

| (137) | Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni a IX. mellékletben említett adatok megküldésének és közzétételének, illetve a tájékoztatók és hirdetmények kidolgozásának és továbbításának eljárásait, valamint a hirdetmények közzétételének egységes formáját illetően. Az említett hatáskört a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (29) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(137)

Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni a IX. mellékletben említett adatok megküldésének és közzétételének, illetve a tájékoztatók és hirdetmények kidolgozásának és továbbításának eljárásait, valamint a hirdetmények közzétételének egységes formáját illetően. Az említett hatáskört a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (29) megfelelően kell gyakorolni.

| (138) | A hirdetmények közzétételének egységes formanyomtatványának és a nyilatkozatok egységes formanyomtatványának kialakítása tekintetében a végrehajtási jogi aktusokat a tanácsadó bizottsági eljárással kell elfogadni; ezek a jogi aktusok sem pénzügyi szempontból, sem az ezen irányelvből eredő kötelezettségek jellegére és hatályára nem fejtenek ki semmilyen hatást. Épp ellenkezőleg, az említett jogi aktusok pusztán adminisztratív célúak, és az ezen irányelvben megállapított szabályok alkalmazásának megkönnyítését szolgálják.
  Ezen túlmenően, azokat a határozatokat, amelyek annak megállapítására szolgálnak, hogy egy adott tevékenység közvetlenül ki van-e téve a versenynek a szabad hozzáférésű piacokon, olyan feltételek között kell meghozni, amelyek biztosítják e rendelkezés végrehajtásának egységes feltételeit. Következésképpen végrehajtási hatáskört kell ruházni a Bizottságra a 35. cikk szerinti eljárás részletes végrehajtási rendelkezéseinek tekintetében is, annak megállapítására, hogy a 34. cikk és maguk a végrehajtási jogi aktusok alkalmazandók-e. Ezt a hatáskört a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a tanácsadó bizottsági eljárással kell elfogadni. |
| --- | --- |

(138)

A hirdetmények közzétételének egységes formanyomtatványának és a nyilatkozatok egységes formanyomtatványának kialakítása tekintetében a végrehajtási jogi aktusokat a tanácsadó bizottsági eljárással kell elfogadni; ezek a jogi aktusok sem pénzügyi szempontból, sem az ezen irányelvből eredő kötelezettségek jellegére és hatályára nem fejtenek ki semmilyen hatást. Épp ellenkezőleg, az említett jogi aktusok pusztán adminisztratív célúak, és az ezen irányelvben megállapított szabályok alkalmazásának megkönnyítését szolgálják.

Ezen túlmenően, azokat a határozatokat, amelyek annak megállapítására szolgálnak, hogy egy adott tevékenység közvetlenül ki van-e téve a versenynek a szabad hozzáférésű piacokon, olyan feltételek között kell meghozni, amelyek biztosítják e rendelkezés végrehajtásának egységes feltételeit. Következésképpen végrehajtási hatáskört kell ruházni a Bizottságra a 35. cikk szerinti eljárás részletes végrehajtási rendelkezéseinek tekintetében is, annak megállapítására, hogy a 34. cikk és maguk a végrehajtási jogi aktusok alkalmazandók-e. Ezt a hatáskört a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a tanácsadó bizottsági eljárással kell elfogadni.

| (139) | A Bizottságnak át kell tekintenie, hogy az értékhatárok alkalmazása milyen hatásokat gyakorol a belső piacra, és erről jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ennek során olyan tényezőket kell figyelembe vennie, mint a határokon átnyúló közbeszerzés volumene, a kkv-k részvétele, az ügyleti költségek és a költség-haszon arány.
  A közbeszerzésről szóló megállapodásról – annak XXII. cikke (7) bekezdésével összhangban – három évvel a hatálybalépése után, majd azt követően rendszeresen további tárgyalásokat kell folytatni. Ennek során meg kell vizsgálni az értékhatárok szintjének megfelelőségét is, szem előtt tartva azt, hogy az infláció milyen hatással jár akkor, ha a közbeszerzésről szóló megállapodásban szereplő értékhatárok szintje hosszabb időn keresztül változatlan marad; amennyiben az értékhatárok szintje emiatt megváltozna, a Bizottságnak adott esetben jogi aktusra irányuló javaslatot kell elfogadnia az ezen irányelvben megállapított értékhatárok módosítása érdekében. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottságnak át kell tekintenie, hogy az értékhatárok alkalmazása milyen hatásokat gyakorol a belső piacra, és erről jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ennek során olyan tényezőket kell figyelembe vennie, mint a határokon átnyúló közbeszerzés volumene, a kkv-k részvétele, az ügyleti költségek és a költség-haszon arány.

A közbeszerzésről szóló megállapodásról – annak XXII. cikke (7) bekezdésével összhangban – három évvel a hatálybalépése után, majd azt követően rendszeresen további tárgyalásokat kell folytatni. Ennek során meg kell vizsgálni az értékhatárok szintjének megfelelőségét is, szem előtt tartva azt, hogy az infláció milyen hatással jár akkor, ha a közbeszerzésről szóló megállapodásban szereplő értékhatárok szintje hosszabb időn keresztül változatlan marad; amennyiben az értékhatárok szintje emiatt megváltozna, a Bizottságnak adott esetben jogi aktusra irányuló javaslatot kell elfogadnia az ezen irányelvben megállapított értékhatárok módosítása érdekében.

| (140) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tagállamok bizonyos közbeszerzési eljárásokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek a koordinálását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(140)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tagállamok bizonyos közbeszerzési eljárásokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek a koordinálását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (141) | A 2004/17/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(141)

A 2004/17/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni.

| (142) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli, hogy indokolt ilyen dokumentumok megküldése, |
| --- | --- |

(142)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli, hogy indokolt ilyen dokumentumok megküldése,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

| I. CÍM | HATÁLY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS ÁLTALÁNOS ELVEK |
| --- | --- |

I. CÍM

| I. FEJEZET | Tárgy és fogalommeghatározások |
| --- | --- |

I. FEJEZET

| 1. cikk | Tárgy és hatály |
| --- | --- |

1. cikk

| 2. cikk | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2. cikk

| 3. cikk | Ajánlatkérő szervek |
| --- | --- |

3. cikk

| 4. cikk | Közszolgáltató ajánlatkérők |
| --- | --- |

4. cikk

| 5. cikk | Ugyanazon tevékenységre kiterjedő vegyes beszerzések |
| --- | --- |

5. cikk

| 6. cikk | Több tevékenységre kiterjedő beszerzés |
| --- | --- |

6. cikk

| II. FEJEZET: | Tevékenységek |
| --- | --- |

II. FEJEZET:

| 7. cikk | Közös rendelkezések |
| --- | --- |

7. cikk

| 8. cikk | Gáz és hőenergia |
| --- | --- |

8. cikk

| 9. cikk | Villamos energia |
| --- | --- |

9. cikk

| 10. cikk | Víz |
| --- | --- |

10. cikk

| 11. cikk | Közlekedési szolgáltatások |
| --- | --- |

11. cikk

| 12. cikk | Kikötők és repülőterek |
| --- | --- |

12. cikk

| 13. cikk | Postai szolgáltatások |
| --- | --- |

13. cikk

| 14. cikk | Kőolaj és földgáz kitermelése, valamint szén vagy más szilárd tüzelőanyag feltárása vagy kitermelése |
| --- | --- |

14. cikk

| III. FEJEZET | Anyagi hatály |
| --- | --- |

III. FEJEZET

| 1. SZAKASZ | ÉRTÉKHATÁROK |
| --- | --- |

1. SZAKASZ

| 15. cikk | Értékhatárok |
| --- | --- |

15. cikk

| 16. cikk | A beszerzések tervezett értékének kiszámítására szolgáló módszerek |
| --- | --- |

16. cikk

| 17. cikk | Az értékhatárok felülvizsgálata |
| --- | --- |

17. cikk

| 2. SZAKASZ | KIZÁRT SZERZŐDÉSEK ÉS TERVPÁLYÁZATOK; KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK A VÉDELMI VAGY BIZTONSÁGI VONATKOZÁSÚ BESZERZÉSEK TEKINTETÉBEN |
| --- | --- |

2. SZAKASZ

| 1. alszakasz | Valamennyi közszolgáltató ajánlatkérőre vonatkozó kizárások, valamint a vízügyi és energiaipari ágazatra vonatkozó különleges kizárások |
| --- | --- |

1. alszakasz

| 18. cikk | Harmadik személyek részére történő viszonteladás vagy bérbeadás céljából odaítélt szerződések |
| --- | --- |

18. cikk

| 19. cikk | Az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenység folytatásától eltérő célra vagy ilyen tevékenység harmadik országban történő folytatására odaítélt beszerzések és szervezett tervpályázatok |
| --- | --- |

19. cikk

| 20. cikk | Nemzetközi szabályok értelmében odaítélt szerződések és szervezett tervpályázatok |
| --- | --- |

20. cikk

| 21. cikk | Különös kizárások a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében |
| --- | --- |

21. cikk

| 22. cikk | Kizárólagos jog alapján odaítélt, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések |
| --- | --- |

22. cikk

| 23. cikk | Bizonyos közszolgáltató ajánlatkérők által víz vásárlására és energiatermelés céljából történő energia- vagy tüzelőanyag-ellátásra kötött szerződések |
| --- | --- |

23. cikk

| 2. alszakasz | Védelmi és biztonsági vonatkozású beszerzés |
| --- | --- |

2. alszakasz

| 24. cikk | Védelem és biztonság |
| --- | --- |

24. cikk

| 25. cikk | Ugyanazon tevékenységre vonatkozó, védelmi vagy biztonsági vonatkozású vegyes beszerzés |
| --- | --- |

25. cikk

| 26. cikk | Több tevékenységre kiterjedő, védelmi vagy biztonsági vonatkozású beszerzés |
| --- | --- |

26. cikk

| 27. cikk | Nemzetközi szabályok szerint odaítélt, illetve szervezett, védelmi vagy biztonsági vonatkozású szerződések és tervpályázatok |
| --- | --- |

27. cikk

| 3. alszakasz | Különleges kapcsolatok (együttműködés, kapcsolt vállalkozások és közös vállalatok) |
| --- | --- |

3. alszakasz

| 28. cikk | Az ajánlatkérő szervek közötti szerződések |
| --- | --- |

28. cikk

| 29. cikk | Kapcsolt vállalkozásnak odaítélt szerződések |
| --- | --- |

29. cikk

| 30. cikk | Közös vállalatnak vagy közös vállalatban tagsággal rendelkező ajánlatkérőnek odaítélt szerződések |
| --- | --- |

30. cikk

| 31. cikk | Információk bejelentése |
| --- | --- |

31. cikk

| 4. alszakasz | Különleges helyzetek |
| --- | --- |

4. alszakasz

| 32. cikk | Kutatási és fejlesztési szolgáltatások |
| --- | --- |

32. cikk

| 33. cikk | Különleges szabályozás hatálya alá tartozó szerződések |
| --- | --- |

33. cikk

| 5. alszakasz | A versenynek közvetlenül kitett tevékenységek és a rájuk vonatkozó eljárási szabályok |
| --- | --- |

5. alszakasz

| 34. cikk | A versenynek közvetlenül kitett tevékenységek |
| --- | --- |

34. cikk

| 35. cikk | Eljárás annak megállapítására, hogy a 34. cikk alkalmazandó-e |
| --- | --- |

35. cikk

| IV. FEJEZET | Általános elvek |
| --- | --- |

IV. FEJEZET

| 36. cikk | A beszerzés alapelvei |
| --- | --- |

36. cikk

| 37. cikk | Gazdasági szereplők |
| --- | --- |

37. cikk

| 38. cikk | Fenntartott szerződések |
| --- | --- |

38. cikk

| 39. cikk | Titoktartás |
| --- | --- |

39. cikk

| 40. cikk | A kommunikációra vonatkozó szabályok |
| --- | --- |

40. cikk

| 41. cikk | Nómenklatúrák |
| --- | --- |

41. cikk

| 42. cikk | Összeférhetetlenség |
| --- | --- |

42. cikk

| II. CÍM | A SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK |
| --- | --- |

II. CÍM

| I. FEJEZET | Eljárások |
| --- | --- |

I. FEJEZET

| 43. cikk | A közbeszerzésről szóló megállapodással és az egyéb nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos feltételek |
| --- | --- |

43. cikk

| 44. cikk | Az eljárások megválasztása |
| --- | --- |

44. cikk

| 45. cikk | Nyílt eljárás |
| --- | --- |

45. cikk

| 46. cikk | Meghívásos eljárás |
| --- | --- |

46. cikk

| 47. cikk | Felhívással induló tárgyalásos eljárás |
| --- | --- |

47. cikk

| 48. cikk | Versenypárbeszéd |
| --- | --- |

48. cikk

| 49. cikk | Innovációs partnerség |
| --- | --- |

49. cikk

| 50. cikk | Felhívás nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása |
| --- | --- |

50. cikk

| II. FEJEZET | Az elektronikus és az összetett beszerzés technikái és eszközei |
| --- | --- |

II. FEJEZET

| 51. cikk | Keretmegállapodások |
| --- | --- |

51. cikk

| 52. cikk | Dinamikus beszerzési rendszerek |
| --- | --- |

52. cikk

| 53. cikk | Elektronikus árlejtés |
| --- | --- |

53. cikk

| 54. cikk | Elektronikus katalógusok |
| --- | --- |

54. cikk

| 55. cikk | Központosított beszerzési tevékenységek és központi beszerző szervek |
| --- | --- |

55. cikk

| 56. cikk | Eseti közös közbeszerzés |
| --- | --- |

56. cikk

| 57. cikk | Különböző tagállamok közszolgáltató ajánlatkérőinek részvételével zajló beszerzések |
| --- | --- |

57. cikk

| III. FEJEZET | Az eljárás menete |
| --- | --- |

III. FEJEZET

| 1. SZAKASZ | ELŐKÉSZÍTÉS |
| --- | --- |

1. SZAKASZ

| 58. cikk | Előzetes piaci konzultációk |
| --- | --- |

58. cikk

| 59. cikk | Részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők előzetes részvétele |
| --- | --- |

59. cikk

| 60. cikk | Műszaki leírás |
| --- | --- |

60. cikk

| 61. cikk | Jelölések |
| --- | --- |

61. cikk

| 62. cikk | Vizsgálati jelentések, tanúsítás és egyéb bizonyítási eszközök |
| --- | --- |

62. cikk

| 63. cikk | Műszaki leírások közlése |
| --- | --- |

63. cikk

| 64. cikk | Változatok |
| --- | --- |

64. cikk

| 65. cikk | A szerződések részekre bontása |
| --- | --- |

65. cikk

| 66. cikk | A határidők megállapítása |
| --- | --- |

66. cikk

| 2. SZAKASZ | KÖZZÉTÉTEL ÉS ÁTLÁTHATÓSÁG |
| --- | --- |

2. SZAKASZ

| 67. cikk | Időszakos előzetes tájékoztató |
| --- | --- |

67. cikk

| 68. cikk | A minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmények |
| --- | --- |

68. cikk

| 69. cikk | A szerződési hirdetmény |
| --- | --- |

69. cikk

| 70. cikk | Tájékoztató a szerződés odaítéléséről |
| --- | --- |

70. cikk

| 71. cikk | A tájékoztatók és hirdetmények közzétételének formája és módja |
| --- | --- |

71. cikk

| 72. cikk | Nemzeti szintű közzététel |
| --- | --- |

72. cikk

| 73. cikk | A közbeszerzési dokumentumok elektronikus elérhetősége |
| --- | --- |

73. cikk

| 74. cikk | A jelentkezőknek szóló felhívások |
| --- | --- |

74. cikk

| 75. cikk | A minősítést kérelmezők, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők tájékoztatása |
| --- | --- |

75. cikk

| 3. SZAKASZ | A RÉSZTVEVŐK KIVÁLASZTÁSA ÉS A SZERZŐDÉSEK ODAÍTÉLÉSE |
| --- | --- |

3. SZAKASZ

| 76. cikk | Általános elvek |
| --- | --- |

76. cikk

| 1. alszakasz | Minősítés és minőségi kiválasztás |
| --- | --- |

1. alszakasz

| 77. cikk | Minősítési rendszerek |
| --- | --- |

77. cikk

| 78. cikk | A minőségi kiválasztás szempontjai |
| --- | --- |

78. cikk

| 79. cikk | Más szervezetek kapacitásainak igénybevétele |
| --- | --- |

79. cikk

| 80. cikk | A 2014/24/EU irányelv szerinti kizárási okok és kiválasztási szempontok alkalmazása |
| --- | --- |

80. cikk

| 81. cikk | Minőségbiztosítási és környezetvédelmi vezetési szabványok |
| --- | --- |

81. cikk

| 2. alszakasz | A szerződés odaítélése |
| --- | --- |

2. alszakasz

| 82. cikk | A szerződés odaítélésének szempontjai |
| --- | --- |

82. cikk

| 83. cikk | Az életciklusköltségek meghatározása |
| --- | --- |

83. cikk

| 84. cikk | Kirívóan alacsony összegű ajánlatok |
| --- | --- |

84. cikk

| 4. SZAKASZ | HARMADIK ORSZÁGBÓL SZÁRMAZÓ TERMÉKEKRE VONATKOZÓ AJÁNLATOK ÉS AZ EZEN ORSZÁGOKKAL FENNÁLLÓ KAPCSOLATOK |
| --- | --- |

4. SZAKASZ

| 85. cikk | Harmadik országokból származó termékekre vonatkozó ajánlatok |
| --- | --- |

85. cikk

| 86. cikk | Harmadik országokkal építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések tekintetében fennálló kapcsolatok |
| --- | --- |

86. cikk

| IV. FEJEZET | A szerződés teljesítése |
| --- | --- |

IV. FEJEZET

| 87. cikk | Szerződésteljesítési feltételek |
| --- | --- |

87. cikk

| 88. cikk | Alvállalkozás |
| --- | --- |

88. cikk

| 89. cikk | A szerződések módosítása azok időtartama alatt |
| --- | --- |

89. cikk

| 90. cikk | A szerződés felmondása |
| --- | --- |

90. cikk

| III. CÍM | KÜLÖNÖS KÖZBESZERZÉSI RENDSZEREK |
| --- | --- |

III. CÍM

| I. FEJEZET | Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások |
| --- | --- |

I. FEJEZET

| 91. cikk | A szerződés odaítélése a szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások esetében |
| --- | --- |

91. cikk

| 92. cikk | Tájékoztatók és hirdetmények közzététele |
| --- | --- |

92. cikk

| 93. cikk | A szerződések odaítélésének elvei |
| --- | --- |

93. cikk

| 94. cikk | Fenntartott szerződések bizonyos szolgáltatások esetében |
| --- | --- |

94. cikk

| II. FEJEZET | A tervpályázatokra vonatkozó szabályok |
| --- | --- |

II. FEJEZET

| 95. cikk | Hatály |
| --- | --- |

95. cikk

| 96. cikk | Tájékoztatók és hirdetmények |
| --- | --- |

96. cikk

| 97. cikk | A tervpályázatok megszervezésének szabályai, a résztvevők és a bírálóbizottság kiválasztása |
| --- | --- |

97. cikk

| 98. cikk | A bírálóbizottság döntései |
| --- | --- |

98. cikk

| IV. CÍM | IRÁNYÍTÁS |
| --- | --- |

IV. CÍM

| 99. cikk | Végrehajtás |
| --- | --- |

99. cikk

| 100. cikk | A szerződések odaítélésére irányuló eljárásokra vonatkozó egyedi jelentések |
| --- | --- |

100. cikk

| 101. cikk | Nemzeti jelentéstétel és statisztikai információ |
| --- | --- |

101. cikk

| 102. cikk | Közigazgatási együttműködés |
| --- | --- |

102. cikk

| V. CÍM | FELHATALMAZÁS, VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK |
| --- | --- |

V. CÍM

| 103. cikk | A felhatalmazás gyakorlása |
| --- | --- |

103. cikk

| 104. cikk | Sürgősségi eljárás |
| --- | --- |

104. cikk

| 105. cikk | Bizottsági eljárás |
| --- | --- |

105. cikk

| 106. cikk | Átültetés és átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

106. cikk

| 107. cikk | Hatályon kívül helyezés |
| --- | --- |

107. cikk

| 108. cikk | Felülvizsgálat |
| --- | --- |

108. cikk

| 109. cikk | Hatálybalépés |
| --- | --- |

109. cikk

| 110. cikk | Címzettek |
| --- | --- |

110. cikk

MELLÉKLETEK

| I. melléklet | A 2. cikk 2. pontjának a) alpontjában említett tevékenységek jegyzéke |
| --- | --- |

I. melléklet

| II. melléklet | A 4. cikk (3) bekezdésében említett uniós jogi aktusok jegyzéke |
| --- | --- |

II. melléklet

| III. melléklet | A 34. cikk (3) bekezdésében említett uniós jogi aktusok jegyzéke |
| --- | --- |

III. melléklet

| IV. melléklet | A 35. cikkben említett végrehajtási jogi aktus elfogadására vonatkozó határidők |
| --- | --- |

IV. melléklet

| V. melléklet | Az ajánlatok, részvételi jelentkezések, minősítés iránti kérelmek, valamint pályázatra benyújtott tervek és projektek elektronikus átvételéhez szükséges eszközökre vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

V. melléklet

| VI. melléklet A. része | Az időszakos előzetes tájékoztatóban feltüntetendő információk (67. cikk) |
| --- | --- |

VI. melléklet A. része

| VI. melléklet B. része | A nem eljárás megindító felhívásként alkalmazott időszakos előzetes tájékoztató felhasználói oldalon történő közzétételéről szóló értesítésben feltüntetendő információk (67. cikk (1) bekezdése) |
| --- | --- |

VI. melléklet B. része

| VII. melléklet | Elektronikus árlejtés esetén a közbeszerzési dokumentumokban feltüntetendő információk (53. cikk (4) bekezdése) |
| --- | --- |

VII. melléklet

| VIII. melléklet | Egyes műszaki leírások meghatározása |
| --- | --- |

VIII. melléklet

| IX. melléklet | A közzététel jellemzői |
| --- | --- |

IX. melléklet

| X. melléklet | A minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményben feltüntetendő információk (44. cikk (4) bekezdés b) pontja és 68. cikk) |
| --- | --- |

X. melléklet

| XI. melléklet | A szerződési hirdetményben feltüntetendő információk (69. cikk) |
| --- | --- |

XI. melléklet

| XII. melléklet | A szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatóban feltüntetendő információk (70. cikk) |
| --- | --- |

XII. melléklet

| XIII. melléklet | A 74. cikkben említett, ajánlattételre, párbeszédben vagy tárgyalásban való részvételre, illetve a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás tartalma |
| --- | --- |

XIII. melléklet

| XIV. melléklet | A 36. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi szociális és környezetvédelmi egyezmények jegyzéke |
| --- | --- |

XIV. melléklet

| XV. melléklet | A 83. cikk (3) bekezdésében említett uniós jogi aktusok jegyzéke |
| --- | --- |

XV. melléklet

| XVI. melléklet | A szerződés tartama alatti szerződésmódosításokról szóló hirdetményben feltüntetendő információk (a 89. cikk (1) bekezdése) |
| --- | --- |

XVI. melléklet

| XVII. melléklet | A 91. cikkben említett szolgáltatások |
| --- | --- |

XVII. melléklet

| XVIII. melléklet | A szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra irányuló szerződésekre vonatkozó tájékoztatókban és hirdetményekben feltüntetendő információk (92. cikk) |
| --- | --- |

XVIII. melléklet

| XIX. melléklet | A tervpályázati hirdetményben feltüntetendő információk (a 96. cikk (1) bekezdése) |
| --- | --- |

XIX. melléklet

| XX. melléklet | A tervpályázati eljárás eredményéről szóló tájékoztatóban feltüntetendő információk (a 96. cikk (1) bekezdése) |
| --- | --- |

XX. melléklet

| XXI. melléklet | Megfelelési táblázat |
| --- | --- |

XXI. melléklet

I.   CÍM

HATÁLY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS ÁLTALÁNOS ELVEK

I.   FEJEZET

Tárgy és fogalommeghatározások

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez az irányelv szabályokat állapít meg a közszolgáltató ajánlatkérők által közbeszerzési szerződések megkötése érdekében lefolytatott olyan közbeszerzési eljárások és tervpályázati eljárások vonatkozásában, amelyek tervezett értéke eléri a 15. cikkben rögzített értékhatárokat.

(2)   Ezen irányelv értelmében beszerzés az építési beruházás, áruk vagy szolgáltatások egy vagy több közszolgáltató ajánlatkérő általi – árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló, a szerződés révén történő – megvásárlása az említett közszolgáltató ajánlatkérők által kiválasztott gazdasági szereplőktől, feltéve, hogy az építési beruházást, árukat vagy szolgáltatásokat a 8–14. cikkben felsorolt valamely tevékenység folytatására szánták.

(3)   Ezen irányelv alkalmazására az EUMSZ 346. cikke vonatkozik.

(4)   Ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon szabadságát, hogy az uniós joggal összhangban meghatározzák, mit tekintenek általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak, hogyan kell e szolgáltatásokat az állami támogatásokra vonatkozó szabályok betartásával megszervezni és finanszírozni, és e szolgáltatásoknak milyen konkrét kötelezettségeknek kell megfelelniük. Az irányelv szintén nem érinti a hatóságok azon döntését, hogy szándékukban áll-e egyes közfeladatokat – az EUMSZ 14. cikkével és a 26. jegyzőkönyvével összhangban – maguk ellátni, milyen módon és milyen mértékben.

(5)   Ez az irányelv nem érinti annak módját, hogy a tagállamok hogyan szervezik a szociális biztonsági rendszereiket.

(6)   Ezen irányelv hatálya nem terjed ki az általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásokra.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

1.   „árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés”: egy vagy több közszolgáltató ajánlatkérő és egy vagy több gazdasági szereplő által írásban megkötött visszterhes szerződés, amelynek tárgya építési beruházás kivitelezése, árubeszerzés vagy szolgáltatásmegrendelés;

2.   „építési beruházásra irányuló szerződés”: olyan szerződés, amelynek tárgya az alábbiak egyike:

| a) | az I. melléklet szerinti tevékenységek valamelyikéhez tartozó építési beruházás kivitelezése, vagy tervezése és kivitelezése együtt; |
| --- | --- |

a)

az I. melléklet szerinti tevékenységek valamelyikéhez tartozó építési beruházás kivitelezése, vagy tervezése és kivitelezése együtt;

| b) | építmény kivitelezése, vagy tervezése és kivitelezése együtt; |
| --- | --- |

b)

építmény kivitelezése, vagy tervezése és kivitelezése együtt;

| c) | az építmény típusa vagy tervezése felett meghatározó befolyással rendelkező közszolgáltató ajánlatkérő által megállapított követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetve módon történő kivitelezése; |
| --- | --- |

c)

az építmény típusa vagy tervezése felett meghatározó befolyással rendelkező közszolgáltató ajánlatkérő által megállapított követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetve módon történő kivitelezése;

3.   „építmény”: magas- vagy mélyépítési munkálatok olyan összességében vett eredménye, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére;

4.   „árubeszerzésre irányuló szerződés”: olyan szerződés, amelynek tárgya termékek adásvétele, lízingje, bérlete vagy részletvétele, vételi joggal vagy anélkül. Az árubeszerzésre irányuló szerződés mellékesen telepítési és üzembe helyezési műveletekre is kiterjedhet;

5.   „szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés”: a 2. pontban említettektől eltérő szolgáltatás nyújtására irányuló szerződés;

6.   „gazdasági szereplő”: bármely természetes vagy jogi személy, vagy közszolgáltató ajánlatkérő, illetve ilyen személyek és/vagy szervek csoportja, beleértve a vállalkozások ideiglenes szövetségeit is, aki, illetve amely a piacon építési beruházások és/vagy építmények kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja;

7.   „ajánlattevő”: ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő;

8.   „részvételre jelentkező”: meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban, versenypárbeszédben vagy innovációs partnerségben való részvételre történő meghívásért folyamodó, vagy meghívást kapó gazdasági szereplő;

9.   „közbeszerzési dokumentumok”: minden olyan dokumentum, amelyet a közszolgáltató ajánlatkérő a beszerzés vagy az eljárás elemeinek leírása vagy meghatározása érdekében hoz létre, illetve amelyre ennek érdekében hivatkozik, ideértve a szerződési hirdetményt, az eljárást megindító felhívásként alkalmazott időszakos előzetes tájékoztatót vagy a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményt, a műszaki leírást, az ismertetőt, a javasolt szerződéses feltételeket, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők által benyújtandó dokumentumok formátumait, az általánosan alkalmazandó kötelezettségekre vonatkozó információt és minden egyéb dokumentumot;

10.   „központosított beszerzési tevékenység”: az egyik alábbi formában folytatott, állandó jellegű tevékenység:

| a) | közszolgáltató ajánlatkérőknek szánt áruk beszerzése és/vagy szolgáltatások megrendelése; |
| --- | --- |

a)

közszolgáltató ajánlatkérőknek szánt áruk beszerzése és/vagy szolgáltatások megrendelése;

| b) | a közszolgáltató ajánlatkérőknek szánt építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélése vagy keretmegállapodások megkötése; |
| --- | --- |

b)

a közszolgáltató ajánlatkérőknek szánt építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélése vagy keretmegállapodások megkötése;

11.   „járulékos beszerzési tevékenység”: támogatás nyújtása a beszerzési tevékenységekhez, különösen az alábbi formákban:

| a) | technikai infrastruktúra, amely a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé teszi az építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélését illetve keretmegállapodások megkötését; |
| --- | --- |

a)

technikai infrastruktúra, amely a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé teszi az építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélését illetve keretmegállapodások megkötését;

| b) | a közbeszerzési eljárások lefolytatásával és tervezésével kapcsolatos tanácsadás; |
| --- | --- |

b)

a közbeszerzési eljárások lefolytatásával és tervezésével kapcsolatos tanácsadás;

| c) | a közbeszerzési eljárások előkészítése és kezelése az érintett közszolgáltató ajánlatkérő nevében és számlájára; |
| --- | --- |

c)

a közbeszerzési eljárások előkészítése és kezelése az érintett közszolgáltató ajánlatkérő nevében és számlájára;

12.   „központi beszerző szerv”: az ezen irányelv 4. cikkének (1) bekezdése szerinti közszolgáltató ajánlatkérő vagy a 2014/24/EU irányelv 2. cikkének (1) bekezdésének 1. pontja szerinti ajánlatkérő szerv, amely központosított és – adott esetben – járulékos beszerzési tevékenységet végez.

A központi beszerző szerv által központosított beszerzési tevékenység céljából végzett beszerzés a 8–14. cikk szerinti tevékenység folytatása céljából való beszerzésnek minősül. A 18. cikk nem alkalmazandó a központi beszerző szerv által, központosított beszerzési tevékenység teljesítése céljából végzett beszerzésre;

13.   „közbeszerzési szolgáltató”: közjogi vagy magánjogi szerv, amely járulékos beszerzési tevékenységet ajánl a piacon;

14.   „írásbeli” vagy „írásban”: bármely, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezés, amely olvasható, reprodukálható, majd közölhető, ideértve az elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is;

15.   „elektronikus út”: elektronikus eszköz alkalmazása olyan adatok feldolgozására (beleértve a digitális tömörítést) és tárolására, amelyek továbbítása, átadása és átvétele vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történik;

16.   „életciklus”: egy termék, egy építési beruházás vagy egy szolgáltatásnyújtás fennállásának összes egymást követő és/vagy egymással kapcsolatban álló szakasza – ideértve az elvégzendő kutatást és fejlesztést, a gyártást, a kereskedést és annak feltételeit, a szállítást, a felhasználást és a karbantartást is –, a nyersanyagbeszerzéstől, illetve az erőforrások megteremtésétől az eltávolításig/ártalmatlanításig, az adott területek eredeti állapotának helyreállításáig és a szolgáltatás vagy a használat végéig;

17.   „tervpályázat”: olyan eljárás, amely lehetővé teszi a közszolgáltató ajánlatkérő számára – főként a város- és területrendezés, építészet és építés, illetve adatfeldolgozás területén – olyan tervnek vagy tervrajznak a megszerzését, amelyet díjazásos vagy díjazás nélküli pályáztatás után egy bírálóbizottság ítélt oda;

18.   „innováció”: olyan új vagy jelentős mértékben továbbfejlesztett árutermék, szolgáltatás vagy folyamat – beleértve többek között a termelési, építési, illetve konstrukciós folyamatokat – új marketingmódszer, vagy új szervezési mód megvalósítása az üzletvitel, a munkaszervezés vagy a külső kapcsolatok terén, amelynek célja többek között, hogy elősegítse a társadalmi kihívások leküzdését, illetve hogy előmozdítsa az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia végrehajtását;

19.   „jelölés”: olyan dokumentum, bizonyítvány vagy tanúsítvány, amely igazolja, hogy az adott építmény, termék, szolgáltatás, folyamat vagy eljárás megfelel bizonyos követelményeknek;

20.   „jelölési követelmények”: azon követelmények, amelyeket az adott építménynek, terméknek, szolgáltatásnak, folyamatnak vagy eljárásnak teljesítenie kell a kérdéses jelölés megszerzéséhez.

3. cikk

Ajánlatkérő szervek

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában „ajánlatkérő szerv” állami, regionális vagy helyi hatóság, közjogi intézmény, továbbá az egy vagy több ilyen hatóság, illetve közjogi intézmény által létrehozott társulás.

(2)   „Regionális hatóságok” az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (30) említett NUTS 1-ben és NUTS 2-ben nem teljes körűen felsorolt hatóságok és igazgatási egységek.

(3)   „Helyi hatóságok” az 1059/2003/EK rendeletben említett NUTS 3 szerinti és annál kisebb közigazgatási egységek minden hatósága;

(4)   „Közjogi szerv”: olyan szerv, amelyre a következők mindegyike jellemző:

| a) | kifejezetten olyan közérdekű célra jött létre, amely nem gazdasági vagy üzleti jellegű; |
| --- | --- |

a)

kifejezetten olyan közérdekű célra jött létre, amely nem gazdasági vagy üzleti jellegű;

| b) | jogi személyiséggel rendelkezik; és |
| --- | --- |

b)

jogi személyiséggel rendelkezik; és

| c) | nagyobb részben állami, regionális vagy helyi hatóság, vagy egyéb közjogi szerv finanszírozza; vagy amelynek irányítása e szervek felügyelete alatt áll; vagy amelynek olyan ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete van, amely tagjainak többségét állami, regionális vagy helyi hatóság, vagy egyéb közjogi szerv nevezi ki. |
| --- | --- |

c)

nagyobb részben állami, regionális vagy helyi hatóság, vagy egyéb közjogi szerv finanszírozza; vagy amelynek irányítása e szervek felügyelete alatt áll; vagy amelynek olyan ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete van, amely tagjainak többségét állami, regionális vagy helyi hatóság, vagy egyéb közjogi szerv nevezi ki.

4. cikk

Közszolgáltató ajánlatkérők

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában „közszolgáltató ajánlatkérők” az alábbi jogalanyok:

| a) | ajánlatkérő szervek vagy közvállalkozások, és a 8–14. cikkben említett tevékenységek valamelyikét folytatják; |
| --- | --- |

a)

ajánlatkérő szervek vagy közvállalkozások, és a 8–14. cikkben említett tevékenységek valamelyikét folytatják;

| b) | amennyiben nem ajánlatkérő szervek vagy közvállalkozások, egy vagy több olyan tevékenységet is folytatnak, amely a 8–14. cikkben említettek között szerepel, és valamely tagállam illetékes hatósága által odaítélt, különleges vagy kizárólagos jogok alapján működnek. |
| --- | --- |

b)

amennyiben nem ajánlatkérő szervek vagy közvállalkozások, egy vagy több olyan tevékenységet is folytatnak, amely a 8–14. cikkben említettek között szerepel, és valamely tagállam illetékes hatósága által odaítélt, különleges vagy kizárólagos jogok alapján működnek.

(2)   „közvállalkozás”: bármely vállalkozás, amely felett az ajánlatkérő szervek a vállalkozásban birtokolt tulajdonjoguk, pénzügyi részesedésük vagy a vállalkozásra irányadó szabályok révén közvetlen vagy közvetett módon jelentős befolyást gyakorolnak.

A jelentős befolyás vélelmezendő az ajánlatkérő szerv részéről a következő esetek bármelyikében, amikor az említett szerv közvetlenül vagy közvetve:

| a) | a vállalkozás jegyzett tőkéjének többségével rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

a vállalkozás jegyzett tőkéjének többségével rendelkezik;

| b) | a vállalkozás által kibocsátott részvények által megtestesített szavazatok többségével rendelkezik; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozás által kibocsátott részvények által megtestesített szavazatok többségével rendelkezik;

| c) | a vállalkozás ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete tagjainak többségét kinevezheti. |
| --- | --- |

c)

a vállalkozás ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete tagjainak többségét kinevezheti.

(3)   E cikk alkalmazásában „különleges vagy kizárólagos jogok” az érintett tagállam illetékes hatósága által törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések útján odaítélt jogok, amelyek a 8–14. cikkben említett tevékenységek gyakorlásának lehetőségét egy vagy több szervezetre korlátozzák, és jelentősen befolyásolják más szervezeteknek e tevékenységek végzésére vonatkozó lehetőségeit.

Nem minősülnek az első albekezdés értelmében vett „különleges vagy kizárólagos jognak” azok a jogok, amelyeket olyan eljárás során adtak meg, amelyben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyben a jogok megadása objektív kritériumok alapján történt.

Az említett eljárások közé tartoznak a következők:

| a) | a felhívással induló közbeszerzési eljárások a 2014/24/EU irányelvnek, a 2009/81/EK irányelvnek, a 2014/23/EU irányelvnek vagy ezen irányelvnek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

a felhívással induló közbeszerzési eljárások a 2014/24/EU irányelvnek, a 2009/81/EK irányelvnek, a 2014/23/EU irányelvnek vagy ezen irányelvnek megfelelően;

| b) | az Unió más, a II. mellékletben felsorolt jogi aktusai alapján végrehajtott eljárások, amelyek objektív kritériumok alapján megfelelő előzetes átláthatóságot biztosítanak az engedélyek megadásához. |
| --- | --- |

b)

az Unió más, a II. mellékletben felsorolt jogi aktusai alapján végrehajtott eljárások, amelyek objektív kritériumok alapján megfelelő előzetes átláthatóságot biztosítanak az engedélyek megadásához.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az uniós jogszabályok II. mellékletben foglalt jegyzékének módosítására vonatkozóan, amennyiben új jogi aktusok elfogadása, jogi aktusok hatályon kívül helyezése vagy módosítása miatt ez szükségesnek bizonyul.

5. cikk

Ugyanazon tevékenységre kiterjedő vegyes beszerzések

(1)   A (2) bekezdés azon vegyes beszerzések esetében alkalmazandó, amelyek tárgya több, különböző típusú olyan beszerzés, amelyek mindegyikére vonatkozik ezen irányelv.

A (3)–(5) bekezdés azon vegyes beszerzések esetében alkalmazandó, amelyek tárgya egyrészt az ezen irányelv hatálya alá tartozó beszerzés, másrészt más jogszabályok hatálya alá tartozó beszerzés.

(2)   Azokat a szerződéseket, amelyeknek két- vagy többféle beszerzés a tárgya (építési beruházások, szolgáltatások vagy áruk), az arra a beszerzési fajtára vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően kell odaítélni, amely az adott szerződés fő tárgyára jellemző.

Azon vegyes beszerzések esetében, amelyek részben a III. cím I. fejezetének körébe tartozó szolgáltatásokból, részben egyéb szolgáltatásokból, illetve azon vegyes beszerzések esetében, amelyek részben szolgáltatásokból, részben árubeszerzésből állnak, a fő tárgyat annak alapján kell megállapítani, hogy az egyes szolgáltatások és árubeszerzések közül melyiknek a tervezett értéke a legmagasabb.

(3)   Amennyiben az adott beszerzés különböző részei objektíve elkülöníthetőek, a (4) bekezdés alkalmazandó, amennyiben az adott szerződés különböző részei objektíve nem elkülöníthetőek, az (5) bekezdés alkalmazandó.

Amennyiben az adott beszerzés egy részére az EUMSZ 346. cikke, vagy a 2009/81/EK irányelv vonatkozik, ezen irányelv 25. cikke alkalmazandó.

(4)   Amennyiben a tárgy részben az ezen irányelv hatálya alá tartozó, részben pedig az irányelv hatálya alá nem tartozó beszerzés, a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy a különálló részekre külön-külön szerződést ítélnek oda, és úgy is, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda. Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a külön részekre külön-külön szerződést ítélnek oda, a szóban forgó rész jellemzői alapján kell eldönteni, hogy arra mely jogi keret vonatkozzon.

Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők egyetlen szerződést odaítélése mellett döntenek, hacsak a 25. cikk másként nem rendelkezik, az eredő vegyes közbeszerzési eljárásra ez az irányelv alkalmazandó, függetlenül azon részek értékétől, amelyek máskülönben más jogi keret alá tartoznának, és függetlenül attól, hogy máskülönben e részek mely jogi keret alá tartoznának.

Az árubeszerzést, építés-beruházási és szolgáltatási beszerzést és koncessziót egyaránt magában foglaló vegyes szerződések esetében a vegyes szerződéseket ezen irányelvvel összhangban kell odaítélni, amennyiben a vegyes beszerzés azon részének, amely az ezen irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési szerződés kötésére irányul, a 16. cikknek megfelelően számított tervezett értéke eléri vagy meghaladja a 15. cikkben megállapított vonatkozó értékhatárt.

(5)   Ha az adott beszerzés különböző részei objektíve nem elkülöníthetők, az alkalmazandó jogi keretet a beszerzés fő tárgya alapján kell megállapítani.

6. cikk

Több tevékenységre kiterjedő beszerzés

(1)   A több tevékenységre kiterjedő szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek akár úgy, hogy minden egyes különálló tevékenységre vonatkozóan külön szerződést ítélnek oda, akár úgy, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda. Ha a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy külön szerződéseket ítélnek oda, az adott különálló rész jellemzői alapján kell eldönteni, hogy az adott szerződésre vonatkozóan milyen szabályokat kell alkalmazni.

Az 5. cikktől eltérve, amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők úgy határoznak, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda, e cikk (2) és a (3) bekezdését kell alkalmazni. Ha azonban az egyik tevékenység az EUMSZ 346. cikke, vagy a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozik, az ezen irányelv 26. cikkét kell alkalmazni.

Az egyetlen vagy több önálló szerződést odaítélése közötti választás nem irányulhat arra, hogy a szerződést kizárja ezen irányelv vagy adott esetben a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv alkalmazási köréből.

(2)   Ha egy szerződés többféle tevékenységre irányul, a szerződés elsődleges célját képező tevékenységre vonatkozó szabályok határozzák meg azt, hogy az ilyen szerződésre mely jogi szabályozás lesz alkalmazandó.

(3)   Amennyiben objektív módon nem határozható meg, hogy mely tevékenység képezi a szerződés elsődleges célját, az alkalmazandó szabályokat az alábbi a), b) és c) pontnak megfelelően kell meghatározni:

| a) | a szerződést a 2014/24/EU irányelvnek megfelelően kell odaítélni abban az esetben, ha a szerződés célját képező egyik tevékenység ezen irányelv, a másik pedig a 2014/24/EU irányelv hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

a)

a szerződést a 2014/24/EU irányelvnek megfelelően kell odaítélni abban az esetben, ha a szerződés célját képező egyik tevékenység ezen irányelv, a másik pedig a 2014/24/EU irányelv hatálya alá tartozik;

| b) | a szerződést ezen irányelvnek megfelelően kell odaítélni, amennyiben a szerződés célját képező egyik tevékenység ezen irányelv hatálya alá, a másik pedig a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

b)

a szerződést ezen irányelvnek megfelelően kell odaítélni, amennyiben a szerződés célját képező egyik tevékenység ezen irányelv hatálya alá, a másik pedig a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozik;

| c) | a szerződést ezen irányelvnek megfelelően kell odaítélni, amennyiben a szerződés célját képező egyik tevékenység ezen irányelv hatálya alá tartozik, a másik pedig sem ezen irányelv, sem a 2014/23/EU irányelv, sem a 2014/24/EU irányelv hatálya alá nem tartozik. |
| --- | --- |

c)

a szerződést ezen irányelvnek megfelelően kell odaítélni, amennyiben a szerződés célját képező egyik tevékenység ezen irányelv hatálya alá tartozik, a másik pedig sem ezen irányelv, sem a 2014/23/EU irányelv, sem a 2014/24/EU irányelv hatálya alá nem tartozik.

II.   FEJEZET

Tevékenységek

7. cikk

Közös rendelkezések

A 8., a 9. és a 10. cikk alkalmazásában az „ellátás” fogalmába beletartozik az előállítás (termelés), valamint a nagykereskedelmi és a kiskereskedelmi értékesítés.

A kitermelés formájában történő gáztermelés azonban a 14. cikk hatálya alá tartozik.

8. cikk

Gáz és hőenergia

(1)   A gázt és a hőenergiát illetően ezt az irányelvet a következő tevékenységekre kell alkalmazni:

| a) | helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése közszolgáltatás teljesítésének céljából gáz és hő előállítása, szállítása vagy elosztása terén; |
| --- | --- |

a)

helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése közszolgáltatás teljesítésének céljából gáz és hő előállítása, szállítása vagy elosztása terén;

| b) | ilyen hálózatok gázzal vagy hőenergiával történő ellátása. |
| --- | --- |

b)

ilyen hálózatok gázzal vagy hőenergiával történő ellátása.

(2)   A közszolgáltatást teljesítő hálózatoknak a nem ajánlatkérő szervként működő közszolgáltató ajánlatkérő által történő, gázzal vagy hőenergiával való ellátása nem tekinthető az (1) bekezdés alá tartozó tevékenységnek akkor, ha valamennyi következő feltétel teljesül:

| a) | a gáznak vagy hőenergiának az érintett ajánlatkérő szerv általi előállítása elkerülhetetlenül következik egy, az e cikk (1) bekezdésében, vagy a 9–11. cikkben említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséből; |
| --- | --- |

a)

a gáznak vagy hőenergiának az érintett ajánlatkérő szerv általi előállítása elkerülhetetlenül következik egy, az e cikk (1) bekezdésében, vagy a 9–11. cikkben említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséből;

| b) | a közszolgáltatást teljesítő hálózat ellátása kizárólag az ilyen termelés gazdasági hasznosítására irányul, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem haladja meg az ajánlatkérő szerv árbevételének 20 %-át. |
| --- | --- |

b)

a közszolgáltatást teljesítő hálózat ellátása kizárólag az ilyen termelés gazdasági hasznosítására irányul, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem haladja meg az ajánlatkérő szerv árbevételének 20 %-át.

9. cikk

Villamos energia

(1)   A villamos energiát illetően ezt az irányelvet a következő tevékenységekre kell alkalmazni:

| a) | helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése közszolgáltatás teljesítésének céljából villamos energia előállítása, szállítása vagy elosztása terén; |
| --- | --- |

a)

helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése közszolgáltatás teljesítésének céljából villamos energia előállítása, szállítása vagy elosztása terén;

| b) | ilyen hálózatok villamos energiával történő ellátása. |
| --- | --- |

b)

ilyen hálózatok villamos energiával történő ellátása.

(2)   A közszolgáltatást teljesítő, helyhez kötött hálózatoknak a nem ajánlatkérő szervként működő közszolgáltató ajánlatkérő által történő, villamos energiával való ellátása nem tekinthető az (1) bekezdés alá tartozó tevékenységnek akkor, ha valamennyi következő feltétel teljesül:

| a) | az érintett ajánlatkérő szerv azért állít elő villamos energiát, mert annak fogyasztására egy, az e cikk (1) bekezdésében, vagy a 8., 10. és 11. cikkben említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséhez van szüksége; |
| --- | --- |

a)

az érintett ajánlatkérő szerv azért állít elő villamos energiát, mert annak fogyasztására egy, az e cikk (1) bekezdésében, vagy a 8., 10. és 11. cikkben említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséhez van szüksége;

| b) | a közszolgáltatást teljesítő hálózat ellátása csak az ajánlatkérő szerv saját fogyasztásától függ, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem lépte túl az ajánlatkérő szerv összenergia-termelésének 30 %-át. |
| --- | --- |

b)

a közszolgáltatást teljesítő hálózat ellátása csak az ajánlatkérő szerv saját fogyasztásától függ, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem lépte túl az ajánlatkérő szerv összenergia-termelésének 30 %-át.

10. cikk

Víz

(1)   A víz tekintetében ezt az irányelvet a következő tevékenységekre kell alkalmazni:

| a) | helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése közszolgáltatás teljesítésének céljából ivóvíz előállítása, szállítása vagy elosztása terén; |
| --- | --- |

a)

helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése közszolgáltatás teljesítésének céljából ivóvíz előállítása, szállítása vagy elosztása terén;

| b) | ilyen hálózatok ivóvízzel való ellátása. |
| --- | --- |

b)

ilyen hálózatok ivóvízzel való ellátása.

(2)   Ezt az irányelvet azokra a szerződésekre vagy tervpályázatokra is alkalmazni kell, amelyeket az (1) bekezdésben említett tevékenységet folytató ajánlatkérő szerv ítél oda, illetve szervez, és amelyek a következők egyikével kapcsolatosak:

| a) | vízépítési projektek, öntözés vagy termőföld-lecsapolás, feltéve, hogy az ivóvízellátásra szánt víz mennyisége az ilyen projektek vagy az öntöző, illetve lecsapoló létesítmények által biztosított víz teljes mennyiségének több mint 20 %-a; |
| --- | --- |

a)

vízépítési projektek, öntözés vagy termőföld-lecsapolás, feltéve, hogy az ivóvízellátásra szánt víz mennyisége az ilyen projektek vagy az öntöző, illetve lecsapoló létesítmények által biztosított víz teljes mennyiségének több mint 20 %-a;

| b) | szennyvízelvezetés vagy -kezelés. |
| --- | --- |

b)

szennyvízelvezetés vagy -kezelés.

(3)   A közszolgáltatást teljesítő, helyhez kötött hálózatoknak a nem ajánlatkérő szervként működő közszolgáltató ajánlatkérő által történő, ivóvízzel való ellátása nem tekinthető az (1) bekezdés alá tartozó tevékenységnek akkor, ha valamennyi következő feltétel teljesül:

| a) | az érintett ajánlatkérő szerv azért állít elő ivóvizet, mert annak fogyasztására egy, a 8–10. cikkben említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséhez van szüksége; |
| --- | --- |

a)

az érintett ajánlatkérő szerv azért állít elő ivóvizet, mert annak fogyasztására egy, a 8–10. cikkben említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséhez van szüksége;

| b) | a közszolgáltatást teljesítő hálózat ellátása csak az ajánlatkérő szerv saját fogyasztásától függ, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem lépte túl az ajánlatkérő szerv által előállított ivóvíz mennyiségének 30 %-át. |
| --- | --- |

b)

a közszolgáltatást teljesítő hálózat ellátása csak az ajánlatkérő szerv saját fogyasztásától függ, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem lépte túl az ajánlatkérő szerv által előállított ivóvíz mennyiségének 30 %-át.

11. cikk

Közlekedési szolgáltatások

Ezt az irányelvet alkalmazni kell a vasúton, automatizált rendszerekkel, villamossal, trolibusszal, autóbusszal vagy drótkötélpályán történő közlekedés terén közszolgáltatást nyújtó hálózatok létesítésével vagy üzemeltetésével kapcsolatos tevékenységekre.

Közlekedési szolgáltatások esetében akkor lehet hálózat meglétéről beszélni, ha a szolgáltatást valamely tagállam illetékes hatósága által meghatározott üzemeltetési feltételek, például az útvonalakra, a rendelkezésre bocsátandó közlekedési kapacitásra vagy a szolgáltatás gyakoriságára vonatkozó feltételek alapján végzik.

12. cikk

Kikötők és repülőterek

Ezt az irányelvet alkalmazni kell a földrajzi területek hasznosításával kapcsolatos olyan tevékenységekre, amelyek célja repülőtér és tengeri vagy belvízi kikötő vagy más terminállétesítmény rendelkezésre bocsátása légi, tengeri vagy belvízi fuvarozók részére.

13. cikk

Postai szolgáltatások

(1)   Ezt az irányelvet a következő szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos tevékenységekre kell alkalmazni:

| a) | postai szolgáltatások; |
| --- | --- |

a)

postai szolgáltatások;

| b) | postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatások, feltéve, hogy e szolgáltatásokat olyan ajánlatkérő nyújtja, amely az e cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti postai szolgáltatásokat is nyújt, és feltéve, hogy a 34. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek az e cikk (2) bekezdésének b) pontjában szereplő szolgáltatások tekintetében nem teljesülnek. |
| --- | --- |

b)

postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatások, feltéve, hogy e szolgáltatásokat olyan ajánlatkérő nyújtja, amely az e cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti postai szolgáltatásokat is nyújt, és feltéve, hogy a 34. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek az e cikk (2) bekezdésének b) pontjában szereplő szolgáltatások tekintetében nem teljesülnek.

(2)   E cikk alkalmazásában és a 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (31) sérelme nélkül:

a)   „postai küldemény”: megcímzett küldemény, végleges, szállítandó formájában, tömegétől függetlenül. A levélküldeményeken kívül ilyen küldemények például a könyvek, katalógusok, hírlapok, folyóiratok és a kereskedelmi értékkel rendelkező vagy nem rendelkező árucikket tartalmazó postai csomagok, súlyuktól függetlenül;

b)   „postai szolgáltatások”: olyan szolgáltatások, amelyek postai küldemények gyűjtését, feldolgozását, szállítását és kézbesítését foglalják magukban. Ide tartoznak mind a 97/67/EK irányelvnek megfelelően létrehozott egyetemes szolgáltatás hatálya alá tartozó, mind az oda nem tartozó szolgáltatások;

c)   „a postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatások”: a következő területeken nyújtott szolgáltatások:

| i. | postaszolgálat-irányítási szolgáltatások (a feladást megelőző és az azt követő szolgáltatások, például a küldeményrendező szolgáltatások); |
| --- | --- |

i.

postaszolgálat-irányítási szolgáltatások (a feladást megelőző és az azt követő szolgáltatások, például a küldeményrendező szolgáltatások);

| ii. | az a) pontban nem szereplő postai küldeményekhez, így például címzés nélküli közvetlen küldeményhez kapcsolódó szolgáltatások. |
| --- | --- |

ii.

az a) pontban nem szereplő postai küldeményekhez, így például címzés nélküli közvetlen küldeményhez kapcsolódó szolgáltatások.

14. cikk

Kőolaj és földgáz kitermelése, valamint szén vagy más szilárd tüzelőanyag feltárása vagy kitermelése

Ezt az irányelvet alkalmazni kell azokra a tevékenységekre, amelyek valamely földrajzi területnek a következő célból történő hasznosításával kapcsolatosak:

| a) | kőolaj vagy földgáz kitermelése; |
| --- | --- |

a)

kőolaj vagy földgáz kitermelése;

| b) | szén vagy más szilárd tüzelőanyag feltárása vagy kitermelése. |
| --- | --- |

b)

szén vagy más szilárd tüzelőanyag feltárása vagy kitermelése.

III.   FEJEZET

Anyagi hatály

1.   szakasz

Értékhatárok

15. cikk

Értékhatárok

Ezt az irányelvet olyan beszerzésekre kell alkalmazni, amelyek a 18–23. cikkben foglalt kizárások alapján vagy a 34. cikknek megfelelően az adott tevékenység folytatása tekintetében nincsenek kizárva, és amelyeknek a hozzáadottérték-adó (héa) nélküli tervezett értéke eléri a következő értékhatárt:

| a) | 414 000 EUR az árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra, valamint tervpályázatokra irányuló szerződések esetében; |
| --- | --- |

a)

414 000 EUR az árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra, valamint tervpályázatokra irányuló szerződések esetében;

| b) | 5 186 000 EUR az építési beruházásra irányuló szerződések esetében; |
| --- | --- |

b)

5 186 000 EUR az építési beruházásra irányuló szerződések esetében;

| c) | 1 000 000 EUR a XVII. mellékletben felsorolt szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra irányuló szolgáltatási szerződések esetében. |
| --- | --- |

c)

1 000 000 EUR a XVII. mellékletben felsorolt szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra irányuló szolgáltatási szerződések esetében.

16. cikk

A beszerzések tervezett értékének kiszámítására szolgáló módszerek

(1)   Valamely beszerzés tervezett értékének kiszámítása a közszolgáltató ajánlatkérő által tervezett, hozzáadottérték-adó nélküli teljes kifizetendő összegen alapul, amelybe beleértendő a közbeszerzési dokumentumokban kifejezetten meghatározottak szerint az opció minden formája és a szerződések meghosszabbítása.

Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő a részvételre jelentkezők, illetve ajánlattevők számára díjakról vagy kifizetésekről rendelkezik, azokat a beszerzés tervezett értékének kiszámításakor figyelembe kell vennie.

(2)   Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő több különálló működési egységből áll, a valamennyi működési egységre együttesen számított, teljes tervezett értéket kell figyelembe venni.

Az első albekezdés ellenére, amennyiben egy különálló működési egység önállóan felelős az általa végzett beszerzésért vagy annak egyes kategóriáiért, az értékek tervezhetők az adott egység szintjén is.

(3)   A beszerzések tervezett értékének kiszámításához használt módszer nem választható ki azzal a szándékkal, hogy az adott beszerzést kizárják ezen irányelv hatálya alól. A beszerzés nem osztható részekre azzal a céllal, hogy kikerüljön ezen irányelv hatálya alól, kivéve, ha azt objektív okok indokolják.

(4)   A tervezett érték attól a pillanattól érvényes, amelyben az eljárást megindító felhívást elküldték, illetve – azokban az esetekben, amikor ilyen felhívásra nem kerül sor – attól a pillanattól, amikor a közszolgáltató ajánlatkérő megindítja a közbeszerzési eljárást, például azáltal, hogy a beszerzéssel összefüggésben, amennyiben ez megfelelő, felveszi a kapcsolatot a gazdasági szereplőkkel.

(5)   A keretmegállapodások és dinamikus beszerzési rendszerek tekintetében a figyelembe veendő érték a keretmegállapodás vagy a dinamikus beszerzési rendszer teljes időtartamára előirányzott valamennyi szerződés legmagasabb tervezett, hozzáadottérték-adó nélküli értéke.

(6)   Az innovációs partnerségek esetében a figyelembe veendő érték a tervezett partnerség valamennyi szakasza során megvalósítandó kutatási és fejlesztési tevékenységek, valamint a tervezett partnerség végén kifejlesztendő és beszerzendő áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások legmagasabb – hozzáadottérték-adó nélküli – tervezett értéke.

(7)   A 15. cikk alkalmazásában az építési beruházásra irányuló szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérőnek a tervezett érték kiszámításakor figyelembe kell vennie mind az építési beruházás értékét, mind azoknak az áruknak és szolgáltatásoknak a teljes tervezett értékét, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérők bocsátanak a szerződő fél rendelkezésére, feltéve, hogy azok szükségesek az építési beruházások kivitelezéséhez.

(8)   Amennyiben előfordulhat, hogy egy tervezett építési beruházás vagy tervezett szolgáltatásnyújtás esetében a szerződéseket részekre bontva ítélik oda, az összes rész tervezett összértékét kell figyelembe venni.

Ha a részek együttes értéke eléri vagy meghaladja a 15. cikkben megállapított értékhatárt, ezt az irányelvet mindegyik rész odaítélése tekintetében alkalmazni kell.

(9)   Amennyiben hasonló áruk tervezett beszerzése részekre bontva, több szerződés odaítélésével valósulhat meg, a 15. cikk b) és c) pontjának alkalmazásakor az összes ilyen rész tervezett összértékét kell figyelembe venni.

Ha a részek együttes értéke eléri vagy meghaladja a 15. cikkben megállapított értékhatárt, ezt az irányelvet mindegyik rész odaítélése tekintetében alkalmazni kell.

(10)   A közszolgáltató ajánlatkérők a (8) és a (9) bekezdésben foglaltak ellenére az ebben az irányelvben meghatározott eljárások alkalmazása nélkül is odaítélhetnek egyes részekre vonatkozó szerződéseket, amennyiben az adott rész hozzáadottérték-adó nélküli tervezett értéke az árubeszerzések és a szolgáltatásnyújtások esetében 80 000 EUR-nál, az építési beruházások esetében pedig 1 millió EUR-nál kevesebb. Az ilyen módon, ezen irányelv alkalmazása nélkül odaítélt részek együttes értéke azonban nem haladhatja meg az összes olyan rész egybeszámított értékének 20 %-át, amelyekre a tervezett építési beruházást, a hasonló áruk tervezett beszerzését vagy szolgáltatások tervezett igénybevételét felosztották.

(11)   Árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló, rendszeres jellegű vagy egy adott időszakon belül megújítható szerződések esetében a szerződés tervezett értékét a következők alapján kell kiszámítani:

| a) | vagy az előző tizenkét hónap vagy költségvetési év során egymást követően odaítélt, azonos típusú szerződések tényleges, lehetőség szerint az első szerződést követő tizenkét hónap folyamán bekövetkező mennyiségi vagy értékbeli változások figyelembevételével kiigazított összértéke; |
| --- | --- |

a)

vagy az előző tizenkét hónap vagy költségvetési év során egymást követően odaítélt, azonos típusú szerződések tényleges, lehetőség szerint az első szerződést követő tizenkét hónap folyamán bekövetkező mennyiségi vagy értékbeli változások figyelembevételével kiigazított összértéke;

| b) | vagy az első teljesítést követő tizenkét hónap, illetve költségvetési év – amennyiben az tizenkét hónapnál hosszabb – folyamán odaítélt, egymást követő szerződések tervezett összértéke. |
| --- | --- |

b)

vagy az első teljesítést követő tizenkét hónap, illetve költségvetési év – amennyiben az tizenkét hónapnál hosszabb – folyamán odaítélt, egymást követő szerződések tervezett összértéke.

(12)   Olyan árubeszerzésre irányuló szerződés esetében, amely termékek bérletére, haszonbérletére, pénzügyi lízingjére vagy részletvételére irányul, a tervezett szerződési érték kiszámításának alapjául vett érték a következő:

| a) | határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama tizenkét hónap vagy annál kevesebb, a szerződés tartamára vonatkozó tervezett összérték, ha pedig időtartama meghaladja a tizenkét hónapot, a tervezett maradványértéket is magában foglaló összérték; |
| --- | --- |

a)

határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama tizenkét hónap vagy annál kevesebb, a szerződés tartamára vonatkozó tervezett összérték, ha pedig időtartama meghaladja a tizenkét hónapot, a tervezett maradványértéket is magában foglaló összérték;

| b) | határozatlan időtartamú szerződés esetében, illetve amikor a szerződés időtartama nem határozható meg, a havi érték negyvennyolcszorosa. |
| --- | --- |

b)

határozatlan időtartamú szerződés esetében, illetve amikor a szerződés időtartama nem határozható meg, a havi érték negyvennyolcszorosa.

(13)   A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés tervezett szerződési értékének kiszámításához alapul vett érték adott esetben a következő:

| a) | biztosítási szolgáltatások esetében a fizetendő biztosítási díj és egyéb ellenszolgáltatások; |
| --- | --- |

a)

biztosítási szolgáltatások esetében a fizetendő biztosítási díj és egyéb ellenszolgáltatások;

| b) | banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások esetében a díj, a fizetendő jutalék, a kamat és egyéb ellenszolgáltatások; |
| --- | --- |

b)

banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások esetében a díj, a fizetendő jutalék, a kamat és egyéb ellenszolgáltatások;

| c) | a tervezést is magában foglaló szolgáltatás esetében a díj vagy fizetendő jutalék és egyéb ellenszolgáltatások. |
| --- | --- |

c)

a tervezést is magában foglaló szolgáltatás esetében a díj vagy fizetendő jutalék és egyéb ellenszolgáltatások.

(14)   Olyan szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében, amelyben nem tüntetik fel a teljes árat, a tervezett szerződési érték kiszámításának alapja a következő:

| a) | határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama 48 hónap vagy annál kevesebb: a szerződés teljes időtartamára szóló összérték; |
| --- | --- |

a)

határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama 48 hónap vagy annál kevesebb: a szerződés teljes időtartamára szóló összérték;

| b) | határozatlan időtartamú közbeszerzési szerződés esetében, illetve amikor a szerződés időtartama meghaladja a 48 hónapot, a havi érték negyvennyolcszorosa. |
| --- | --- |

b)

határozatlan időtartamú közbeszerzési szerződés esetében, illetve amikor a szerződés időtartama meghaladja a 48 hónapot, a havi érték negyvennyolcszorosa.

17. cikk

Az értékhatárok felülvizsgálata

(1)   A Bizottság 2013. június 30-tól kezdődően kétévente megvizsgálja, hogy a 15. cikk a) és b) pontjában foglalt értékhatárok megfelelnek-e a Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésről szóló megállapodásában megállapított értékhatároknak, és szükség esetén e cikkel összhangban módosítja azokat.

A közbeszerzési megállapodásban megállapított számítási módszernek megfelelően a Bizottság az említett értékhatárokat az eurónak a január 1-jétől hatályos felülvizsgálatot megelőző augusztus 31-én véget érő 24 hónapos időszakban vizsgált, különleges lehívási jogokban (SDR) kifejezett átlagos napi értéke alapján számítja ki. Az ilyen módon felülvizsgált értékhatárokat a közbeszerzésről szóló megállapodásban előírt, SDR-ben kifejezett értékhatárok tiszteletben tartása érdekében szükség esetén lefelé kell kerekíteni a legközelebbi ezer euróra.

(2)   A Bizottság 2014. január 1-jétől kezdődően kétévente megállapítja az értékhatároknak a 15. cikk a) és b) pontjában említett és e cikk (1) bekezdése alapján módosított, azon tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett összegét, amelyek pénzneme nem az euro.

Ezzel egy időben a Bizottság megállapítja az értékhatároknak a 15. cikk c) pontjában említett, azon tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett összegét, amelyek pénzneme nem az euro.

A közbeszerzésről szóló megállapodásban megállapított számítási módszernek megfelelően ezen értékek meghatározása – az alkalmazandó értékhatárokkal összhangban – e pénznemeknek a január 1-jétől hatályos felülvizsgálatot megelőző augusztus 31-én véget érő 24 hónapos időszakban vizsgált, euróban kifejezett átlagos napi értékén alapul.

(3)   A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az (1) bekezdésben említett felülvizsgált értékhatárokat, azoknak a (2) bekezdés első albekezdésében említett, nemzeti pénznemekben kifejezett értékét és a (2) bekezdés második albekezdésének megfelelően meghatározott értéket a felülvizsgálatot követő november hónap elején.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 103. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el arra vonatkozóan, hogy az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében előírt módszertant hozzáigazítsa minden olyan módszertani változáshoz, amely a közbeszerzésről szóló megállapodásban az értékhatároknak a 15. cikk a) és b) pontjában említett felülvizsgálata, és az e cikk (2) bekezdésében említett, azon tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett megfelelő értékek meghatározása tekintetében meghatározott módszertanban bekövetkezik, amelyek pénzneme nem az euro.

A Bizottság arra is felhatalmazást kap, hogy a 103. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 15. cikk a) és b) pontjában említett értékhatárok módosítása érdekében, amennyiben az szükséges.

(5)   Abban az esetben, ha szükséges a 15. cikk a) és b) pontjában említett értékhatárok módosítása, de idő hiányában a 103. cikkben foglalt eljárás alkalmazása nem lehetséges, vagyis rendkívül sürgős esetben az e cikk (4) bekezdésének második albekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 104. cikkben előírt eljárás alkalmazandó.

2.   szakasz

Kizárt szerződések és tervpályázatok; Különös rendelkezések a védelmi vagy biztonsági vonatkozású beszerzések tekintetében

1.   alszakasz

Valamennyi közszolgáltató ajánlatkérőre vonatkozó kizárások, valamint a vízügyi és energiaipari ágazatra vonatkozó különleges kizárások

18. cikk

Harmadik személyek részére történő viszonteladás vagy bérbeadás céljából odaítélt szerződések

(1)   Ez az irányelv nem alkalmazandó a harmadik személyek részére történő viszonteladás vagy bérbeadás céljából odaítélt szerződésekre, feltéve, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő semmiféle különleges vagy kizárólagos jogot nem élvez az ilyen szerződések tárgyának eladásával vagy bérbeadásával kapcsolatban, és feltéve, hogy más szervezetek a közszolgáltató ajánlatkérőével azonos feltételek mellett szabadon értékesíthetik vagy adhatják bérbe az ilyen szerződések tárgyát.

(2)   A közszolgáltató ajánlatkérők kérésre tájékoztatják a Bizottságot mindazokról a termék-, illetve tevékenységkategóriákról, amelyeket nem tekintenek az (1) bekezdés hatálya alá tartozónak. A Bizottság tájékoztatás céljából rendszeresen közzéteheti az Európai Unió Hivatalos Lapjában azon termék-, illetve tevékenységkategóriák jegyzékét, amelyeket nem tekint az említett bekezdés hatálya alá tartozónak. Ennek során a Bizottság tiszteletben tart minden olyan szenzitív üzleti szempontot, amelyre a közszolgáltató ajánlatkérők ezen információk továbbításakor felhívják a figyelmet.

19. cikk

Az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenység folytatásától eltérő célra vagy ilyen tevékenység harmadik országban történő folytatására odaítélt beszerzések és szervezett tervpályázatok

(1)   Ez az irányelv nem alkalmazandó olyan beszerzésekre, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő a 8–14. cikkben leírt tevékenységei folytatásától eltérő célra, vagy ilyen tevékenységeknek valamely harmadik országban történő, az Unión belüli hálózat vagy földrajzi terület fizikai használatával nem járó körülmények között történő folytatására ítél oda, sem az ilyen céllal szervezett tervpályázatokra.

(2)   A közszolgáltató ajánlatkérők kérésre tájékoztatják a Bizottságot mindazokról a tevékenységekről, amelyeket nem tekintenek az (1) bekezdés hatálya alá tartozónak. A Bizottság tájékoztatás céljából rendszeresen közzéteheti az Európai Unió Hivatalos Lapjában azon tevékenységkategóriák jegyzékét, amelyeket nem tekint az említett bekezdés hatálya alá tartozónak. Ennek során a Bizottság tiszteletben tart minden olyan szenzitív üzleti szempontot, amelyre a közszolgáltató ajánlatkérők ezen információk továbbításakor felhívják a figyelmet.

20. cikk

Nemzetközi szabályok szerint odaítélt szerződések és szervezett tervpályázatok

(1)   Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő az ezen irányelvben szereplőktől eltérő, az alábbiak valamelyike által meghatározott közbeszerzési eljárás szerint köteles odaítélni, illetve megszervezni:

| a) | nemzetközi jogi kötelezettségeket keletkeztető jogi eszköz, például egy tagállam és egy vagy több harmadik ország vagy ezek valamely alegysége által a Szerződéseknek megfelelően kötött, és valamely projektnek az aláíró felek általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra vonatkozó nemzetközi megállapodás; |
| --- | --- |

a)

nemzetközi jogi kötelezettségeket keletkeztető jogi eszköz, például egy tagállam és egy vagy több harmadik ország vagy ezek valamely alegysége által a Szerződéseknek megfelelően kötött, és valamely projektnek az aláíró felek általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra vonatkozó nemzetközi megállapodás;

| b) | nemzetközi szervezet. |
| --- | --- |

b)

nemzetközi szervezet.

A tagállamok az e cikk első albekezdésének a) pontjában említett minden jogi eszközről tájékoztatják a Bizottságot, amely konzultálhat a 105. cikkben említett közbeszerzési tanácsadó bizottsággal.

(2)   Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a szerződésekre és tervpályázatokra, amelyek esetében a közszolgáltató ajánlatkérő egy adott nemzetközi szervezet vagy nemzetközi finanszírozó intézmény által előírt közbeszerzési szabályoknak megfelelően ítél oda, illetve rendez meg, amennyiben az adott közbeszerzési szerződések és tervpályázatok tekintetében a finanszírozást teljes mértékben az adott szervezet vagy intézmény nyújtja; azon beszerződési szerződések és tervpályázatok esetében, amelyeknél legnagyobbrészt a nemzetközi szervezet vagy a nemzetközi finanszírozó intézmény nyújt társfinanszírozást, a felek megállapodnak az alkalmazandó közbeszerzési eljárásokról.

(3)   A 27. cikk alkalmazandó azon védelmi vagy biztonsági vonatkozású szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket e nemzetközi szabályok szerint ítélnek oda vagy szerveznek meg. Az említett szerződésekre és tervpályázatokra e cikk (1) és a (2) bekezdése nem alkalmazandó.

21. cikk

Különös kizárások a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében

Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre, amelyek tárgya:

| a) | föld, meglévő épületek vagy egyéb ingatlan, illetve az arra vonatkozó jogok bármely pénzügyi eljárással történő megvásárlása vagy bérlése; |
| --- | --- |

a)

föld, meglévő épületek vagy egyéb ingatlan, illetve az arra vonatkozó jogok bármely pénzügyi eljárással történő megvásárlása vagy bérlése;

| b) | választott bírói és békéltetési szolgáltatás; |
| --- | --- |

b)

választott bírói és békéltetési szolgáltatás;

| c) | a következő jogi szolgáltatások bármelyike:






  i. | ügyfél jogi képviselete a 77/249/EGK tanácsi irányelv (32) 1. cikke szerinti ügyvéd által az alábbi ügyekben:






  — | valamely tagállamban, vagy harmadik országban, vagy nemzetközi választott bírósági vagy békéltetési fórum előtt lefolytatott választott bírósági vagy békéltetési eljárás során, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a következő jogi szolgáltatások bármelyike:

i.

ügyfél jogi képviselete a 77/249/EGK tanácsi irányelv (32) 1. cikke szerinti ügyvéd által az alábbi ügyekben:

—

valamely tagállamban, vagy harmadik országban, vagy nemzetközi választott bírósági vagy békéltetési fórum előtt lefolytatott választott bírósági vagy békéltetési eljárás során, vagy

| — | valamely tagállam vagy harmadik ország nemzeti bíróságai, törvényszékei vagy hatóságai előtt vagy nemzetközi bíróságok, törvényszékek és intézmények előtt lefolytatott igazságügyi eljárás során; |
| --- | --- |

—

valamely tagállam vagy harmadik ország nemzeti bíróságai, törvényszékei vagy hatóságai előtt vagy nemzetközi bíróságok, törvényszékek és intézmények előtt lefolytatott igazságügyi eljárás során;

| ii. | jogi tanácsadás, ha arra az e pont i. alpontjában említett eljárások bármelyikére való felkészítésként kerül sor, vagy amennyiben kézzel fogható jele és nagy valószínűsége van annak, hogy az az ügy, melyben a jogi tanácsadásra sor kerül, ilyen eljárások tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy a tanácsadást a 77/249/EGK irányelv 1. cikke szerinti ügyvéd nyújtja; |
| --- | --- |

ii.

jogi tanácsadás, ha arra az e pont i. alpontjában említett eljárások bármelyikére való felkészítésként kerül sor, vagy amennyiben kézzel fogható jele és nagy valószínűsége van annak, hogy az az ügy, melyben a jogi tanácsadásra sor kerül, ilyen eljárások tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy a tanácsadást a 77/249/EGK irányelv 1. cikke szerinti ügyvéd nyújtja;

| iii. | közjegyző által nyújtandó irathitelesítési és irat-felülhitelesítési szolgáltatások; |
| --- | --- |

iii.

közjegyző által nyújtandó irathitelesítési és irat-felülhitelesítési szolgáltatások;

| iv. | vagyonkezelő, kirendelt gyám vagy gondnok által nyújtott jogi szolgáltatások vagy egyéb olyan jogi szolgáltatások, amelyek nyújtóit az érintett tagállam bírósága rendelte ki, illetve jog szerint rendelték ki őket konkrét feladatoknak az e törvényszékek vagy bíróságok felügyelete melletti ellátására; |
| --- | --- |

iv.

vagyonkezelő, kirendelt gyám vagy gondnok által nyújtott jogi szolgáltatások vagy egyéb olyan jogi szolgáltatások, amelyek nyújtóit az érintett tagállam bírósága rendelte ki, illetve jog szerint rendelték ki őket konkrét feladatoknak az e törvényszékek vagy bíróságok felügyelete melletti ellátására;

| v. | olyan egyéb jogi szolgáltatások, amelyek az érintett tagállamban – még ha eseti jelleggel is – hatósági hatáskör gyakorlásához kapcsolódnak; |
| --- | --- |

v.

olyan egyéb jogi szolgáltatások, amelyek az érintett tagállamban – még ha eseti jelleggel is – hatósági hatáskör gyakorlásához kapcsolódnak;

| d) | az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatás, a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (33) értelmében, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az európai stabilizációs mechanizmus segítségével végrehajtott műveletek; |
| --- | --- |

d)

az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatás, a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (33) értelmében, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az európai stabilizációs mechanizmus segítségével végrehajtott műveletek;

| e) | kölcsönök, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatosak-e vagy sem; |
| --- | --- |

e)

kölcsönök, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatosak-e vagy sem;

| f) | munkaszerződések; |
| --- | --- |

f)

munkaszerződések;

| g) | vasúti vagy földalatti (metró) személyszállítási szolgáltatás; |
| --- | --- |

g)

vasúti vagy földalatti (metró) személyszállítási szolgáltatás;

| h) | az állampolgárok védelme, polgári védelem és veszélymegelőzés, amelyet nonprofit szervezetek vagy egyesületek nyújtanak, és amelyek a 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 és 85143000-3 CPV-kód alá tartoznak, kivéve a betegszállítási mentőszolgáltatásokat; |
| --- | --- |

h)

az állampolgárok védelme, polgári védelem és veszélymegelőzés, amelyet nonprofit szervezetek vagy egyesületek nyújtanak, és amelyek a 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 és 85143000-3 CPV-kód alá tartoznak, kivéve a betegszállítási mentőszolgáltatásokat;

| i) | az audiovizuális vagy rádiós médiaszolgáltatók által odaítélt, a közvetítési időre vagy a programszolgáltatásra vonatkozó szerződések. E cikk alkalmazásában a „médiaszolgáltatók” jelentése azonos a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (34) 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglaltakkal. A „program” jelentése azonos az említett irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltakkal, de kiterjed a rádiós programokra és a rádiós programanyagokra is. Továbbá e rendelkezés alkalmazásában a „programanyag” jelentése azonos a „program” jelentésével. |
| --- | --- |

i)

az audiovizuális vagy rádiós médiaszolgáltatók által odaítélt, a közvetítési időre vagy a programszolgáltatásra vonatkozó szerződések. E cikk alkalmazásában a „médiaszolgáltatók” jelentése azonos a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (34) 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglaltakkal. A „program” jelentése azonos az említett irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltakkal, de kiterjed a rádiós programokra és a rádiós programanyagokra is. Továbbá e rendelkezés alkalmazásában a „programanyag” jelentése azonos a „program” jelentésével.

22. cikk

Kizárólagos jog alapján odaítélt, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések

Ez az irányelv nem alkalmazandó arra a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésre, amelyet olyan szervezetnek ítélnek oda, amely maga is ajánlatkérő szerv, vagy amelyet ajánlatkérő szervek társulásával kötnek, olyan kizárólagos jog alapján, amelyet az EUMSZ-szel összeegyeztethető, törvényi, rendeleti vagy kihirdetett közigazgatási rendelkezés értelmében e szervek élveznek.

23. cikk

Bizonyos közszolgáltató ajánlatkérők által víz vásárlására és energiatermelés céljából történő energia- vagy tüzelőanyag-ellátásra kötött szerződések

Ez az irányelv nem alkalmazandó a következőkre:

| a) | víz vásárlására irányuló szerződésre akkor, ha azt a 10. cikk (1) bekezdésében említett, ivóvízzel kapcsolatos tevékenységek egyikét vagy mindkettőt folytató közszolgáltató ajánlatkérő ítéli oda; |
| --- | --- |

a)

víz vásárlására irányuló szerződésre akkor, ha azt a 10. cikk (1) bekezdésében említett, ivóvízzel kapcsolatos tevékenységek egyikét vagy mindkettőt folytató közszolgáltató ajánlatkérő ítéli oda;

| b) | az olyan közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt szerződésekre, amelyek maguk is aktívak az energiaipari ágazatban olyan módon, hogy a 8. cikk (1) bekezdésében, a 9. cikk (1) bekezdésében vagy a 14. cikkben említett ellátó tevékenységet folytatják:






  i. | energiaellátás; |
| --- | --- | --- |

b)

az olyan közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt szerződésekre, amelyek maguk is aktívak az energiaipari ágazatban olyan módon, hogy a 8. cikk (1) bekezdésében, a 9. cikk (1) bekezdésében vagy a 14. cikkben említett ellátó tevékenységet folytatják:

i.

energiaellátás;

| ii. | tüzelőanyag-ellátás energiatermelés céljából. |
| --- | --- |

ii.

tüzelőanyag-ellátás energiatermelés céljából.

2.   alszakasz

Védelmi és biztonsági vonatkozású beszerzés

24. cikk

Védelem és biztonság

(1)   A védelem és a biztonság területén odaítélt szerződések és az e területeken megszervezett tervpályázatok vonatkozásában ez az irányelv nem alkalmazandó a következő esetekben:

| a) | a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződések; |
| --- | --- |

a)

a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződések;

| b) | azon szerződések, amelyekre a 2009/81/EK irányelv annak 8., 12. és 13. cikke értelmében nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

b)

azon szerződések, amelyekre a 2009/81/EK irányelv annak 8., 12. és 13. cikke értelmében nem alkalmazandó.

(2)   Ez az irányelv nem alkalmazandó az (1) bekezdésben egyébként a hatály alól nem mentesített közbeszerzési szerződésekre és tervpályázatokra, amennyiben kisebb beavatkozással járó intézkedésekkel – például a közszolgáltató ajánlatkérő által a közbeszerzési eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének védelmét célzó követelmények megszabásával – a tagállam alapvető biztonsági érdekeinek védelme nem garantálható az ezen irányelvben meghatározott szerződés-odaítélési eljárás során.

Továbbá – az EUMSZ 346. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban – ez az irányelv nem alkalmazandó az egyébként az e cikk (1) bekezdésében a hatály alól mentesített beszerzési szerződésekre és tervpályázatokra, ha ennek az irányelvnek az alkalmazása olyan információk szolgáltatására kötelezné a tagállamot, amelyek felfedését az alapvető biztonsági érdekeivel ellentétesnek ítéli.

(3)   Amennyiben a beszerzést és a szerződés teljesítését vagy a tervpályázatot titkosnak nyilvánították, vagy ezeket valamely tagállam hatályos törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései szerint különleges biztonsági intézkedéseknek kell kísérniük, ezen irányelv nem alkalmazandó, feltéve, hogy az adott tagállam úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó alapvető érdekeinek védelmét nem lehetséges kisebb beavatkozással járó – például a (2) bekezdés első albekezdésében említett – intézkedésekkel garantálni.

25. cikk

Ugyanazon tevékenységre vonatkozó, védelmi vagy biztonsági vonatkozású vegyes beszerzés

(1)   Ugyanazon tevékenységre vonatkozó olyan vegyes szerződések esetében, amelyek tárgyába egyrészt az ezen irányelv hatálya alá tartozó beszerzés, másrészt az EUMSZ 346. cikkének hatálya vagy a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozó beszerzés vagy egyéb elemek is tartoznak, ezt a cikket kell alkalmazni.

(2)   Amennyiben az adott beszerzés különböző részei objektíve elkülöníthetők, a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy a különböző részekre külön-külön szerződést ítélnek oda, és úgy is, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda.

Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a különböző részekre külön-külön szerződést ítélnek oda, a szóban forgó rész jellemzői alapján kell eldönteni, hogy arra mely jogi keret vonatkozzon.

Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő úgy dönt, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda, az alkalmazandó jogi keretet az alábbi kritériumok alapján kell megállapítani:

| a) | amennyiben az adott beszerzés egy részére az EUMSZ 346. cikke alkalmazandó, a szerződés odaítélhető ezen irányelv alkalmazása nélkül, amennyiben a beszerzés egyben, egyetlen szerződés odaítélése objektív okokból indokolt; |
| --- | --- |

a)

amennyiben az adott beszerzés egy részére az EUMSZ 346. cikke alkalmazandó, a szerződés odaítélhető ezen irányelv alkalmazása nélkül, amennyiben a beszerzés egyben, egyetlen szerződés odaítélése objektív okokból indokolt;

| b) | amennyiben az adott beszerzés egy részére a 2009/81/EK irányelv alkalmazandó, a szerződés odaítélhető az említett irányelvnek megfelelően, amennyiben egyetlen szerződés odaítélése objektív okokból indokolt. Ez a pont nem érinti az említett irányelvben előírt értékhatárokat és kizárásokat. |
| --- | --- |

b)

amennyiben az adott beszerzés egy részére a 2009/81/EK irányelv alkalmazandó, a szerződés odaítélhető az említett irányelvnek megfelelően, amennyiben egyetlen szerződés odaítélése objektív okokból indokolt. Ez a pont nem érinti az említett irányelvben előírt értékhatárokat és kizárásokat.

Az egyetlen szerződés odaítélésére vonatkozó döntés nem irányulhat arra, hogy bizonyos szerződéseket kizárjanak ezen irányelv vagy a 2009/81/EK irányelv alkalmazási köréből.

(3)   A (2) bekezdés harmadik albekezdésének a) pontja alkalmazandó azon vegyes beszerzésekre, amelyekre máskülönben az említett albekezdésnek mind az a), mind a b) pontja alkalmazandó lenne.

(4)   Amennyiben egy adott szerződés különböző részei objektíve nem elkülöníthetők, a szerződés odaítélhető ezen irányelv alkalmazása nélkül, amennyiben egyes részekre az EUMSZ 346. cikke alkalmazandó; egyéb esetekben a 2009/81/EK irányelvvel összhangban ítélhető oda.

26. cikk

Több tevékenységre kiterjedő, védelmi vagy biztonsági vonatkozású beszerzés

(1)   A több tevékenységre kiterjedő szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek akár úgy, hogy minden egyes különálló tevékenységre vonatkozóan külön szerződést ítélnek oda, akár úgy, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda. Ha a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a különálló részekre vonatkozóan külön szerződéseket ítélnek oda, az adott különálló tevékenység jellemzői alapján kell eldönteni, hogy az adott szerződésre vonatkozóan milyen jogi szabályozást kell alkalmazni.

Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda, e cikk (2) bekezdését kell alkalmazni. Az egyetlen szerződés odaítélése és a több különálló szerződés odaítélése közötti választás nem irányulhat arra, hogy a szerződést vagy szerződéseket kizárja ezen irányelv vagy a 2009/81/EK irányelv hatálya alól.

(2)   Olyan szerződések esetében, amelyek célját egyrészt egy olyan tevékenység képezi, amely ezen irányelv hatálya alá tartozik, másrészt pedig egy olyan tevékenység, amely:

| a) | a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozik; vagy |
| --- | --- |

a)

a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozik; vagy

| b) | az EUMSZ 346. cikkének hatálya alá tartozik, |
| --- | --- |

b)

az EUMSZ 346. cikkének hatálya alá tartozik,

a szerződés az a) pontban meghatározott esetekben odaítélhető a 2009/81/EK irányelvvel összhangban, a b) pontban meghatározott esetekben pedig ezen irányelv alkalmazása nélkül. Ez az albekezdés nem érinti a 2009/81/EK irányelvben előírt értékhatárokat és kizárásokat.

Az első albekezdés a) pontjában meghatározott szerződések esetében, amennyiben azok beszerzési és egyéb, az EUMSZ 346. cikkének hatálya alá tartozó elemeket is tartalmaznak, a szerződés ezen irányelv alkalmazása nélkül is odaítélhető.

Az első és a második albekezdés alkalmazásának azonban az a feltétele, hogy az egyetlen szerződés odaítélése objektíven indokolható legyen, és az egyetlen szerződés odaítélésére vonatkozó döntés nem irányulhat arra, hogy a szerződést kizárja ezen irányelv alkalmazása alól.

27. cikk

Nemzetközi szabályok szerint odaítélt, illetve szervezett, védelmi vagy biztonsági vonatkozású szerződések és tervpályázatok

(1)   Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a védelmi és biztonsági vonatkozású szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő az ezen irányelvben szereplőktől eltérő, az alábbiak valamelyike alapján, illetve által kialakított közbeszerzési eljárás szerint köteles odaítélni vagy szervezni:

| a) | egy tagállam és egy vagy több harmadik ország által a Szerződések alapján kötött, és valamely projektnek az aláíró államok általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra vonatkozó nemzetközi megállapodás vagy egyezség; |
| --- | --- |

a)

egy tagállam és egy vagy több harmadik ország által a Szerződések alapján kötött, és valamely projektnek az aláíró államok általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra vonatkozó nemzetközi megállapodás vagy egyezség;

| b) | csapatok állomásoztatására vonatkozó és valamely tagállam vagy harmadik ország vállalkozásait érintő nemzetközi megállapodás vagy egyezség; |
| --- | --- |

b)

csapatok állomásoztatására vonatkozó és valamely tagállam vagy harmadik ország vállalkozásait érintő nemzetközi megállapodás vagy egyezség;

| c) | nemzetközi szervezet. |
| --- | --- |

c)

nemzetközi szervezet.

Az e cikk első albekezdésének a) pontjában említett minden megállapodásról vagy egyezségről értesíteni kell a Bizottságot, amely konzultálhat a 105. cikkben említett közbeszerzési tanácsadó bizottsággal.

(2)   Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a védelmi vagy biztonsági vonatkozású szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő egy adott nemzetközi szervezet vagy nemzetközi finanszírozó intézmény által előírt közbeszerzési szabályoknak megfelelően ítél oda vagy szervez, amennyiben a szóban forgó szerződések és tervpályázatok tekintetében a finanszírozást teljes mértékben az adott szervezet vagy intézmény nyújtja. Azon szerződések és tervpályázatok esetében, amelyeknél legnagyobbrészt nemzetközi szervezet vagy nemzetközi finanszírozó intézmény nyújt társfinanszírozást, a felek megállapodnak az alkalmazandó közbeszerzési eljárásokról.

3.   alszakasz

Különleges kapcsolatok (együttműködés, kapcsolt vállalkozások és közös vállalatok)

28. cikk

Az ajánlatkérő szervek közötti szerződések

(1)   Az ajánlatkérő szervek által egy magánjog vagy a közjog hatálya alá tartozó jogi személynek odaítélt szerződés nem tartozik ezen irányelv hatálya alá az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén:

| a) | az ajánlatkérő szerv olyan kontrollt gyakorol az érintett jogi személy felett, amely hasonló ahhoz a kontrollhoz, amelyet saját szervezeti egységei felett gyakorol; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatkérő szerv olyan kontrollt gyakorol az érintett jogi személy felett, amely hasonló ahhoz a kontrollhoz, amelyet saját szervezeti egységei felett gyakorol;

| b) | a kontrollált jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő szerv által kontrollált más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki; |
| --- | --- |

b)

a kontrollált jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő szerv által kontrollált más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki;

| c) | nincs közvetlen magántőke-részesedés a kontrollált jogi személyben az olyan nem kontrolláló és nem blokkoló jellegű magántőke-részesedés kivételével, amely a nemzeti jogszabályi előírások teljesítésére szolgál a Szerződéssel összhangban, és amely nem jár befolyással a kontrollált jogi személy felett. |
| --- | --- |

c)

nincs közvetlen magántőke-részesedés a kontrollált jogi személyben az olyan nem kontrolláló és nem blokkoló jellegű magántőke-részesedés kivételével, amely a nemzeti jogszabályi előírások teljesítésére szolgál a Szerződéssel összhangban, és amely nem jár befolyással a kontrollált jogi személy felett.

Az ajánlatkérő szerv az első albekezdés a) pontja értelmében akkor gyakorol a saját szervezeti egységei feletti kontrollhoz hasonló kontrollt egy jogi személy felett, ha döntő befolyással rendelkezik a kontrollált jogi személynek mind a stratégiai céljai, mind a jelentős döntései tekintetében. A kontroll úgy is fennállhat, ha azt egy másik, az ajánlatkérő szerv által kontrollált jogi személy gyakorolja.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazandó abban az esetben is, amikor egy kontrollált személy ajánlatkérő szervként közbeszerzési szerződést ítél oda az őt kontrolláló ajánlatkérő szervnek vagy más, ugyanezen ajánlatkérő szerv által kontrollált jogi személynek, feltéve, hogy abban a jogi személyben, amelynek a közbeszerzési szerződést odaítélik, nincs közvetlen magántőke-részesedése, eltekintve a nemzeti jogszabályok által előírt, a Szerződésekkel összhangban lévő olyan nem kontrolláló és nem blokkoló magántőke-részesedésektől, amelyek a kontrollált jogi személyre nem gyakorolnak meghatározó befolyást.

(3)   Azon ajánlatkérő szerv, amely nem gyakorol az (1) bekezdés szerinti kontrollt a magánjog vagy a közjog hatálya alá tartozó valamely jogi személy felett, ezen irányelv rendelkezéseinek az adott jogi személyre történő alkalmazása nélkül is odaítélhet szerződést a jogi személynek, amennyiben az alábbi feltételek együttesen teljesülnek:

| a) | az ajánlatkérő szerv más ajánlatkérő szervekkel együtt olyan kontrollt gyakorol az adott jogi személy felett, amely hasonló a saját szervezeti egységei felett gyakorolt kontrollhoz; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatkérő szerv más ajánlatkérő szervekkel együtt olyan kontrollt gyakorol az adott jogi személy felett, amely hasonló a saját szervezeti egységei felett gyakorolt kontrollhoz;

| b) | az érintett jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő szerv által kontrollált más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki; és |
| --- | --- |

b)

az érintett jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő szerv által kontrollált más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki; és

| c) | nincs közvetlen magántőke-részesedés a kontrollált jogi személyben az olyan nem kontrolláló és nem blokkoló jellegű magántőke-részesedés kivételével, amely a nemzeti jogszabályi előírások teljesítésére szolgál a Szerződéssel összhangban, és amely nem jár befolyással a kontrollált jogi személy felett. |
| --- | --- |

c)

nincs közvetlen magántőke-részesedés a kontrollált jogi személyben az olyan nem kontrolláló és nem blokkoló jellegű magántőke-részesedés kivételével, amely a nemzeti jogszabályi előírások teljesítésére szolgál a Szerződéssel összhangban, és amely nem jár befolyással a kontrollált jogi személy felett.

Az első albekezdés a) pontja alkalmazásában akkor tekintendő úgy, hogy az ajánlatkérő szervek közös kontrollt gyakorolnak valamely jogi személy felett, ha az alábbi feltételek együttesen teljesülnek:

| i. | a kontrollált jogi személy döntéshozó szerveiben minden részt vevő ajánlatkérő szerv képviselteti magát. A képviseletet ellátó személyek képviselhetnek több vagy minden részt vevő ajánlatkérő szervet; |
| --- | --- |

i.

a kontrollált jogi személy döntéshozó szerveiben minden részt vevő ajánlatkérő szerv képviselteti magát. A képviseletet ellátó személyek képviselhetnek több vagy minden részt vevő ajánlatkérő szervet;

| ii. | az említett ajánlatkérő szervek képesek közösen döntő befolyást gyakorolni a kontrollált jogi személy stratégiai céljaira és jelentős döntéseire; és |
| --- | --- |

ii.

az említett ajánlatkérő szervek képesek közösen döntő befolyást gyakorolni a kontrollált jogi személy stratégiai céljaira és jelentős döntéseire; és

| iii. | a kontrollált jogi személynek nincsenek olyan érdekeltségei, amelyek ellentétesek a kontrolláló ajánlatkérő szervek érdekeltségeivel. |
| --- | --- |

iii.

a kontrollált jogi személynek nincsenek olyan érdekeltségei, amelyek ellentétesek a kontrolláló ajánlatkérő szervek érdekeltségeivel.

(4)   Nem tartozik ezen irányelv hatálya alá a kizárólag két vagy több ajánlatkérő szerv által kötött szerződés az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén:

| a) | a szerződés a részt vevő ajánlatkérő szervek közötti együttműködést hoz létre vagy valósít meg annak érdekében, hogy biztosítva legyen az általuk teljesítendő közszolgáltatások nyújtása, a közös célkitűzéseik megvalósítása céljából; |
| --- | --- |

a)

a szerződés a részt vevő ajánlatkérő szervek közötti együttműködést hoz létre vagy valósít meg annak érdekében, hogy biztosítva legyen az általuk teljesítendő közszolgáltatások nyújtása, a közös célkitűzéseik megvalósítása céljából;

| b) | az együttműködés megvalósítását kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérlik; és |
| --- | --- |

b)

az együttműködés megvalósítását kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérlik; és

| c) | a részt vevő ajánlatkérő szervek az együttműködés által érintett tevékenységeknek kevesebb mint 20 %-át végzik a nyílt piacon. |
| --- | --- |

c)

a részt vevő ajánlatkérő szervek az együttműködés által érintett tevékenységeknek kevesebb mint 20 %-át végzik a nyílt piacon.

(5)   Az (1) bekezdés első albekezdésének b) pontjában, a (3) bekezdés első albekezdésének b) pontjában és a (4) bekezdés c) pontjában említett tevékenységek százalékos arányának megállapításához az átlagos összárbevételt vagy más megfelelő, tevékenység alapú mérőszámot, például a releváns jogi személynél a szerződés odaítélését megelőző három évben a szolgáltatások, áruk és építési beruházások miatt felmerülő költségeket kell figyelembe venni.

Amennyiben a releváns jogi személy létrehozásának vagy tevékenysége megkezdésének időpontja vagy tevékenységeinek átszervezése miatt nem áll rendelkezésre az előző három évre vonatkozó árbevételi adat vagy más tevékenység alapú mérőszám, például a költségek összege, illetve az már nem releváns, elegendő azt bizonyítani – főként üzleti előrejelzések segítségével –, hogy a tevékenységek mérése hiteles.

29. cikk

Kapcsolt vállalkozásnak odaítélt szerződések

(1)   E cikk alkalmazásában „kapcsolt vállalkozás” az a vállalkozás, amelynek éves beszámolóját a 2013/34/EU irányelv követelményei szerint összevonják a közszolgáltató ajánlatkérő beszámolójával.

(2)   Azon szervezetek esetében, amelyek nem tartoznak a 2013/34/EU irányelv hatálya alá, a „kapcsolt vállalkozás” olyan vállalkozás:

| a) | amely felett a közszolgáltató ajánlatkérő közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorolhat; |
| --- | --- |

a)

amely felett a közszolgáltató ajánlatkérő közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorolhat;

| b) | amely meghatározó befolyást gyakorolhat a közszolgáltató ajánlatkérő felett; vagy |
| --- | --- |

b)

amely meghatározó befolyást gyakorolhat a közszolgáltató ajánlatkérő felett; vagy

| c) | a közszolgáltató ajánlatkérővel közösen egy másik vállalkozás meghatározó befolyása alatt áll, ez utóbbi tulajdonjogánál, pénzügyi részvételénél vagy a rá irányadó szabályoknál fogva. |
| --- | --- |

c)

a közszolgáltató ajánlatkérővel közösen egy másik vállalkozás meghatározó befolyása alatt áll, ez utóbbi tulajdonjogánál, pénzügyi részvételénél vagy a rá irányadó szabályoknál fogva.

E bekezdés alkalmazásában a „meghatározó befolyás” jelentése megegyezik a 4. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében foglaltakkal.

(3)   A 28. cikk ellenére, és feltéve, hogy teljesülnek az e cikk (4) bekezdésében foglalt feltételek, ez az irányelv nem alkalmazandó olyan szerződésekre, amelyeket:

| a) | valamely közszolgáltató ajánlatkérő egy kapcsolt vállalkozásnak ítél oda, vagy |
| --- | --- |

a)

valamely közszolgáltató ajánlatkérő egy kapcsolt vállalkozásnak ítél oda, vagy

| b) | valamely, kizárólag közszolgáltató ajánlatkérőkből álló, a 8–14. cikkben meghatározott tevékenységek végzése céljából létrehozott közös vállalat ítél oda egy olyan vállalkozásnak, amely az említett ajánlatkérők valamelyikéhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

b)

valamely, kizárólag közszolgáltató ajánlatkérőkből álló, a 8–14. cikkben meghatározott tevékenységek végzése céljából létrehozott közös vállalat ítél oda egy olyan vállalkozásnak, amely az említett ajánlatkérők valamelyikéhez kapcsolódik.

(4)   A (3) bekezdést:

| a) | szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által nyújtott összes szolgáltatást figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a e szolgáltatásoknak a közszolgáltató ajánlatkérő vagy más olyan vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik; |
| --- | --- |

a)

szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által nyújtott összes szolgáltatást figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a e szolgáltatásoknak a közszolgáltató ajánlatkérő vagy más olyan vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik;

| b) | árubeszerzésre irányuló szerződésekre akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által teljesített összes szállítást figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a e szállításoknak a közszolgáltató ajánlatkérő vagy más olyan vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik; |
| --- | --- |

b)

árubeszerzésre irányuló szerződésekre akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által teljesített összes szállítást figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a e szállításoknak a közszolgáltató ajánlatkérő vagy más olyan vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik;

| c) | építési beruházási szerződésekre akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által teljesített összes beruházást figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a e beruházásoknak a közszolgáltató ajánlatkérő vagy más olyan vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik. |
| --- | --- |

c)

építési beruházási szerződésekre akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által teljesített összes beruházást figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a e beruházásoknak a közszolgáltató ajánlatkérő vagy más olyan vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik.

(5)   Amennyiben a kapcsolt vállalkozás létrehozásának vagy tevékenysége megkezdésének időpontja miatt nem áll rendelkezésre az előző három évre vonatkozó árbevételi adat, elegendő, ha a vállalkozás – főként üzleti előrejelzések segítségével – bizonyítja, hogy a (4) bekezdés a), b) vagy c) pontjában említett árbevételi adatok valószínűsíthetőek.

(6)   Amennyiben egynél több, a közszolgáltató ajánlatkérőhöz kapcsolt – azzal gazdasági csoportot alkotó – vállalkozás ugyanolyan vagy hasonló árut szállít, szolgáltatást nyújt, illetve építési beruházást kivitelez, a százalékokat az e kapcsolt vállalkozások által teljesített áruszállításokból, szolgáltatásnyújtásokból, illetve építési beruházásokból származó összbevétel figyelembevételével kell kiszámítani.

30. cikk

Közös vállalatnak vagy közös vállalatban tagsággal rendelkező közszolgáltató ajánlatkérőnek odaítélt szerződések

A 28. cikk ellenére és feltéve, hogy a közös vállalatot azért hozták létre, hogy az adott tevékenységet legalább három éven keresztül végezze, valamint a közös vállalatot létrehozó alapító okirat kiköti, hogy a vállalatot alkotó közszolgáltató ajánlatkérők legalább ugyanennyi időn keresztül a vállalat tagjai maradnak, ez az irányelv nem alkalmazandó olyan szerződésekre, amelyeket:

| a) | valamely, kizárólag közszolgáltató ajánlatkérőkből álló, a 8–14. cikk szerinti tevékenység végzése céljából létrehozott közös vállalat ítél oda ezen ajánlatkérők valamelyikének; vagy |
| --- | --- |

a)

valamely, kizárólag közszolgáltató ajánlatkérőkből álló, a 8–14. cikk szerinti tevékenység végzése céljából létrehozott közös vállalat ítél oda ezen ajánlatkérők valamelyikének; vagy

| b) | valamely közszolgáltató ajánlatkérő ítél oda egy olyan közös vállalatnak, amelynek tagja. |
| --- | --- |

b)

valamely közszolgáltató ajánlatkérő ítél oda egy olyan közös vállalatnak, amelynek tagja.

31. cikk

Információk bejelentése

A közszolgáltató ajánlatkérők kérésre a 29. cikk (2) és (3) bekezdésének és a 30. cikknek az alkalmazásával kapcsolatban a Bizottságot a következőkről tájékoztatják:

| a) | az érintett vállalkozások vagy közös vállalatok neve; |
| --- | --- |

a)

az érintett vállalkozások vagy közös vállalatok neve;

| b) | az érintett szerződések jellege és értéke; |
| --- | --- |

b)

az érintett szerződések jellege és értéke;

| c) | olyan bizonyítékok, amelyeket a Bizottság szükségesnek ítél arra vonatkozóan, hogy azon vállalkozás vagy közös vállalat, amelynek a szerződést odaítélik, és a közszolgáltató ajánlatkérő közötti kapcsolat megfelel a 29. vagy a 30. cikk követelményeinek. |
| --- | --- |

c)

olyan bizonyítékok, amelyeket a Bizottság szükségesnek ítél arra vonatkozóan, hogy azon vállalkozás vagy közös vállalat, amelynek a szerződést odaítélik, és a közszolgáltató ajánlatkérő közötti kapcsolat megfelel a 29. vagy a 30. cikk követelményeinek.

4.   alszakasz

Különleges helyzetek

32. cikk

Kutatási és fejlesztési szolgáltatások

Ez az irányelv kizárólag a 73000000-2 és 73120000-9 közötti, valamint a 73300000-5, 73420000-2 és 73430000-5 CPV-kód alá tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatásokra irányuló szerződésekre alkalmazandó, feltéve, hogy mindkét következő feltétel teljesül:

| a) | a haszon kizárólag a közszolgáltató ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során; és |
| --- | --- |

a)

a haszon kizárólag a közszolgáltató ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során; és

| b) | a kapott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben a közszolgáltató ajánlatkérő fizeti meg. |
| --- | --- |

b)

a kapott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben a közszolgáltató ajánlatkérő fizeti meg.

33. cikk

Különleges szabályozás hatálya alá tartozó szerződések

(1)   Ezen irányelv 34. cikkének sérelme nélkül az Osztrák Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság – engedélyezési feltételek vagy más megfelelő intézkedések révén – biztosítja, hogy a 2002/205/EK bizottsági határozatban (35) és a 2004/73/EK bizottsági határozatban (36) említett ágazatokban működő valamennyi szervezet:

| a) | tartsa be a megkülönböztetésmentesség és a versenyen alapuló beszerzés elvét az árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés odaítélése során, különösen azon információkat illetően, amelyeket a szervezet a beszerzési szándékaival kapcsolatban a gazdasági szereplők rendelkezésére bocsát; |
| --- | --- |

a)

tartsa be a megkülönböztetésmentesség és a versenyen alapuló beszerzés elvét az árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés odaítélése során, különösen azon információkat illetően, amelyeket a szervezet a beszerzési szándékaival kapcsolatban a gazdasági szereplők rendelkezésére bocsát;

| b) | az odaítélt szerződésekről tájékoztassa a Bizottságot a 93/327/EGK bizottsági határozatban (37) előírt feltételek szerint. |
| --- | --- |

b)

az odaítélt szerződésekről tájékoztassa a Bizottságot a 93/327/EGK bizottsági határozatban (37) előírt feltételek szerint.

(2)   A 34. cikk sérelme nélkül az Egyesült Királyság – engedélyezési feltételek vagy más megfelelő intézkedések révén – biztosítja, hogy a 97/367/EGK határozatban említett ágazatokban működő valamennyi szervezet alkalmazza e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontját az említett tevékenység Észak-Írországban történő végzése vonatkozásában odaítélt szerződések tekintetében.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó a kőolaj vagy földgáz feltárása céljából odaítélt szerződésekre.

5.   alszakasz

A versenynek közvetlenül kitett tevékenységek és a rájuk vonatkozó eljárási szabályok

34. cikk

A versenynek közvetlenül kitett tevékenységek

(1)   A 8–14. cikkben említett tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozik ezen irányelv hatálya alá, ha a 35. cikk alapján kérelmet benyújtó tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő bizonyítani tudja, hogy abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott; az olyan tervpályázatok sem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, amelyeket az adott földrajzi területen ilyen tevékenység folytatására szerveztek. A szóban forgó tevékenység képezheti egy nagyobb szektor részét, vagy folytatható kizárólag az érintett tagállam egyes részeiben. Az e bekezdés első mondatában említett versenyértékelés, amelyet a Bizottság számára hozzáférhető információk tükrében és ezen irányelv alkalmazásában végeznek, nem sérti a versenyre vonatkozó jogszabályok alkalmazását. A verseny ilyen értékelését a (2) bekezdés értelmében a kérdéses tevékenységek piacának és a földrajzi referenciapiacnak a figyelembevételével kell elvégezni.

(2)   E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában azt a kérdést, hogy egy tevékenység közvetlen módon ki van-e téve a versenynek, olyan szempontok szerint kell megválaszolni, amelyek megfelelnek az EUMSZ versennyel kapcsolatos rendelkezéseinek. Ilyenek például az érintett termékek vagy szolgáltatások jellemzői, keresleti vagy kínálati oldalról helyettesítőnek tekintett termékek vagy szolgáltatások megléte, az árak, valamint az, hogy van-e ténylegesen vagy potenciálisan az érintett terméknek, illetve szolgáltatásnak egynél több szállítója, illetve szolgáltatója.

A földrajzi referenciapiac, amelynek alapján a versenynek való kitettséget értékeljük, magában foglalja azt a területet, amelyen az érintett vállalkozások a termékek vagy szolgáltatások keresletében és kínálatában szerepet játszanak, amelyen a versenyfeltételek kellően homogének, és amelyet meg lehet különböztetni a szomszédos területektől különösen azon az alapon, hogy azokon a területeken a versenyfeltételek érzékelhetően eltérőek. Az értékelés során figyelembe kell venni mindenekelőtt az érintett termékek és szolgáltatások természetét és jellemzőit, a belépési akadályok vagy a fogyasztói preferenciák meglétét, a vállalkozás piaci részesedésében észrevehető különbségeket az érintett terület és a szomszédos területek között, vagy a lényeges árkülönbségeket.

(3)   E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában akkor tekinthető úgy, hogy valamely piacra a belépés nem korlátozott, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza a III. mellékletben felsorolt uniós jogszabályok rendelkezéseit.

Ha az első albekezdés alapján nem vélelmezhető az adott piacra történő szabad belépés, bizonyítani kell, hogy az érintett piacra való belépés ténylegesen és jogilag is szabad.

35. cikk

Eljárás annak megállapítására, hogy a 34. cikk alkalmazandó-e

(1)   Amennyiben egy tagállam, vagy annak jogszabályaiban biztosított lehetőséggel élve egy közszolgáltató ajánlatkérő úgy ítéli meg, hogy a 34. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott feltételek alapján egy adott tevékenység közvetlenül ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott, kérelmet nyújthat be – adott esetben az érintett tevékenység tekintetében illetékes független nemzeti hatóság állásfoglalásával együtt – a Bizottsághoz annak megállapítására, hogy ezen irányelv nem alkalmazandó az említett tevékenység folytatására irányuló szerződések odaítélésére vagy tervpályázat szervezésére. Ezek a kérelmek vonatkozhatnak akár egy nagyobb szektor részét képező, akár kizárólag az érintett tagállam egyes részeiben folytatott tevékenységekre.

Az érintett tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő a kérelemben tájékoztatja a Bizottságot minden lényeges tényről, mindenekelőtt bármely törvényről, rendeletről, közigazgatási rendelkezésről vagy megállapodásról, amely a 34. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek való megfelelést érinti.

(2)   Azon esetek kivételével, amikor a közszolgáltató ajánlatkérő által benyújtott kérelemhez az érintett tevékenység tekintetében illetékes, független nemzeti hatóság által elfogadott, indokolt és megalapozott állásfoglalást csatoltak, amely alapos elemzést tartalmaz a 34. cikk (1) bekezdésének az érintett tevékenységre történő esetleges alkalmazhatósága feltételeiről, az említett cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően, a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot. Ilyen esetekben az érintett tagállam tájékoztatja a Bizottságot minden lényeges tényről, mindenekelőtt bármely törvényről, rendeletről, közigazgatási rendelkezésről vagy megállapodásról, amely a 34. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek való megfelelést érinti.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésének megfelelően benyújtott kérelem kézhezvételét követően a Bizottság a IV. mellékletben megállapított időszakon belül végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben megállapítja, hogy a 8–14. cikkben említett tevékenység a 34. cikkben meghatározott feltételek értelmében közvetlenül ki van-e téve versenynek. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 105. cikk (2) bekezdése szerinti tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Az érintett tevékenység folytatására irányuló szerződések és az olyan tervpályázatok, amelyeket ilyen tevékenység folytatására szerveztek, nem tartoznak többé ezen irányelv hatálya alá az alábbi esetek bármelyikében:

| a) | a Bizottság a IV. mellékletben megállapított időszakon belül elfogadta a 34. cikk (1) bekezdésének alkalmazhatóságát megállapító végrehajtási jogi aktust; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság a IV. mellékletben megállapított időszakon belül elfogadta a 34. cikk (1) bekezdésének alkalmazhatóságát megállapító végrehajtási jogi aktust;

| b) | a IV. mellékletben megállapított időszakon belül nem fogadta el a végrehajtási jogi aktust. |
| --- | --- |

b)

a IV. mellékletben megállapított időszakon belül nem fogadta el a végrehajtási jogi aktust.

(4)   Az érintett tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő a kérelem benyújtását követően a Bizottság beleegyezésével jelentősen módosíthatja a kérelmét, különösen az érintett tevékenységek vagy földrajzi területek tekintetében. Amennyiben erre sor kerül, a végrehajtási jogi aktus elfogadására új időszakot kell meghatározni, amelyet a IV. melléklet 1. pontja szerint kell kiszámítani, kivéve, ha a Bizottság, illetve a kérelmet benyújtó tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő rövidebb időszakban állapodik meg.

(5)   Ha egy tevékenység tekintetében egy adott tagállamban már folyik az (1), a (2) és a (4) bekezdés szerinti eljárás, az ugyanabban a tagállamban, ugyanarra a tevékenységre vonatkozó további kérelmek az első kérelemre vonatkozóan megnyitott határidő lejártáig nem tekinthetőek új eljárásnak, és az első kérelemmel összefüggésben kell őket kezelni.

(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben megállapítja az (1)–(5) bekezdés alkalmazásának részletes szabályait. Ebben a végrehajtási jogi aktusban a Bizottság meghatározza legalább a következőkkel kapcsolatos szabályokat:

| a) | a IV. melléklet 1. pontjában megállapított határidő első és utolsó napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő tájékoztatási célú közzététele, ideértve az említett határidők esetleges meghosszabbítását és felfüggesztését, az említett mellékletnek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

a IV. melléklet 1. pontjában megállapított határidő első és utolsó napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő tájékoztatási célú közzététele, ideértve az említett határidők esetleges meghosszabbítását és felfüggesztését, az említett mellékletnek megfelelően;

| b) | a 34. cikk (1) bekezdése lehetséges alkalmazhatóságának közzététele e cikk (3) bekezdése második albekezdésének b) pontja szerint; |
| --- | --- |

b)

a 34. cikk (1) bekezdése lehetséges alkalmazhatóságának közzététele e cikk (3) bekezdése második albekezdésének b) pontja szerint;

| c) | az e cikk (1) bekezdése szerinti kérelmek formai, tartalmi és egyéb jellemzőire vonatkozó végrehajtási rendelkezések. |
| --- | --- |

c)

az e cikk (1) bekezdése szerinti kérelmek formai, tartalmi és egyéb jellemzőire vonatkozó végrehajtási rendelkezések.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 105. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

IV.   FEJEZET

Általános elvek

36. cikk

A beszerzés alapelvei

(1)   A közszolgáltató ajánlatkérőknek a gazdasági szereplőket egyenlő és megkülönböztetésmentes bánásmódban kell részesíteniük, továbbá átlátható és arányos módon kell eljárniuk.

A beszerzés nem alakítható át azzal a szándékkal, hogy az kikerüljön ezen irányelv hatálya alól, vagy mesterségesen korlátozza a versenyt. Akkor tekintendő úgy, hogy fennáll a verseny mesterséges korlátozásának esete, ha azzal a szándékkal döntöttek a beszerzés adott kialakításmódja mellett, hogy ezzel egyes gazdasági szereplők méltánytalan előnyhöz jussanak, vagy ilyen hátrányt szenvedjenek.

(2)   A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők a közbeszerzési szerződések teljesítése során betartsák a vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeket, amelyeket az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve a XIV. mellékletben felsorolt környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő.

37. cikk

Gazdasági szereplők

(1)   Azok a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők, akik, illetve amelyek a letelepedésük helye szerinti tagállam joga értelmében jogosultak az adott szolgáltatási tevékenység végzésére, nem utasíthatók el kizárólag azon az alapon, hogy a szerződés odaítélése szerinti tagállam joga értelmében természetes vagy jogi személynek kellene lenniük.

A szolgáltatásnyújtásra irányuló és az építési beruházási szerződések esetében, valamint a szolgáltatásokat vagy beállítási és üzembe helyezési műveleteket is tartalmazó, árubeszerzésre irányuló szerződések esetében azonban a jogi személyektől megkövetelhető, hogy az ajánlatban vagy a részvételi jelentkezésben tüntessék fel a kérdéses szerződés teljesítéséért felelős alkalmazottak nevét és szakképesítését.

(2)   A közbeszerzési eljárásokban részt vehetnek gazdasági szereplők csoportjai, többek között ideiglenes szövetségek is. A közszolgáltató ajánlatkérők nem követelhetik meg tőlük, hogy valamely konkrét jogi formával rendelkezzenek ahhoz, hogy ajánlatot tehessenek, illetve részvételre jelentkezhessenek.

Ha szükséges, a közszolgáltató ajánlatkérők egyértelművé tehetik a közbeszerzési dokumentumokban, hogy a gazdasági szereplők csoportjainak hogyan kell megfelelniük a 77–81. cikkben említett alkalmassági és a minőségi kiválasztási szempontoknak és követelményeknek, amennyiben ez objektív okokból indokolt és arányos. A tagállamok részletes szabályokat állapíthatnak meg arra vonatkozóan, hogy a gazdasági szereplők csoportjai hogyan teljesíthetik az említett feltételeket.

A szerződés gazdasági szereplők ilyen csoportjai általi teljesítésére vonatkozó olyan feltételeknek, amelyek eltérnek az egyéni résztvevőkkel szemben támasztottaktól, szintén objektív okokkal indokolhatónak és arányosnak kell lenniük.

(3)   A (2) bekezdéstől eltérve az ajánlattévő szervek előírhatják a gazdasági szereplők csoportjai részére, hogy a szerződés odaítélése esetén meghatározott társasági formát vegyenek fel, amennyiben ez az átalakulás a szerződés megfelelő teljesítéséhez szükséges.

38. cikk

Fenntartott szerződések

(1)   A tagállamok a közbeszerzési eljárásokban való részvétel jogát fenntarthatják védett műhelyek és olyan gazdasági szereplők számára, akiknek fő célja a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű személyek társadalmi és szakmai integrációja, vagy úgy rendelkezhetnek, hogy a szerződéseket a védett munkahely-teremtési programok keretében kell teljesíteni, feltéve, hogy az ilyen műhelyek, gazdasági szereplők vagy programok alkalmazottainak legalább 30 %-a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű munkavállaló.

(2)   Az eljárást megindító felhívásban hivatkozni kell erre a cikkre.

39. cikk

Titoktartás

(1)   Hacsak ezen irányelv vagy a közszolgáltató ajánlatkérőre vonatkozó nemzeti jog, különösen az információhoz való hozzáféréssel kapcsolatos jogszabályok másként nem rendelkeznek, és az odaítélt szerződések közzétételére vonatkozó kötelezettségek, valamint a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők részére a 70. és 75. cikk értelmében nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó kötelezettségek sérelme nélkül, a közszolgáltató ajánlatkérő nem hozhat nyilvánosságra olyan, a részére gazdasági szereplők által megadott adatokat, amelyeket azok bizalmasnak minősítettek, ideértve, de nem kizárólagosan a műszaki vagy üzleti titkokat és az ajánlatok bizalmas vonatkozásait.

(2)   A közszolgáltató ajánlatkérők jogosultak a gazdasági szereplők számára olyan követelményeket előírni, amelyek célja az ajánlatkérők által a közbeszerzési eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének megvédése, ideértve az olyan információkat, amelyeket a minősítési rendszer működésével kapcsolatban bocsátottak rendelkezésre, függetlenül attól, hogy ez a minősítési rendszer meglétéről szóló, az eljárást megindító felhívásként alkalmazott hirdetmény keretében történt-e.

40. cikk

A kommunikációra vonatkozó szabályok

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv szerinti minden kommunikációra és információcserére – különös tekintettel az elektronikus benyújtásra – elektronikus kommunikációs eszközök útján kerüljön sor, e cikk követelményeinek megfelelően. Az elektronikus úton történő kommunikációhoz használandó eszközöknek és azok műszaki jellemzőinek biztosítaniuk kell a megkülönböztetésmentességet, valamint széles körben elérhetőnek és a széles körben használt információtechnológiai és kommunikációs technológiai termékekkel interoperábilisnak kell lenniük, továbbá nem korlátozhatják a gazdasági szereplőknek a közbeszerzési eljárásban való részvételi lehetőségét.

Az első albekezdés ellenére a közszolgáltató ajánlatkérők az alábbi helyzetekben nem kötelesek előírni az elektronikus kommunikációs eszközök használatát a benyújtási folyamat során:

| a) | a közbeszerzés különleges jellegéből adódóan az elektronikus kommunikációs eszközök használata olyan sajátos eszközöket, berendezéseket vagy fájlformátumokat igényelne, amelyek nem állnak széles körben rendelkezésre vagy amelyeket a széles körben elérhető alkalmazások nem támogatnak; |
| --- | --- |

a)

a közbeszerzés különleges jellegéből adódóan az elektronikus kommunikációs eszközök használata olyan sajátos eszközöket, berendezéseket vagy fájlformátumokat igényelne, amelyek nem állnak széles körben rendelkezésre vagy amelyeket a széles körben elérhető alkalmazások nem támogatnak;

| b) | az ajánlat tartalmának megjelenítésére alkalmas fájlformátumokat támogató alkalmazások olyan fájlformátumokat használnak, amelyek nem kezelhetők más nyílt vagy széles körben elérhető alkalmazással, vagy felhasználási engedélyhez kötöttek, és a közszolgáltató ajánlatkérő nem tudja ezeket letöltésre vagy távoli használatra rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

b)

az ajánlat tartalmának megjelenítésére alkalmas fájlformátumokat támogató alkalmazások olyan fájlformátumokat használnak, amelyek nem kezelhetők más nyílt vagy széles körben elérhető alkalmazással, vagy felhasználási engedélyhez kötöttek, és a közszolgáltató ajánlatkérő nem tudja ezeket letöltésre vagy távoli használatra rendelkezésre bocsátani;

| c) | az elektronikus kommunikáció alkalmazása olyan különleges irodai berendezést igényelne, amely általában nem áll a közszolgáltató ajánlatkérők rendelkezésére; |
| --- | --- |

c)

az elektronikus kommunikáció alkalmazása olyan különleges irodai berendezést igényelne, amely általában nem áll a közszolgáltató ajánlatkérők rendelkezésére;

| d) | a közbeszerzési dokumentumokban olyan fizikai vagy méretarányos modellek benyújtását írják elő, amelyek elektronikus úton nem továbbíthatók. |
| --- | --- |

d)

a közbeszerzési dokumentumokban olyan fizikai vagy méretarányos modellek benyújtását írják elő, amelyek elektronikus úton nem továbbíthatók.

Azon kommunikáció esetében, amelyre a második albekezdés értelmében nem elektronikus kommunikációs eszközök használatával kerül sor, a kommunikációt postai úton vagy más megfelelő módon, vagy a postai út vagy más megfelelő mód és az elektronikus út ötvözésével kell lebonyolítani.

E bekezdés első albekezdése ellenére, a közszolgáltató ajánlatkérők nem kötelesek előírni az elektronikus kommunikációs eszközök használatát a benyújtási folyamat során, amennyiben az elektronikus kommunikációs eszközöktől eltérő kommunikációs eszköz szükséges vagy a biztonságnak az elektronikus kommunikációs eszközök esetében való megsértése miatt, vagy pedig azért, mert az információ különösen érzékeny jellegének védelme érdekében olyan magas szintű védelemre lenne szükség, amely nem biztosítható megfelelően olyan elektronikus eszközök és berendezések használatával, amelyek széles körben a gazdasági szereplők rendelkezésére állnak, vagy amelyek az (5) bekezdés szerinti alternatív módon a számukra hozzáférhetővé tehetők.

A benyújtási folyamat során az e bekezdés második albekezdésével összhangban az elektronikus kommunikációs eszközöktől eltérő kommunikációs eszközt megkövetelő közszolgáltató ajánlatkérők feladata, hogy a 100. cikkben említett egyedi jelentésben feltüntessék e követelmény indokait. A közszolgáltató ajánlatkérőknek adott esetben az egyedi jelentésben fel kell tüntetniük továbbá azokat az okokat, amelyek miatt e bekezdés negyedik albekezdése alkalmazásában szükségesnek bizonyult az elektronikus kommunikációs eszközöktől eltérő kommunikációs eszköz használata.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve szóbeli kommunikációt is lehet alkalmazni a közbeszerzési eljárás lényeges elemeitől eltérő egyéb elemek közlésére, amennyiben a szóbeli kommunikáció tartalmát kellő mértékben dokumentálják. E célból a közbeszerzés lényeges eleme például a közbeszerzési dokumentumoktól, a részvételi jelentkezéstől, az érdeklődés megerősítéséről és az ajánlattól. Különösen fontos, hogy az ajánlattevőkkel folytatott olyan szóbeli kommunikációt, amely jelentős hatással lehet az ajánlatok tartalmára és értékelésére, kellő részletességgel és megfelelő módon dokumentálják, például írásbeli feljegyzésekkel, hangfelvétellel vagy a kommunikáció főbb elemeinek az összefoglalásával.

(3)   A közszolgáltató ajánlatkérők a kommunikáció, az információcsere és az adattárolás során kötelesek biztosítani az adatok sértetlenségének, valamint az ajánlatok és részvételi jelentkezések titkosságának megőrzését. A közszolgáltató ajánlatkérők csak azután vizsgálhatják meg az ajánlatok és a részvételi jelentkezések tartalmát, hogy az ezek benyújtására vonatkozó határidő lejárt.

(4)   Építési beruházásra irányuló szerződések és tervpályázatok esetén a tagállamok megkövetelhetik bizonyos konkrét elektronikus eszközök, például elektronikus épületinformáció-modellezésre szolgáló vagy hasonló eszközök alkalmazását. Ilyen esetekben. Amíg ezek az eszközök az (1) bekezdés első albekezdésének második mondata értelmében széles körben elérhetővé nem válnak, az ajánlatkérő szervek az (5) bekezdés szerinti alternatív hozzáférést biztosítanak.

(5)   A közszolgáltató ajánlatkérők – feltéve, hogy alternatív hozzáférést kínálnak – szükség esetén megkövetelhetik olyan eszközök alkalmazását, amelyek nem érhetők el széles körben.

Abban az esetben tekintendő úgy, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők megfelelő alternatív hozzáférési utat kínálnak, ha:

| a) | elektronikus úton korlátlan és teljes körű, közvetlen, ingyenes hozzáférést kínálnak az említett eszközökhöz és berendezésekhez a tájékoztató vagy hirdetmény IX. melléklet szerinti közzétételének vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésének időpontjától. A tájékoztató vagy hirdetmény, illetve a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás szövegében meg kell jelölni azt az internetcímet, amelyen az említett eszközök és berendezések elérhetők; |
| --- | --- |

a)

elektronikus úton korlátlan és teljes körű, közvetlen, ingyenes hozzáférést kínálnak az említett eszközökhöz és berendezésekhez a tájékoztató vagy hirdetmény IX. melléklet szerinti közzétételének vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésének időpontjától. A tájékoztató vagy hirdetmény, illetve a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás szövegében meg kell jelölni azt az internetcímet, amelyen az említett eszközök és berendezések elérhetők;

| b) | biztosítják, hogy azok az ajánlattevők, akik nem rendelkeznek hozzáféréssel az érintett eszközökhöz és berendezésekhez vagy a megadott határidőkön belül nem áll módjukban beszerezni azokat, feltéve, hogy a hozzáférés hiányáért nem az adott ajánlattevő okolható, ingyen rendelkezésre bocsátott ideiglenes kódok használata révén online részt vehessenek a közbeszerzési eljárásban; vagy |
| --- | --- |

b)

biztosítják, hogy azok az ajánlattevők, akik nem rendelkeznek hozzáféréssel az érintett eszközökhöz és berendezésekhez vagy a megadott határidőkön belül nem áll módjukban beszerezni azokat, feltéve, hogy a hozzáférés hiányáért nem az adott ajánlattevő okolható, ingyen rendelkezésre bocsátott ideiglenes kódok használata révén online részt vehessenek a közbeszerzési eljárásban; vagy

| c) | alternatív csatornát tartanak fenn az ajánlatok elektronikus benyújtása számára. |
| --- | --- |

c)

alternatív csatornát tartanak fenn az ajánlatok elektronikus benyújtása számára.

(6)   Az V. mellékletben foglalt követelményeken kívül a következő szabályokat kell alkalmazni az ajánlatok elektronikus továbbítására és fogadására, valamint a részvételi jelentkezések elektronikus átvételére szolgáló eszközök és berendezések vonatkozásában:

| a) | az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásához szükséges leírásokra vonatkozó információkat – a titkosítást és a dátumbélyegzést is beleértve – az érdekelt felek rendelkezésére kell bocsátani; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásához szükséges leírásokra vonatkozó információkat – a titkosítást és a dátumbélyegzést is beleértve – az érdekelt felek rendelkezésére kell bocsátani;

| b) | a tagállamoknak, illetve az érintett tagállam által létrehozott általános kereten belül eljáró közszolgáltató ajánlatkérőknek meg kell határozniuk az adott közbeszerzési eljárás különböző szakaszaiban az elektronikus kommunikációs eszközökkel szemben elvárt biztonsági szintet; az említett biztonsági szintnek arányosnak kell lennie a kapcsolódó kockázatokkal; |
| --- | --- |

b)

a tagállamoknak, illetve az érintett tagállam által létrehozott általános kereten belül eljáró közszolgáltató ajánlatkérőknek meg kell határozniuk az adott közbeszerzési eljárás különböző szakaszaiban az elektronikus kommunikációs eszközökkel szemben elvárt biztonsági szintet; az említett biztonsági szintnek arányosnak kell lennie a kapcsolódó kockázatokkal;

| c) | amennyiben a tagállamok, illetve az érintett tagállam által létrehozott általános kereten belül eljáró közszolgáltató ajánlatkérők úgy ítélik meg, hogy a kockázatoknak az e cikk b) pontjával összhangban megállapított mértéke miatt az 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (38) meghatározott fokozott biztonságú elektronikus aláírásra van szükség, a közszolgáltató ajánlatkérők kötelesek elfogadni a minősített tanúsítvánnyal ellátott, fokozott biztonságú elektronikus aláírásokat, figyelembe véve, hogy az adott tanúsítványt olyan tanúsító szolgáltató állította-e ki, amely szerepel a 2009/767/EK bizottsági határozatban (39) meghatározott megbízható szolgáltatók listáján, függetlenül attól, hogy azokat biztonságos aláírás-létrehozó eszközzel hozták-e létre vagy sem, a következő feltételek teljesülése esetén:






  i. | a közszolgáltató ajánlatkérő létrehozza a kívánt, fokozott biztonságú elektronikus aláírási formátumot a 2011/130/EU bizottsági határozatban (40) meghatározott formátumok alapján, és életbe kell léptetniük a szükséges intézkedéseket arra vonatkozóan, hogy az említett formátumokat technikailag kezelni tudják; eltérő formátumú elektronikus aláírás használata esetén az elektronikus aláírásnak, illetve az elektronikus dokumentumhordozónak információkat kell tartalmaznia a meglévő validálási lehetőségekről, amelyeknek a tagállam felelősségi körébe kell tartozniuk. A validálási lehetőségeknek lehetővé kell tenniük a közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy online, díjmentesen, a nem anyanyelvi beszélők számára is érthető módon validálhassák a kapott elektronikus aláírást mint fokozott biztonságú, minősített tanúsítvánnyal ellátott elektronikus aláírást. A tagállamok a validálási szolgáltatóra vonatkozó információkat eljuttatják a Bizottságnak, amely az interneten közzéteszi a tagállamoktól kapott információkat; |
| --- | --- | --- |

c)

amennyiben a tagállamok, illetve az érintett tagállam által létrehozott általános kereten belül eljáró közszolgáltató ajánlatkérők úgy ítélik meg, hogy a kockázatoknak az e cikk b) pontjával összhangban megállapított mértéke miatt az 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (38) meghatározott fokozott biztonságú elektronikus aláírásra van szükség, a közszolgáltató ajánlatkérők kötelesek elfogadni a minősített tanúsítvánnyal ellátott, fokozott biztonságú elektronikus aláírásokat, figyelembe véve, hogy az adott tanúsítványt olyan tanúsító szolgáltató állította-e ki, amely szerepel a 2009/767/EK bizottsági határozatban (39) meghatározott megbízható szolgáltatók listáján, függetlenül attól, hogy azokat biztonságos aláírás-létrehozó eszközzel hozták-e létre vagy sem, a következő feltételek teljesülése esetén:

i.

a közszolgáltató ajánlatkérő létrehozza a kívánt, fokozott biztonságú elektronikus aláírási formátumot a 2011/130/EU bizottsági határozatban (40) meghatározott formátumok alapján, és életbe kell léptetniük a szükséges intézkedéseket arra vonatkozóan, hogy az említett formátumokat technikailag kezelni tudják; eltérő formátumú elektronikus aláírás használata esetén az elektronikus aláírásnak, illetve az elektronikus dokumentumhordozónak információkat kell tartalmaznia a meglévő validálási lehetőségekről, amelyeknek a tagállam felelősségi körébe kell tartozniuk. A validálási lehetőségeknek lehetővé kell tenniük a közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy online, díjmentesen, a nem anyanyelvi beszélők számára is érthető módon validálhassák a kapott elektronikus aláírást mint fokozott biztonságú, minősített tanúsítvánnyal ellátott elektronikus aláírást. A tagállamok a validálási szolgáltatóra vonatkozó információkat eljuttatják a Bizottságnak, amely az interneten közzéteszi a tagállamoktól kapott információkat;

| ii. | ha egy ajánlatot olyan minősített tanúsítvány segítségével írtak alá, amely szerepel a megbízható szolgáltatók listájában, a közszolgáltató ajánlatkérő nem alkalmazhat további olyan követelményeket, amelyek akadályozhatják az ajánlattevőket az említett aláírások használatában. |
| --- | --- |

ii.

ha egy ajánlatot olyan minősített tanúsítvány segítségével írtak alá, amely szerepel a megbízható szolgáltatók listájában, a közszolgáltató ajánlatkérő nem alkalmazhat további olyan követelményeket, amelyek akadályozhatják az ajánlattevőket az említett aláírások használatában.

A közbeszerzési eljárás keretében használt azon dokumentumok tekintetében, amelyeket valamely tagállam illetékes hatósága vagy más kibocsátó szervezet ír alá, az illetékes kibocsátó hatóság vagy szervezet a 2011/130/EU határozat 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően meghatározhatja a fokozott biztonságú elektronikus aláírások kívánt formátumát. A kibocsátó hatóságnak vagy szervezetnek meg kell tennie azokat az intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ezeket a formátumokat technikailag kezelni tudja; ehhez az érintett dokumentumban meg kell adnia az aláírás feldolgozásához szükséges információkat. Ezeknek a dokumentumoknak az elektronikus aláírásban vagy az elektronikus dokumentum hordozóeszközében a validálási lehetőségekre vonatkozó információkat kell tartalmazniuk, amelyek segítségével lehetővé válik a kézhez vett elektronikus aláírás költségmentesen és a nem anyanyelvű beszélők számára is érthető módon történő online validálása.

(7)   A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. mellékletben említett műszaki adatoknak és jellemzőknek a technikai fejlesztések miatti módosítására vonatkozóan.

A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdése második albekezdésének a)–d) pontjában meghatározott lista módosítására vonatkozóan, amennyiben a technológiai fejlődés miatt az elektronikus kommunikációs eszközök használatára vonatkozó kivételek fenntartása már nem helyénvaló, vagy kivételes esetben a technológiai fejlődés miatt új kivételek bevezetésére van szükség.

A technikai formátumok, valamint a feldolgozási és továbbítási szabványok interoperabilitásának biztosítása érdekében, különösen határokon átnyúló összefüggésben, a Bizottságot csak abban az esetben kell felhatalmazni, hogy a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el egyes ilyen technikai standardok kötelező használatának előírására vonatkozóan – különösen az elektronikus benyújtás, az elektronikus katalógusok és az elektronikus hitelesítési eszközök tekintetében –, ha a technikai standardokat alapos tesztelésnek vetették alá és azok a gyakorlatban hasznosnak bizonyultak. A Bizottságnak bármely technikai standard kötelezővé tétele előtt az azzal járó költségeket is gondosan mérlegelnie kell, különös tekintettel a már létező e-beszerzési megoldásokhoz, például infrastruktúrák, eljárások és szoftverek kiigazításának költségeire.

41. cikk

Nómenklatúrák

(1)   A közbeszerzéssel összefüggésben a nómenklatúrákra tett hivatkozások esetében mindenkor a 2195/2002/EK rendelettel elfogadott közös közbeszerzési szójegyzéket (CPV-t) kell alkalmazni.

(2)   A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ezen irányelvben szereplő CPV-kódok kiigazítása céljából, a CPV-nómenklatúrában bekövetkezett változások átvezetése érdekében, feltéve, hogy ezek a módosítások nem járnak ezen irányelv hatályának módosításával.

42. cikk

Összeférhetetlenség

A tagállamok biztosítják, hogy az ajánlatkérő szervek megtegyék a megfelelő intézkedéseket a közbeszerzési eljárás folyamán felmerülő esetleges összeférhetetlenség hatékony megelőzése, megállapítása és orvoslása céljából, hogy ezáltal elkerülhető legyen a verseny torzulása, és minden gazdasági szereplővel szemben biztosítható legyen az egyenlő bánásmód.

Az összeférhetetlenség fogalmának ki kell terjednie legalább azokra az esetekre, amikor az ajánlatkérő szervnek vagy az ajánlatkérő szerv nevében eljáró közbeszerzési szolgáltatónak a közbeszerzési eljárás lefolytatásában részt vevő vagy annak eredményét befolyásolni képes alkalmazottai közvetve vagy közvetlenül olyan pénzügyi, gazdasági vagy egyéb személyes érdekeltséggel rendelkeznek, amely úgy tekinthető, hogy a közbeszerzési eljárás tekintetében befolyásolja a pártatlanságukat és a függetlenségüket.

II.   CÍM

A SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK

I.   FEJEZET

Eljárások

43. cikk

A közbeszerzésről szóló megállapodással és az egyéb nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos feltételek

Amennyiben vonatkozik rájuk a közbeszerzésről szóló megállapodás 3., 4. és 5. melléklete, valamint az Európai Uniónak szóló általános megjegyzések I. függeléke, továbbá vonatkoznak rájuk az Európai Uniót kötelező nemzetközi megállapodások, a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett közszolgáltató ajánlatkérők az említett megállapodások aláíróinak építési beruházásait, áruit, szolgáltatásait és gazdasági szereplőit nem részesíthetik kevésbé kedvező bánásmódban, mint az Európai Unió építési beruházásait, áruit, szolgáltatásait és gazdasági szereplőit.

44. cikk

Az eljárások megválasztása

(1)   Az árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélése esetében a közszolgáltató ajánlatkérőnek az ezen irányelv rendelkezéseihez igazított eljárásokat kell alkalmaznia, feltéve, hogy a 47. cikk sérelme nélkül, ezen irányelvnek megfelelően eljárást megindító felhívást tettek közzé.

(2)   A tagállamok úgy rendelkeznek, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők alkalmazhatják az ebben az irányelvben szabályozott nyílt, meghívásos, vagy felhívással induló tárgyalásos eljárást.

(3)   A tagállamok rendelkeznek arról, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők alkalmazhatják az ebben az irányelvben szabályozott versenypárbeszédet és innovációs partnerséget.

(4)   Az eljárást megindító felhívás az alábbi módok egyikén tehető meg:

| a) | a szerződés meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban való odaítélése esetén időszakos előzetes tájékoztató útján a 67. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

a szerződés meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban való odaítélése esetén időszakos előzetes tájékoztató útján a 67. cikknek megfelelően;

| b) | minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény útján a 68. cikknek megfelelően, ha a szerződést meghívásos vagy tárgyalásos eljárás, illetve versenypárbeszéd vagy innovációs partnerség keretében ítélik oda; |
| --- | --- |

b)

minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény útján a 68. cikknek megfelelően, ha a szerződést meghívásos vagy tárgyalásos eljárás, illetve versenypárbeszéd vagy innovációs partnerség keretében ítélik oda;

| c) | a 69. cikk szerinti, szerződési hirdetmény útján. |
| --- | --- |

c)

a 69. cikk szerinti, szerződési hirdetmény útján.

Az e bekezdés a) pontjában említett esetben azok a gazdasági szereplők, amelyek kinyilvánították érdeklődésüket az időszakos előzetes tájékoztató közzétételét követően, felhívást kapnak arra, hogy érdeklődésüket írásban is erősítsék meg a „szándék megerősítésére vonatkozó felhívás” segítségével a 74. cikknek megfelelően.

(5)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők az 50. cikkben kifejezetten megemlített különös esetekben és körülmények között alkalmazhatják a felhívás nélküli tárgyalásos eljárást. A tagállamok az említett eljárás alkalmazását kizárólag az 50. cikkben említett esetek vonatkozásában engedélyezhetik.

45. cikk

Nyílt eljárás

(1)   A nyílt eljárásokban bármely érdekelt gazdasági szereplő ajánlatot tehet az eljárást megindító felhívás alapján.

Az ajánlatok beérkezésének minimális határideje a szerződési hirdetmény megküldésének napjától számított 35 nap.

Az ajánlathoz mellékelni kell a közszolgáltató ajánlatkérő által a minőségi kiválasztáshoz kért információkat.

(2)   Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő olyan időszakos előzetes tájékoztatót tett közzé, amelyet nem az eljárást megindító felhívás eszközeként alkalmaztak, az ajánlatok beérkezésére vonatkozóan az e cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerint előírt minimális határidő 15 napra csökkenthető, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | az időszakos előzetes tájékoztató a VI. melléklet A. részének I. szakaszában előírt adatok mellett a VI. melléklet A. részének II. szakaszában előírt valamennyi adatot tartalmazta, amennyiben ezek az utóbbi adatok a időszakos előzetes tájékoztató közzétételekor rendelkezésre álltak; |
| --- | --- |

a)

az időszakos előzetes tájékoztató a VI. melléklet A. részének I. szakaszában előírt adatok mellett a VI. melléklet A. részének II. szakaszában előírt valamennyi adatot tartalmazta, amennyiben ezek az utóbbi adatok a időszakos előzetes tájékoztató közzétételekor rendelkezésre álltak;

| b) | az időszakos előzetes tájékoztatót a hirdetmény elküldése előtt legalább 35 nappal és legfeljebb 12 hónappal közzétételre megküldték. |
| --- | --- |

b)

az időszakos előzetes tájékoztatót a hirdetmény elküldése előtt legalább 35 nappal és legfeljebb 12 hónappal közzétételre megküldték.

(3)   Ha a közszolgáltató ajánlatkérők által megfelelően bizonyított sürgősségi helyzet miatt nem lehetséges az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében megállapított határidő betartása, a szerződési hirdetmény elküldésének időpontjától számított legalább 15 napos határidő is meghatározható.

(4)   A közszolgáltató ajánlatkérő öt nappal csökkentheti az ajánlatok beérkezésére vonatkozóan az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében előírt határidőt, ha elfogadja, hogy az ajánlatokat a 40. cikk (4) bekezdése első albekezdésének, valamint a 40. cikk (5) és (6) bekezdésének megfelelően elektronikus úton is be lehessen nyújtani.

46. cikk

Meghívásos eljárás

(1)   A meghívásos eljárások során az eljárást megindító felhívás alapján bármely gazdasági szereplő kérelmezheti a részvételét, a minőségi kiválasztáshoz szükséges, a közszolgáltató ajánlatkérő által előírt információk benyújtásával.

A részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje általában a hirdetmény, vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás feladásától számított legalább 30 nap, és semmiképpen nem lehet 15 napnál kevesebb.

(2)   Csak azok a gazdasági szereplők tehetnek ajánlatot, amelyeket a rendelkezésre bocsátott információk értékelését követően a közszolgáltató ajánlatkérő meghívott. A közszolgáltató ajánlatkérő a 78. cikk (2) bekezdésének megfelelően korlátozhatja azoknak az alkalmas részvételre jelentkezőknek a számát, akiket meghív az eljárásban való részvételre.

Az ajánlatok beérkezésére nyitva álló határidő a közszolgáltató ajánlatkérő és a kiválasztott részvételre jelentkezők közötti kölcsönös megállapodás útján is megállapítható, feltéve, hogy minden kiválasztott részvételre jelentkező részére ugyanannyi idő áll rendelkezésre ajánlata elkészítésére és benyújtására.

Ha nem jön létre megállapodás az ajánlatok beérkezésének határidejéről, akkor a határidő az ajánlattételi felhívás elküldésének időpontjától számított legalább 10 nap.

47. cikk

Felhívással induló tárgyalásos eljárás

(1)   A felhívással induló tárgyalásos eljárások során az eljárást megindító felhívás alapján bármely gazdasági szereplő kérelmezheti részvételét, a minőségi kiválasztáshoz szükséges, a közszolgáltató ajánlatkérő által előírt információk benyújtásával.

A részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje általában a szerződési hirdetmény, illetve ha időszakos előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésétől számított legalább 30 nap, és semmiképpen nem lehet 15 napnál kevesebb.

(2)   Csak azok a gazdasági szereplők vehetnek részt a tárgyalásokon, amelyeket a rendelkezésre bocsátott információk értékelését követően a közszolgáltató ajánlatkérő meghívott. A közszolgáltató ajánlatkérő a 78. cikk (2) bekezdésének megfelelően korlátozhatja azoknak az alkalmas részvételre jelentkezőknek a számát, akiket meghív az eljárásban való részvételre.

Az ajánlatok beérkezésére nyitva álló határidő a közszolgáltató ajánlatkérő és a kiválasztott részvételre jelentkezők közötti kölcsönös megállapodás útján is meghatározható, feltéve, hogy mindegyiküknek ugyanannyi idő áll rendelkezésre ajánlata elkészítésére és benyújtására.

Ha nem jön létre megállapodás az ajánlatok beérkezésének határidejéről, akkor a határidő az ajánlattételi felhívás elküldésének időpontjától számított legalább 10 nap.

48. cikk

Versenypárbeszéd

(1)   A versenypárbeszéd során a 44. cikk (4) bekezdésének b) és c) pontja szerinti, eljárást megindító felhívás alapján bármely gazdasági szereplő kérelmezheti a részvételét, a minőségi kiválasztáshoz szükséges, a közszolgáltató ajánlatkérő által előírt információk benyújtásával.

A részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje általában a szerződési hirdetmény, illetve ha időszakos előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésétől számított legalább 30 nap, és semmiképpen nem lehet 15 napnál kevesebb.

Csak azok a gazdasági szereplők vehetnek részt a párbeszédben, amelyeket a rendelkezésre bocsátott információk értékelését követően a közszolgáltató ajánlatkérő meghívott. A közszolgáltató ajánlatkérő a 78. cikk (2) bekezdésének megfelelően korlátozhatja azoknak az alkalmas részvételre jelentkezőknek a számát, amelyeket meghív az eljárásban való részvételre. A szerződés odaítélése kizárólag a legjobb árérték-arányú ajánlat szempontja alapján végezhető, a 82. cikk (2) bekezdésével összhangban.

(2)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek az eljárást megindító felhívásban és/vagy egy ismertetőben kell megfogalmaznia az igényeit és követelményeit. Ezzel egyidejűleg ugyanezekben a dokumentumokban köteles a kiválasztott odaítélési szempontokat is megnevezni és meghatározni, továbbá indikatív határidőket megadni.

(3)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek a 76–81. cikk vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően kiválasztott résztvevőkkel párbeszédet kell kezdenie, amellyel célja az, hogy megtalálja és meghatározza azokat az eszközöket, amelyek a leginkább alkalmasak igényei kielégítésére. E párbeszéd folyamán a közszolgáltató ajánlatkérő a közbeszerzés minden aspektusát megvitathatja a kiválasztott résztvevőkkel.

A párbeszéd során a közszolgáltató ajánlatkérőnek minden résztvevővel szemben biztosítania kell az egyenlő bánásmódot. Ezért nem adhat megkülönböztető módon olyan tájékoztatást, amely egyes résztvevőket másokkal szemben előnyhöz juttathat.

A 39. cikknek megfelelően a közszolgáltató ajánlatkérő a párbeszédben részt vevő jelentkező vagy ajánlattevő által javasolt megoldást vagy az általa közölt egyéb bizalmas információt annak beleegyezése nélkül nem közölheti a többi résztvevővel. A beleegyezés nem adható meg általános mentesség formájában, hanem azt a konkrét információ tervezett közlésére vonatkozóan kell megadni.

(4)   A versenypárbeszéd egymást követő szakaszokban is lefolytatható annak érdekében, hogy az eljárást megindító felhívásban vagy az ismertetőben meghatározott odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentsék a párbeszéd folyamán megvitatandó megoldások számát. A közszolgáltató ajánlatkérőnek az eljárást megindító felhívásban vagy az ismertetőben jeleznie kell, hogy igénybe fogja-e venni az említett lehetőséget.

(5)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek addig kell folytatnia a párbeszédet, amíg meg nem találja azt a megoldást vagy azokat a megoldásokat, amely(ek) az igényei kielégítésére alkalmas(ak).

(6)   Miután bejelentette, hogy a párbeszéd lezárult, és erről tájékoztatta a fennmaradó résztvevőket, a közszolgáltató ajánlatkérőnek fel kell kérnie őket, hogy a párbeszéd folyamán ismertetett és meghatározott megoldás vagy megoldások alapján nyújtsák be végleges ajánlatukat. Ezeknek az ajánlatoknak tartalmazniuk kell minden, a projekt megvalósításához előírt és szükséges elemet.

A közszolgáltató ajánlatkérő kérésére ezek az ajánlatok pontosíthatók, részletezhetők és finomíthatók. Azonban az ajánlatok pontosítása, részletezése és finomítása, illetve a kiegészítő tájékoztatás nem változtathatja meg az ajánlat vagy a közbeszerzés lényeges aspektusait, ideértve az eljárást megindító felhívásban vagy az ismertetőben szereplő igényeket és követelményeket, amennyiben ezen aspektusok, igények és követelmények módosulása a verseny torzulását eredményezheti vagy megkülönböztető hatással járhat.

(7)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek az eljárást megindító felhívásban vagy az ismertetőben megállapított odaítélési szempontok alapján kell értékelnie a beérkezett ajánlatokat.

A közszolgáltató ajánlatkérő kérésére azzal az ajánlattevővel, amely a 82. cikk (2) bekezdése alapján a legjobb árérték-arányú ajánlatot nyújtotta be, tárgyalásokat lehet folytatni, ennek keretében a szerződés feltételeinek véglegesítésével megerősítve az ajánlatban szereplő pénzügyi kötelezettségeket vagy más feltételeket, feltéve, hogy ez nem jár olyan hatással, amely módosítja az ajánlat vagy a közbeszerzés lényeges elemeit, ideértve a szerződési hirdetményben vagy az ismertetőben meghatározott igényeket és követelményeket, valamint nem fenyeget a verseny torzításával, illetve diszkrimináció okozásával.

(8)   A közszolgáltató ajánlatkérő rendelkezhet a versenypárbeszédben részt vevőknek fizetendő díjakról vagy juttatásokról.

49. cikk

Innovációs partnerség

(1)   Az innovációs partnerség során a 44. cikk (4) bekezdésének b) és c) pontja szerinti, eljárást megindító felhívás alapján bármely gazdasági szereplő kérelmezheti a részvételét, a minőségi kiválasztáshoz szükséges, a közszolgáltató ajánlatkérő által előírt információk benyújtásával.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek a közbeszerzési dokumentumokban meg kell határoznia, hogy igénye olyan innovatív termékre, szolgáltatásra vagy innovatív építési beruházásra irányul, amely a piacon nem áll rendelkezésre. Meg kell jelölnie továbbá, hogy az ismertetésnek mely elemei jelentik azokat a minimumkövetelményeket, amelyeket valamennyi ajánlattevőnek teljesítenie kell. Az erre vonatkozó tájékoztatásnak kellően pontosnak kell lennie ahhoz, hogy a gazdasági szereplők megállapíthassák az igényelt megoldás jellegét és hatókörét, valamint eldönthessék, hogy kérelmezik-e részvételüket az eljárásban.

A közszolgáltató ajánlatkérő dönthet úgy, hogy az innovációs partnerséget egy vagy több, külön kutatási és fejlesztési tevékenységeket folytató partnerrel hozza létre.

A részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje általában a szerződési hirdetmény elküldésétől számított legalább 30 nap, és semmiképpen nem lehet 15 napnál kevesebb. Csak azok a gazdasági szereplők vehetnek részt az eljárásban, amelyeket a benyújtott információk értékelését követően a közszolgáltató ajánlatkérő meghívott. A közszolgáltató ajánlatkérő a 78. cikk (2) bekezdésében szereplő rendelkezéseknek megfelelően korlátozhatja azoknak az alkalmas részvételre jelentkezőknek a számát, akiket meghív az eljárásban való részvételre. A szerződés odaítélése a 82. cikk (2) bekezdésének megfelelően kizárólag a legjobb árérték-arányú ajánlat szempontja alapján végezhető.

(2)   Az innovációs partnerség célja egy innovatív termék, szolgáltatás vagy építési beruházás kifejlesztése, és az ennek eredményeként létrejövő áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások ezt követő beszerzése, feltéve, hogy azok megfelelnek a közszolgáltató ajánlatkérők és a résztvevők által egymás közt megállapított teljesítményszinteknek és költségeknek.

Az innovációs partnerségnek a kutatási és innovációs folyamat lépései szerint egymást követő szakaszokból kell felépülnie, amelyek magukban foglalhatják a termékek előállítását, a szolgáltatások nyújtását és az építési beruházások megvalósítását is. Az innovációs partnerségnek meg kell határoznia a partnerek által elérendő közbenső célokat, és rendelkeznie kell a díjazás megfelelő részletekben történő kifizetéséről is.

A közszolgáltató ajánlatkérő e célok alapján minden szakasz lezárulását követően dönthet a partnerség megszüntetéséről vagy – amennyiben az innovációs partnerséget több partnerrel hozta létre – a partnerek számának csökkentéséről egyéni szerződések felmondása révén, amennyiben a közbeszerzési dokumentumokban jelezte az említett lehetőségeket, és azok igénybevételének a feltételeit is.

(3)   Ha e cikk másként nem rendelkezik, a közszolgáltató ajánlatkérőknek tárgyalniuk kell az ajánlattevőkkel az általuk benyújtott előzetes és – a végső kivételével – minden későbbi ajánlatról azok tartalmának fejlesztése érdekében.

A minimumkövetelmények és az odaítélési szempontok nem képezhetik tárgyalások tárgyát.

(4)   A tárgyalások során a közszolgáltató ajánlatkérőnek minden ajánlattevővel szemben biztosítania kell az egyenlő bánásmódot. Ezért nem adhat megkülönböztető módon olyan tájékoztatást, amely egyes ajánlattevőket másokkal szemben előnyhöz juttathat. A közszolgáltató ajánlatkérőnek írásban értesítenie kell minden olyan ajánlattevőt, amelyet nem zártak ki az (5) bekezdésnek megfelelően, minden olyan módosításról, amely a műszaki leírásnak vagy más közbeszerzési dokumentumnak a minimumkövetelményeket meghatározó részein kívüli részeit érinti. A módosításokat követően a közszolgáltató ajánlatkérőknek elegendő időt kell biztosítaniuk arra, hogy az ajánlattevők adott esetben módosíthassák ajánlataikat, illetve benyújthassák módosított ajánlataikat.

A 39. cikknek megfelelően a közszolgáltató ajánlatkérő a tárgyalásokban részt vevő jelentkező vagy ajánlattevő által javasolt megoldást vagy az általa közölt egyéb bizalmas információt annak beleegyezése nélkül nem közölheti a többi résztvevővel. A beleegyezés nem adható meg általános mentesség formájában, hanem azt a konkrét információ tervezett közlésére vonatkozóan kell megadni.

(5)   Az innovációs partnerségi eljárások során folyó tárgyalások egymást követő szakaszokban is lefolytathatók annak érdekében, hogy a szerződési hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban vagy a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentsék a megvitatandó ajánlatok számát. A közszolgáltató ajánlatkérő köteles feltüntetni a szerződési hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban vagy a közbeszerzési dokumentumokban, hogy élni fog-e ezzel a lehetőséggel.

(6)   A részvételre jelentkezők kiválasztása során a közszolgáltató ajánlatkérőnek különösen a jelentkezőknek a kutatás és a fejlesztés, valamint az innovatív megoldások kifejlesztése és megvalósítása terén meglévő kapacitásával kapcsolatos kritériumokat kell alkalmaznia.

Csak azok a gazdasági szereplők nyújthatnak be az ajánlatkérő szerv által meghatározott – a létező megoldásokkal nem megoldható – igények teljesítésére irányuló kutatási és fejlesztési projektet, amelyeket a kért információk értékelését követően a közszolgáltató ajánlatkérő meghívott.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetnie, hogy milyen szabályokat kell alkalmazni a szellemitulajdon-jogokra vonatkozóan. Több partnerrel létrehozott innovációs partnerség esetében a 39. cikknek megfelelően a közszolgáltató ajánlatkérő a partnerségben részt vevő jelentkező vagy ajánlattevő által javasolt megoldást vagy az általa közölt egyéb bizalmas információt az adott partner beleegyezése nélkül nem közölheti a többi résztvevővel. A beleegyezés nem adható meg általános mentesség formájában, hanem azt a konkrét információ tervezett közlésére vonatkozóan kell megadni.

(7)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek biztosítania kell, hogy a partnerség felépítése, különösen a különböző szakaszok tartama és értéke tükrözze a javasolt megoldás innovatív jellegének mértékét és azt, hogy a piacon még nem elérhető innovatív megoldás kifejlesztéséhez milyen kutatási és innovációs tevékenységek sorozatára van szükség. A beszerzett áruk, szolgáltatások és építési beruházások becsült értékének arányban kell állnia a kifejlesztésükhöz szükséges beruházás értékével.

50. cikk

Felhívás nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása

A közszolgáltató ajánlatkérők felhívás nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhatnak a következő esetekben:

| a) | az előzetes felhívást követően nem került benyújtásra ajánlat vagy megfelelő ajánlat, részvételi jelentkezés vagy megfelelő részvételi jelentkezés, feltéve, hogy a szerződés eredeti feltételei nem változtak meg lényegesen.
  Az ajánlat akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha nem releváns a szerződés szempontjából, mivel jelentős változtatások nélkül nyilvánvalóan nem képes teljesíteni a közszolgáltató ajánlatkérőnek a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott igényeit és követelményeit. A részvételi jelentkezés akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha az érintett gazdasági szereplőt a 78. cikk (1) bekezdése vagy a 80. cikk (1) bekezdése alapján ki kell vagy ki lehet zárni, vagy nem felel meg a közszolgáltató ajánlatkérő által z 78. vagy a 80. cikk alapján meghatározott kiválasztási szempontoknak; |
| --- | --- |

a)

az előzetes felhívást követően nem került benyújtásra ajánlat vagy megfelelő ajánlat, részvételi jelentkezés vagy megfelelő részvételi jelentkezés, feltéve, hogy a szerződés eredeti feltételei nem változtak meg lényegesen.

Az ajánlat akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha nem releváns a szerződés szempontjából, mivel jelentős változtatások nélkül nyilvánvalóan nem képes teljesíteni a közszolgáltató ajánlatkérőnek a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott igényeit és követelményeit. A részvételi jelentkezés akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha az érintett gazdasági szereplőt a 78. cikk (1) bekezdése vagy a 80. cikk (1) bekezdése alapján ki kell vagy ki lehet zárni, vagy nem felel meg a közszolgáltató ajánlatkérő által z 78. vagy a 80. cikk alapján meghatározott kiválasztási szempontoknak;

| b) | a szerződés kizárólag kutatás, kísérlet, tanulmány vagy fejlesztés célját szolgálja, és nem nyereségszerzésre vagy a kutatási és fejlesztési költségek fedezésére irányul, és az ilyen szerződés odaítélése nem sérti azoknak a későbbi szerződések a versenytárgyalás alapján történő odaítélését, amelyek többek között ezeket a célokat szolgálják; |
| --- | --- |

b)

a szerződés kizárólag kutatás, kísérlet, tanulmány vagy fejlesztés célját szolgálja, és nem nyereségszerzésre vagy a kutatási és fejlesztési költségek fedezésére irányul, és az ilyen szerződés odaítélése nem sérti azoknak a későbbi szerződések a versenytárgyalás alapján történő odaítélését, amelyek többek között ezeket a célokat szolgálják;

| c) | az építési beruházást, árubeszerzést vagy szolgáltatásnyújtást csak egy konkrét gazdasági szereplő képes teljesíteni a következő okok valamelyike miatt:






  i. | a közbeszerzés célja egyedülálló művészeti alkotás vagy művészi előadás létrehozása vagy megvásárlása; |
| --- | --- | --- |

c)

az építési beruházást, árubeszerzést vagy szolgáltatásnyújtást csak egy konkrét gazdasági szereplő képes teljesíteni a következő okok valamelyike miatt:

i.

a közbeszerzés célja egyedülálló művészeti alkotás vagy művészi előadás létrehozása vagy megvásárlása;

| ii. | technikai okok miatt nem alakult ki verseny; |
| --- | --- |

ii.

technikai okok miatt nem alakult ki verseny;

| iii. | kizárólagos jogok, többek között a szellemitulajdon-jogok védelme. |
| --- | --- |

iii.

kizárólagos jogok, többek között a szellemitulajdon-jogok védelme.

Az ii. és az iii. alpontban foglalt kivételek csak akkor alkalmazandók, ha nem létezik ésszerű alternatíva vagy helyettesítési lehetőség, és a verseny hiánya nem annak a következménye, hogy mesterségesen leszűkítették a közbeszerzés paramétereit;

| d) | feltétlenül szükséges, mivel a közszolgáltató ajánlatkérő által előre nem látható események által kiváltott rendkívüli sürgősség miatt a nyílt, a meghívásos és a felhívással induló tárgyalásos eljárás határideje nem tartható be. A rendkívüli sürgősség indokolására felhozott körülmények semmiképpen nem lehetnek a közszolgáltató ajánlatkérőnek betudhatók; |
| --- | --- |

d)

feltétlenül szükséges, mivel a közszolgáltató ajánlatkérő által előre nem látható események által kiváltott rendkívüli sürgősség miatt a nyílt, a meghívásos és a felhívással induló tárgyalásos eljárás határideje nem tartható be. A rendkívüli sürgősség indokolására felhozott körülmények semmiképpen nem lehetnek a közszolgáltató ajánlatkérőnek betudhatók;

| e) | az eredeti szállító által végzett olyan kiegészítő szállításokról van szó, amelyek célja vagy az áruk, illetve felszerelések részleges pótlása, vagy a meglévő áruk, illetve felszerelések kibővítése, amennyiben a szállító megváltozása esetén az ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező árut szerezzen be, amely inkompatibilitást, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne; |
| --- | --- |

e)

az eredeti szállító által végzett olyan kiegészítő szállításokról van szó, amelyek célja vagy az áruk, illetve felszerelések részleges pótlása, vagy a meglévő áruk, illetve felszerelések kibővítése, amennyiben a szállító megváltozása esetén az ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező árut szerezzen be, amely inkompatibilitást, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne;

| f) | olyan új építési munkákról, illetve szolgáltatásokról van szó, amelyek az attól a szerződő féltől megrendelt munkák megismétléséből állnak, amelynek ugyanaz a közszolgáltató ajánlatkérő már odaítélt egy korábbi szerződést, feltéve, hogy ezek az építési munkák, illetve szolgáltatások megfelelnek egy olyan alapprojektnek, amelyre az első szerződést a 44. cikk (1) bekezdése szerinti eljárást követően odaítélték.
  Az alapprojektnek utalnia kell a lehetséges további építési beruházások vagy szolgáltatások terjedelmére, és azokra a feltételekre, amelyek szerint azokat oda fogják ítélni. Amint az első projektre ajánlati felhívást tettek közzé, közölni kell, hogy ezen eljárás alkalmazására sor kerülhet, és a közszolgáltató ajánlatkérőnek a 15. cikk és a 16. cikk alkalmazásakor figyelembe kell vennie a későbbi építési beruházások vagy szolgáltatások becsült összköltségét; |
| --- | --- |

f)

olyan új építési munkákról, illetve szolgáltatásokról van szó, amelyek az attól a szerződő féltől megrendelt munkák megismétléséből állnak, amelynek ugyanaz a közszolgáltató ajánlatkérő már odaítélt egy korábbi szerződést, feltéve, hogy ezek az építési munkák, illetve szolgáltatások megfelelnek egy olyan alapprojektnek, amelyre az első szerződést a 44. cikk (1) bekezdése szerinti eljárást követően odaítélték.

Az alapprojektnek utalnia kell a lehetséges további építési beruházások vagy szolgáltatások terjedelmére, és azokra a feltételekre, amelyek szerint azokat oda fogják ítélni. Amint az első projektre ajánlati felhívást tettek közzé, közölni kell, hogy ezen eljárás alkalmazására sor kerülhet, és a közszolgáltató ajánlatkérőnek a 15. cikk és a 16. cikk alkalmazásakor figyelembe kell vennie a későbbi építési beruházások vagy szolgáltatások becsült összköltségét;

| g) | árutőzsdén jegyzett és vásárolt áruk esetében; |
| --- | --- |

g)

árutőzsdén jegyzett és vásárolt áruk esetében;

| h) | előnyös vásárlások, amennyiben az árubeszerzésnél alkalom nyílik egy nagyon rövid ideig fennálló, különösen előnyös lehetőség kihasználására, amelynél az ár a rendes piaci áraknál lényegesen alacsonyabb; |
| --- | --- |

h)

előnyös vásárlások, amennyiben az árubeszerzésnél alkalom nyílik egy nagyon rövid ideig fennálló, különösen előnyös lehetőség kihasználására, amelynél az ár a rendes piaci áraknál lényegesen alacsonyabb;

| i) | akár az üzleti tevékenységét végleg beszüntető szállítótól, akár egy fizetésképtelenné vált vállalkozás felszámolójától – csődeljárás, felszámolási eljárás vagy csődegyezség keretében, vagy a nemzeti törvények vagy rendeletek szerinti más, hasonló eljárás keretében – áruk vagy szolgáltatások különösen előnyös feltételek mellett történő beszerzése; |
| --- | --- |

i)

akár az üzleti tevékenységét végleg beszüntető szállítótól, akár egy fizetésképtelenné vált vállalkozás felszámolójától – csődeljárás, felszámolási eljárás vagy csődegyezség keretében, vagy a nemzeti törvények vagy rendeletek szerinti más, hasonló eljárás keretében – áruk vagy szolgáltatások különösen előnyös feltételek mellett történő beszerzése;

| j) | amennyiben az adott szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést az ezen irányelvnek megfelelően szervezett tervpályázatot követően ítélik oda, és azt a tervpályázatban meghatározott szabályok értelmében a tervpályázat nyertesével vagy egyik nyertesével kell megkötni. |
| --- | --- |

j)

amennyiben az adott szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést az ezen irányelvnek megfelelően szervezett tervpályázatot követően ítélik oda, és azt a tervpályázatban meghatározott szabályok értelmében a tervpályázat nyertesével vagy egyik nyertesével kell megkötni.

II.   FEJEZET

Az elektronikus és az összetett beszerzés technikái és eszközei

51. cikk

Keretmegállapodások

(1)   A közszolgáltató ajánlatkérők keretmegállapodásokat köthetnek, amennyiben alkalmazzák az ezen irányelvben előírt eljárásokat.

A keretmegállapodás egy vagy több ajánlatkérő és egy vagy több gazdasági szereplő között létrejött megállapodás, amelynek célja az egy adott időszakban odaítélendő szerződésekre irányadó feltételek megállapítása, különösen az árra és – szükség szerint – az előirányzott mennyiségekre vonatkozóan.

A keretmegállapodás tartama nem haladhatja meg a nyolc évet, kivéve a kellően – különösen a keretmegállapodás tárgyával – indokolt kivételes eseteket.

(2)   A keretmegállapodáson alapuló szerződéseket objektív feltételek és szabályok alapján kell odaítélni, ezek közé tartozhat a verseny újbóli megindítása is a megkötött keretmegállapodásban részes fél gazdasági szereplők között. Ezeket a feltételeket és szabályokat a keretmegállapodáshoz kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban meg kell határozni.

Az első albekezdésben említett objektív feltételeknek és szabályoknak biztosítaniuk kell a keretmegállapodásban részes fél gazdasági szereplőkkel szembeni egyenlő bánásmódot. Amennyiben sor kerülhet az eljárás újbóli megindítására, a közszolgáltató ajánlatkérőknek elegendően hosszú határidőket kell meghatározniuk ahhoz, hogy az ajánlattevőknek minden egyes kiírás esetében elegendő idejük legyen az ajánlatuk benyújtására, és az egyes szerződéseket azoknak az ajánlattevőknek kell odaítélni, amelyek a keretmegállapodás kiírási feltételeiben meghatározott odaítélési szempontok alapján a legjobb ajánlatot tették.

A közszolgáltató ajánlatkérő nem élhet vissza a keretmegállapodással a verseny akadályozása, korlátozása vagy torzítása céljából.

52. cikk

Dinamikus beszerzési rendszerek

(1)   A közszolgáltató ajánlatkérők azon gyakori beszerzések lebonyolítására, amelyek jellemzői – a piacon általában rendelkezésre álló formában – megfelelnek az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek, dinamikus beszerzési rendszert használhatnak. A dinamikus beszerzési rendszert teljes mértékben elektronikus folyamatként kell működtetni, és annak a beszerzési rendszer teljes fennállása alatt nyitva kell állnia bármely olyan gazdasági szereplő előtt, aki, illetve amely megfelel a kiválasztási szempontoknak. A rendszert fel lehet osztani termék-, építési beruházás vagy szolgáltatáskategóriákra, amelyeket az adott kategóriában végrehajtandó közbeszerzés jellemzői alapján objektív módon kell meghatározni. A jellemzők többek között vonatkozhatnak a rendszer alapján végzett konkrét közbeszerzések legnagyobb megengedett méretére, vagy arra a konkrét földrajzi területre, ahol az e közbeszerzések eredményeként kötött szerződések teljesítésére sor fog kerülni.

(2)   A közbeszerzés dinamikus beszerzési rendszerben történő lefolytatása érdekében a közszolgáltató ajánlatkérőnek a meghívásos eljárás szabályait kell követnie. A kiválasztási szempontoknak megfelelő összes részvételre jelentkezőt fel kell venni a rendszerbe, és a rendszerbe felvehető részvételre jelentkezők száma nem korlátozható a 78. cikk (2) bekezdésének megfelelően. Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő a rendszert e cikk (1) bekezdésének megfelelően termék-, építési beruházás vagy szolgáltatáskategóriákra bontotta, minden egyes kategória tekintetében meg kell határoznia az alkalmazandó kiválasztási szempontokat.

A 46. cikkben foglaltak ellenére a következő határidőket kell alkalmazni:

| a) | A részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje általában a szerződési hirdetmény, illetve ha időszakos előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésétől számított legalább 30 nap, és semmiképpen nem lehet 15 napnál kevesebb. A részvételi jelentkezések tekintetében nem határozhatók meg további beérkezési határidők, miután a dinamikus beszerzési rendszer keretében az első konkrét közbeszerzésre vonatkozó ajánlattételi felhívást elküldték; |
| --- | --- |

a)

A részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje általában a szerződési hirdetmény, illetve ha időszakos előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésétől számított legalább 30 nap, és semmiképpen nem lehet 15 napnál kevesebb. A részvételi jelentkezések tekintetében nem határozhatók meg további beérkezési határidők, miután a dinamikus beszerzési rendszer keretében az első konkrét közbeszerzésre vonatkozó ajánlattételi felhívást elküldték;

| b) | az ajánlatok beérkezésének minimális határideje az ajánlattételi felhívás elküldésétől számított legalább 10 nap. A 46. cikk (2) bekezdésének második és harmadik albekezdését alkalmazni kell. |
| --- | --- |

b)

az ajánlatok beérkezésének minimális határideje az ajánlattételi felhívás elküldésétől számított legalább 10 nap. A 46. cikk (2) bekezdésének második és harmadik albekezdését alkalmazni kell.

(3)   A dinamikus beszerzési rendszerrel összefüggő minden kommunikációt elektronikus úton kell végezni, a 40. cikk (1),(3), (5) és (6) bekezdésének megfelelően.

(4)   A szerződés dinamikus beszerzési rendszer alapján történő odaítélése céljából a közszolgáltató ajánlatkérőnek:

| a) | eljárást megindító felhívást kell közzétennie, amelyben egyértelműen közölnie kell, hogy dinamikus beszerzési rendszert alkalmaz; |
| --- | --- |

a)

eljárást megindító felhívást kell közzétennie, amelyben egyértelműen közölnie kell, hogy dinamikus beszerzési rendszert alkalmaz;

| b) | a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetnie legalább az előirányzott beszerzések jellegét és becsült mennyiségét, továbbá a dinamikus beszerzési rendszerrel, többek között annak működésmódjával, a használt elektronikus eszközökkel és a csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával kapcsolatos valamennyi szükséges információt; |
| --- | --- |

b)

a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetnie legalább az előirányzott beszerzések jellegét és becsült mennyiségét, továbbá a dinamikus beszerzési rendszerrel, többek között annak működésmódjával, a használt elektronikus eszközökkel és a csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával kapcsolatos valamennyi szükséges információt;

| c) | fel kell tüntetnie a termékek, építési beruházások vagy szolgáltatások esetleges kategóriákba sorolását, és meg kell adnia az ezek meghatározásának alapjául szolgáló jellemzőket; |
| --- | --- |

c)

fel kell tüntetnie a termékek, építési beruházások vagy szolgáltatások esetleges kategóriákba sorolását, és meg kell adnia az ezek meghatározásának alapjául szolgáló jellemzőket;

| d) | a 73. cikknek megfelelően korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést kell biztosítania a közbeszerzési dokumentumokhoz a rendszer érvényességének teljes idejére. |
| --- | --- |

d)

a 73. cikknek megfelelően korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést kell biztosítania a közbeszerzési dokumentumokhoz a rendszer érvényességének teljes idejére.

(5)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek a dinamikus beszerzési rendszer működésének teljes időtartama alatt biztosítania kell minden gazdasági szereplő számára annak lehetőségét, hogy a (2) bekezdésben említett feltételek mellett részvételre jelentkezzen a rendszerbe. A közszolgáltató ajánlatkérőnek a kérelmek kiválasztási szempontok szerinti értékelését a kérelmek beérkezésétől számított 10 munkanapon belül kell véglegesítenie. A határidőt indokolt esetben 15 munkanapra lehet hosszabbítani, különösen akkor, ha további dokumentumok vizsgálata válik szükségessé, vagy ha egyéb módon ellenőrizni kell, hogy a kiválasztási szempontok teljesültek-e.

Az első albekezdés ellenére mindaddig, amíg a dinamikus beszerzési rendszer keretében az első konkrét közbeszerzésre vonatkozó ajánlattételi felhívást el nem küldték, a közszolgáltató ajánlatkérők meghosszabbíthatják az odaítélési időszakot, feltéve, hogy a meghosszabbított odaítélési időszak alatt nem tesznek közzé ajánlattételi felhívást. A közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetniük azon meghosszabbított időszak hosszát, amellyel élni kívánnak.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek a lehető legrövidebb időn belül értesítenie kell az érintett gazdasági szereplőt arról, hogy felvették-e a dinamikus beszerzési rendszerbe.

(6)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek a 74. cikknek megfelelően a rendszerbe felvett minden résztvevőt fel kell hívnia arra, hogy a dinamikus beszerzési rendszer keretében történő minden egyes közbeszerzés tekintetében nyújtson be ajánlatot. Ha a dinamikus beszerzési rendszert építésiberuházás-, termék- vagy szolgáltatáskategóriákra bontották, a közszolgáltató ajánlatkérőnek az adott közbeszerzésnek megfelelő kategóriába felvett minden résztvevőt fel kell kérnie ajánlat benyújtására.

A közszolgáltató ajánlatkérők annak az ajánlattevőnek ítélik oda a szerződést, amely a dinamikus beszerzési rendszerről szóló szerződési hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban, illetve – abban az esetben, ha eljárást megindító felhívásként a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményt alkalmaznak – az ajánlattételi felhívásban megállapított odaítélési szempontok alapján a legjobb ajánlatott tette. E szempontokat adott esetben az ajánlattételi felhívásban pontosítani lehet.

(7)   A 80. cikkel összhangban a 2014/24/EU irányelv szerinti kizárási vagy kiválasztási kritériumokat alkalmazó közszolgáltató ajánlatkérő a dinamikus beszerzési rendszer fennállása alatt bármikor előírhatja a rendszerbe felvett részvételre jelentkezők számára, hogy az erre irányuló kérés megküldésének időpontjától számított öt munkanapon belül nyújtsák be az említett irányelv 59. cikkének (1) bekezdésében meghatározott nyilatkozat megújított és naprakésszé tett változatát.

Az említett 59. cikk (2)–(4) bekezdését a dinamikus beszerzési rendszer teljes fennállása alatt alkalmazni kell.

(8)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek az eljárást megindító felhívásban jeleznie kell a dinamikus beszerzési rendszer fennállásának időtartamát. A közszolgáltató ajánlatkérőknek a fennállás időtartamában bekövetkezett minden változásról tájékoztatniuk kell a Bizottságot a következő formanyomtatványok felhasználásával:

| a) | ha a fennállás időtartama a rendszer megszüntetése nélkül módosul, a dinamikus beszerzési rendszerre vonatkozó eljárást megindító felhíváshoz eredetileg használt formanyomtatvány; |
| --- | --- |

a)

ha a fennállás időtartama a rendszer megszüntetése nélkül módosul, a dinamikus beszerzési rendszerre vonatkozó eljárást megindító felhíváshoz eredetileg használt formanyomtatvány;

| b) | ha a rendszer megszűnik, a szerződés odaítéléséről szóló, a 70. cikkben említett tájékoztató. |
| --- | --- |

b)

ha a rendszer megszűnik, a szerződés odaítéléséről szóló, a 70. cikkben említett tájékoztató.

(9)   Az érdekelt, illetve a dinamikus beszerzési rendszerben részt vevő gazdasági szereplők terhére sem a dinamikus beszerzési rendszer fennállása előtt, sem az alatt, semmilyen díj nem számolható fel.

53. cikk

Elektronikus árlejtés

(1)   A közszolgáltató ajánlatkérők elektronikus árlejtést is alkalmazhatnak, amelyben új – egyre csökkentett – árakat és/vagy az ajánlat egyes elemeire vonatkozó új értékeket kínálnak.

E célból a közszolgáltató ajánlatkérőknek az elektronikus árlejtést ismétlődő elektronikus folyamatként kell kialakítaniuk, amely az ajánlatok első teljes körű értékelése után indul el, lehetővé téve az ajánlatok automatikus értékelési módszerek alkalmazásával történő rangsorolását.

Egyes szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések és egyes építési beruházásra irányuló szerződések tárgya szellemi alkotómunka, így például építmények megtervezése, így azokat nem lehetséges automatikus értékelési módszerek alkalmazásával rangsorolni, ezért az ilyen közbeszerzések nem képezhetik elektronikus árlejtések tárgyát.

(2)   A nyílt, vagy a meghívásos és a felhívással induló tárgyalásos eljárásban a közszolgáltató ajánlatkérő dönthet úgy, hogy a szerződés odaítélését elektronikus árlejtés előzze meg, amennyiben a közbeszerzési dokumentumok tartalma – különösen a műszaki leírás – pontosan meghatározhatók.

Ugyanilyen körülmények között az elektronikus árlejtés megtartható az 51. cikk (2) bekezdése szerinti keretmegállapodás felei közötti eljárás újbóli megindítása esetén is, valamint az 52. cikkben említett dinamikus beszerzési rendszer keretében odaítélendő szerződések esetében az eljárás újbóli megindítása esetén is.

(3)   Az elektronikus árlejtésnek a következő ajánlati elemek valamelyikén kell alapulnia:

| a) | kizárólag az árak, amennyiben a szerződés odaítélése kizárólag az ár alapján történik; |
| --- | --- |

a)

kizárólag az árak, amennyiben a szerződés odaítélése kizárólag az ár alapján történik;

| b) | az árak és/vagy a közbeszerzési dokumentumokban feltüntetett ajánlati összetevők új értékei, amennyiben – költséghatékonysági megközelítést alkalmazva – a legjobb ár- minőség arányt képviselő vagy a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatnak ítélik oda a szerződést. |
| --- | --- |

b)

az árak és/vagy a közbeszerzési dokumentumokban feltüntetett ajánlati összetevők új értékei, amennyiben – költséghatékonysági megközelítést alkalmazva – a legjobb ár- minőség arányt képviselő vagy a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatnak ítélik oda a szerződést.

(4)   Az elektronikus árlejtés tartása mellett döntő közszolgáltató ajánlatkérőnek e tényt fel kell tüntetnie a szerződési hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban, vagy, amennyiben a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményt alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, az ajánlattételi felhívásban. A közbeszerzési dokumentumoknak tartalmazniuk kell legalább a VII. mellékletben foglalt információkat.

(5)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek, mielőtt elektronikus árlejtést tartana, a meghatározott odaítélési szempontnak vagy szempontoknak és az azok tekintetében rögzített súlyozásnak megfelelően el kell végeznie az ajánlatok teljes körű első értékelését.

Egy ajánlat akkor tekintendő érvényesnek, ha azt olyan ajánlattevő nyújtotta be, akit vagy amelyet nem zártak ki az 78. cikk (1) bekezdése vagy a 80. cikk (1) bekezdése alapján, aki vagy amely megfelel a 78. és a 80. cikk értelmében meghatározott kiválasztási szempontoknak, és akinek vagy amelynek az ajánlata összhangban áll a műszaki leírással anélkül, hogy szabálytalan vagy érvénytelen lenne, vagy nem megfelelő lenne.

Szabálytalannak kell tekinteni különösen azokat az ajánlatokat, amelyek nem felelnek meg a közbeszerzési dokumentumoknak, amelyek késve érkeztek, ahol bizonyított az összejátszás vagy a korrupció, vagy amelyekben az árat az ajánlatkérő szervek kirívóan alacsony összegűnek találták. Elfogadhatatlannak kell tekinteni különösen azokat az ajánlatokat, amelyeket a szükséges képesítéssel nem rendelkező ajánlattevők nyújtottak be, valamint amelyeknek az értéke meghaladja az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési eljárás megindítása előtt meghatározott és dokumentált költségvetését.

Az ajánlat akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha nem releváns a szerződés szempontjából, mivel jelentős változtatások nélkül nyilvánvalóan nem képes teljesíteni a közszolgáltató ajánlatkérőnek a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott igényeit és követelményeit. A részvételi jelentkezés akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha az érintett gazdasági szereplőt a 78. cikk (1) bekezdése vagy a 80. cikk (1) bekezdése alapján ki kell, vagy ki lehet zárni, vagy nem felel meg a közszolgáltató ajánlatkérő által a 78. vagy a 80. cikk alapján meghatározott kiválasztási szempontoknak.

Minden, elfogadható ajánlatot benyújtó ajánlattevőt elektronikus úton egyidejűleg fel kell hívni arra, hogy vegyen részt az elektronikus árlejtésen, a felhívásban szereplő utasítások szerinti összeköttetés felhasználásával, a megjelölt időpontban. Az elektronikus árlejtés több egymást követő szakaszból is állhat. Az elektronikus árlejtés legkorábban a felhívások feladása után két munkanappal kezdődhet meg.

(6)   A felhíváshoz csatolni kell az érintett ajánlattevő ajánlata tekintetében a 82. cikk (5) bekezdésének első albekezdésében meghatározott súlyozásnak megfelelően végzett teljes körű értékelés eredményét.

A felhívásnak azt az elektronikus árlejtés során alkalmazandó matematikai képletet is tartalmaznia kell, amely a benyújtott új árakon és/vagy új értékeken alapuló automatikus újrarangsorolás megállapításához szükséges. Azt az esetet kivéve, ha a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot kizárólag az ár alapján választják ki, a képletnek tartalmaznia kell az összességében legelőnyösebb ajánlat meghatározása céljából megállapított valamennyi szempontnak az eljárást megindító felhívásként alkalmazott tájékoztatóban vagy más közbeszerzési dokumentumban szereplő súlyozását. E célból bármely értéktartományt előzetesen egy meghatározott értékre kell csökkenteni.

Amennyiben többváltozatú ajánlatok benyújtása megengedett, minden egyes változatra külön képletet kell meghatározni.

(7)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek az elektronikus árlejtés minden szakaszában minden ajánlattevőt haladéktalanul annyi információval kell ellátnia, amely elegendő ahhoz, hogy az ajánlattevő bármikor meggyőződhessen relatív rangsorolásáról. A közszolgáltató ajánlatkérő a benyújtott árakra vagy értékekre vonatkozó egyéb információt is közölhet, feltéve, hogy ennek lehetősége szerepel a leírásban. Bármikor bejelentheti az árlejtés bármely konkrét szakaszában résztvevők számát is. Az elektronikus árlejtés egyik szakaszában sem fedheti fel azonban az ajánlattevők kilétét.

(8)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek az elektronikus árlejtést a következő variációk közül egy vagy több módszert alkalmazva kell lezárnia:

| a) | az előre megadott napon és időpontban; |
| --- | --- |

a)

az előre megadott napon és időpontban;

| b) | ha nem kap több olyan új árat vagy új értéket, amely megfelelne a minimális eltérésre vonatkozó követelményeknek, feltéve, hogy korábban feltüntette, hogy mennyi idő telhet el az utolsó ajánlat beérkezése után az elektronikus árlejtés lezárásáig; vagy |
| --- | --- |

b)

ha nem kap több olyan új árat vagy új értéket, amely megfelelne a minimális eltérésre vonatkozó követelményeknek, feltéve, hogy korábban feltüntette, hogy mennyi idő telhet el az utolsó ajánlat beérkezése után az elektronikus árlejtés lezárásáig; vagy

| c) | ha az előzetesen megállapított árlejtési szakaszok befejeződtek. |
| --- | --- |

c)

ha az előzetesen megállapított árlejtési szakaszok befejeződtek.

Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő az elektronikus árlejtést ezen albekezdés c) pontjának megfelelően – esetleg azt a b) pontjában megállapított szabályokkal együttesen alkalmazva – szándékozik lezárni, az árlejtésben való részvételre vonatkozó felhívásban fel kell tüntetnie minden egyes árlejtési szakasz ütemtervét.

(9)   Az elektronikus árlejtés lezárása után a közszolgáltató ajánlatkérőnek a szerződés a 82. cikkel összhangban, az elektronikus árlejtés eredményei alapján kell odaítélnie.

54. cikk

Elektronikus katalógusok

(1)   Ha a közszolgáltató ajánlatkérő előírja, hogy elektronikus kommunikációs utat kell alkalmazni, akkor előírhatja, hogy az ajánlatok benyújtása elektronikus katalógus formájában történjen, illetve, hogy elektronikus katalógust kelljen csatolni az ajánlathoz.

A tagállamok a közbeszerzések bizonyos fajtái esetében kötelezővé tehetik az elektronikus katalógusok használatát.

Az elektronikus katalógus formájában benyújtott ajánlatokhoz az ajánlatot kiegészítő egyéb dokumentumok mellékelhetők.

(2)   Az elektronikus katalógusokat a részvételre jelentkezőknek vagy az ajánlattevőknek egy konkrét közbeszerzési eljárásban való részvétel céljából kell létrehozniuk, az ajánlatkérő által megállapított műszaki leírásnak és formátumnak megfelelően.

Ezenkívül az elektronikus katalógusoknak meg kell felelniük az elektronikus kommunikációs eszközökre vonatkozó követelményeknek, valamint a közszolgáltató ajánlatkérő által a 40. cikkel összhangban meghatározott további előírásoknak is.

(3)   Amennyiben az ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani, illetve az ilyen benyújtást elfogadják, a közszolgáltató ajánlatkérők kötelesek:

| a) | közölni ezt a szerződési hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban, illetve, ha minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményt alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, az ajánlattételi vagy tárgyalási felhívásban; |
| --- | --- |

a)

közölni ezt a szerződési hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban, illetve, ha minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményt alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, az ajánlattételi vagy tárgyalási felhívásban;

| b) | a közbeszerzési dokumentumokban feltüntetni a 40. cikk (6) bekezdése szerinti, az elektronikus katalógus formátumával, a felhasznált elektronikus eszközökkel és a csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával kapcsolatos valamennyi szükséges információt. |
| --- | --- |

b)

a közbeszerzési dokumentumokban feltüntetni a 40. cikk (6) bekezdése szerinti, az elektronikus katalógus formátumával, a felhasznált elektronikus eszközökkel és a csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával kapcsolatos valamennyi szükséges információt.

(4)   Ha az ajánlatok elektronikus formában történő benyújtását követően egynél több gazdasági szereplővel kerül sor keretmegállapodás megkötésére, akkor a közszolgáltató ajánlatkérők rendelkezhetnek úgy, hogy az eljárás egyes konkrét szerződések tekintetében való újbóli megindítása a frissített katalógusok alapján menjen végbe. Ilyen esetben a közszolgáltató ajánlatkérőknek az alábbi módszerek egyikét kell alkalmazniuk:

| a) | fel kell hívniuk az ajánlattevőket, hogy a szóban forgó konkrét szerződés követelményeihez igazítva ismételten nyújtsák be elektronikus katalógusaikat; vagy |
| --- | --- |

a)

fel kell hívniuk az ajánlattevőket, hogy a szóban forgó konkrét szerződés követelményeihez igazítva ismételten nyújtsák be elektronikus katalógusaikat; vagy

| b) | értesíteniük kell az ajánlattevőket, hogy a már benyújtott elektronikus katalógusokból szándékoznak összegyűjteni azokat az információkat, amelyek az adott közbeszerzéshez igazított ajánlatok létrehozásához szükségesek; feltéve, hogy e módszer alkalmazását bejelentették a keretmegállapodással kapcsolatos közbeszerzési dokumentumokban. |
| --- | --- |

b)

értesíteniük kell az ajánlattevőket, hogy a már benyújtott elektronikus katalógusokból szándékoznak összegyűjteni azokat az információkat, amelyek az adott közbeszerzéshez igazított ajánlatok létrehozásához szükségesek; feltéve, hogy e módszer alkalmazását bejelentették a keretmegállapodással kapcsolatos közbeszerzési dokumentumokban.

(5)   Ha a közszolgáltató ajánlatkérők a (4) bekezdés b) pontjának megfelelően konkrét szerződések tekintetében újból megindítják az eljárást, értesíteniük kell az ajánlattevőket arról az időpontról, amikor az adott szerződés követelményeihez igazított ajánlatok létrehozásához szükséges információk összegyűjtését tervezik, és lehetőséget kell adniuk az ajánlattevők számára az információgyűjtés elutasítására.

A közszolgáltató ajánlatkérőknek megfelelő időt kell hagyniuk az értesítés és a tényleges információgyűjtés között.

A szerződés odaítélése előtt a közszolgáltató ajánlatkérőknek át kell adniuk az összegyűjtött információkat az érintett ajánlattevőnek, hogy lehetőséget adjanak neki annak megerősítésére, hogy az így létrehozott ajánlat nem tartalmaz lényegi hibákat, vagy kifogása jelzésére, amennyiben lényegi hibát észlel.

(6)   A közszolgáltató ajánlatkérők odaítélhetnek szerződést dinamikus beszerzési rendszer keretében előírva, hogy a konkrét szerződésekre vonatkozó ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani.

A közszolgáltató ajánlatkérők a (4) bekezdés b) pontjának és az (5) bekezdésnek megfelelően is odaítélhetnek szerződést dinamikus beszerzési rendszer keretében, amennyiben a dinamikus beszerzési rendszerben való részvétel iránti kérelmet a közszolgáltató ajánlatkérő által megállapított műszaki leírásnak és formátumnak megfelelő elektronikus katalógus egészíti ki. A katalógust a részvételre jelentkezőknek utólag kell kitölteniük, akkor, amikor tájékoztatják őket a közszolgáltató ajánlatkérő azzal kapcsolatos szándékáról, hogy a (4) bekezdés b) pontjában foglalt eljárás útján alakít ki ajánlatokat.

55. cikk

Központosított beszerzési tevékenységek és központi beszerző szervek

(1)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők beszerezhetnek árukat és/vagy szolgáltatásokat valamely, a 2. cikk 10. pontjának a) alpontjában említett központosított beszerzési tevékenységet végző központi beszerző szervtől.

A tagállamok rendelkezhetnek úgy is, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők beszerezhetnek építési beruházásokat, árukat és szolgáltatásokat a központi beszerző szervek által odaítélt szerződések, valamely központi beszerző szerv által működtetett dinamikus beszerzési rendszerek vagy valamely, a 2. cikk 10. pontjának b) alpontjában említett központosított beszerzési tevékenységet végző központi beszerző szerv által megkötött keretmegállapodás felhasználásával is. Ha egy adott központi beszerző szerv által működtetett dinamikus beszerzési rendszert más ajánlatkérők is igénybe vehetnek, azt a dinamikus beszerzési rendszer létrehozására irányuló eljárást megindító felhívásban fel kell tüntetni.

Az első és második albekezdést illetően a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy egyes közbeszerzéseket központi beszerző szerveken vagy egy vagy több meghatározott központi beszerző szerven keresztül kell lebonyolítani.

(2)   A közszolgáltató ajánlatkérő teljesíti az ezen irányelv szerinti kötelezettségeit, amikor valamely, a 2. cikk 10. pontjának a) alpontjában említett központosított beszerzési tevékenységet végző központi beszerző szervtől szerez be árukat vagy szolgáltatásokat.

Továbbá, a közszolgáltató ajánlatkérő akkor is teljesíti az ezen irányelv szerinti kötelezettségeit, amikor központi beszerző szervek által odaítélt szerződések, valamely központi beszerző szerv által működtetett dinamikus beszerzési rendszerek vagy valamely, a 2. cikk 10. pontjának b) alpontjában említett központosított beszerzési tevékenységet kínáló központi beszerző szerv által megkötött keretmegállapodás felhasználásával szerez be építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat.

Az érintett közszolgáltató ajánlatkérő azonban felelős az ezen irányelv szerinti kötelezettségek teljesítéséért az eljárás általa lefolytatott részei, például a következők tekintetében:

| a) | a szerződés olyan dinamikus beszerzési rendszer keretében való odaítélése, amelyet egy központi beszerző szerv működtet; vagy |
| --- | --- |

a)

a szerződés olyan dinamikus beszerzési rendszer keretében való odaítélése, amelyet egy központi beszerző szerv működtet; vagy

| b) | eljárás újbóli megindítása olyan keretmegállapodás alapján, amelyet egy központi beszerző szerv kötött meg. |
| --- | --- |

b)

eljárás újbóli megindítása olyan keretmegállapodás alapján, amelyet egy központi beszerző szerv kötött meg.

(3)   A központi beszerző szerv által lebonyolított összes közbeszerzési eljárást elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásával kell elvégezni, a 40. cikkben foglalt követelményeknek megfelelően.

(4)   A közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy az ezen irányelvben előírt eljárások alkalmazása nélkül ítéljenek oda valamely központi beszerző szervnek egy központosított beszerzési tevékenységek végzésére irányuló szerződést.

Az ilyen szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések kiterjedhetnek járulékos beszerzési tevékenységek végzésére is.

56. cikk

Eseti közös közbeszerzés

(1)   Két vagy több közszolgáltató ajánlatkérő megállapodhat egyes konkrét beszerzések közös megvalósításáról.

(2)   Ha egy közbeszerzési eljárás lebonyolítására teljes egészében minden érintett közszolgáltató ajánlatkérő nevében, közösen kerül sor, akkor azok együttesen felelősek az ezen irányelv szerinti kötelezettségeik teljesítéséért. Ez vonatkozik azokra az esetekre is, amikor a közbeszerzési eljárást a közszolgáltató ajánlatkérők egyike egyedül bonyolítja le saját maga és a többi érintett közszolgáltató ajánlatkérő nevében.

Ha egy közbeszerzési eljárás lebonyolítására nem teljes egészében minden érintett közszolgáltató ajánlatkérő nevében kerül sor, akkor azok csak a közösen végzett részek tekintetében tartoznak együttes felelősséggel. Minden egyes közszolgáltató ajánlatkérő kizárólagosan felelős az ezen irányelv szerinti kötelezettségei teljesítéséért azon részek tekintetében, amelyeket a saját nevében végez.

57. cikk

Különböző tagállamok közszolgáltató ajánlatkérőinek részvételével zajló beszerzések

(1)   A 28–31. cikk sérelme nélkül, különböző tagállamok közszolgáltató ajánlatkérői közösen is odaítélhetnek szerződéseket az ebben a cikkben meghatározott valamely módon.

A közszolgáltató ajánlatkérők nem alkalmazhatják az ebben a cikkben meghatározott eszközöket abból a célból, hogy elkerüljék az uniós joggal összhangban álló azon kötelező közjogi rendelkezések alkalmazását, amelyeknek a tagállamukban a hatálya alá tartoznak.

(2)   A tagállamok nem tilthatják meg a közszolgáltató ajánlatkérőik számára, hogy igénybe vegyenek más tagállamokban található központi beszerző szervek által kínált központosított beszerzési tevékenységeket.

A közszolgáltató ajánlatkérő tagállamától eltérő tagállamban található központi beszerző szerv által kínált központosított beszerzési tevékenységek tekintetében azonban a tagállamok dönthetnek úgy, hogy kikötik, hogy ajánlatkérőik kizárólag a 2. cikk 10. pontjának a) vagy b) alpontjában meghatározottak szerinti központosított beszerzési tevékenységeket vehetik igénybe.

(3)   Amennyiben más tagállamban található központi beszerző szerv központosított beszerzési tevékenységet nyújt, annak azon tagállam nemzeti rendelkezéseinek megfelelően kell történnie, amelyben a központi beszerző szerv található.

Azon tagállam nemzeti rendelkezései, amelyben a központi beszerző szerv található, a következőkre is alkalmazandók:

| a) | szerződés odaítélése dinamikus beszerzési rendszer keretében; |
| --- | --- |

a)

szerződés odaítélése dinamikus beszerzési rendszer keretében;

| b) | eljárás újbóli megindítása keretmegállapodás esetében. |
| --- | --- |

b)

eljárás újbóli megindítása keretmegállapodás esetében.

(4)   Különböző tagállamokból származó több közszolgáltató ajánlatkérő együttesen is odaítélhet szerződést, köthet keretmegállapodást vagy működtethet dinamikus beszerzési rendszert. Szerződéseket a keretmegállapodás vagy a dinamikus beszerzési rendszer alapján is odaítélhetnek. Hacsak a szükséges elemeket nem szabályozza az érintett tagállamok között megkötött nemzetközi megállapodás, a részt vevő közszolgáltató ajánlatkérőknek megállapodást kell kötniük, amelyben meg kell határozniuk a következőket:

| a) | a felek felelősségi köre és a vonatkozó alkalmazandó nemzeti rendelkezések; |
| --- | --- |

a)

a felek felelősségi köre és a vonatkozó alkalmazandó nemzeti rendelkezések;

| b) | a közbeszerzési eljárás belső megszervezése, ideértve az eljárás irányítását, a beszerzendő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások elosztását és a szerződések megkötését. |
| --- | --- |

b)

a közbeszerzési eljárás belső megszervezése, ideértve az eljárás irányítását, a beszerzendő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások elosztását és a szerződések megkötését.

A részt vevő közszolgáltató ajánlatkérő teljesíti az ezen irányelv szerinti kötelezettségeit, amikor a közbeszerzési eljárásért felelős közszolgáltató ajánlatkérőtől építési beruházást, árut vagy szolgáltatást szerez be. Az a) pontban említett felelősségi körök és alkalmazandó nemzeti jog meghatározása során a közszolgáltató ajánlatkérők a felelősségi köröket megoszthatják egy vagy több részt vevő közszolgáltató ajánlatkérő között, és kijelölhetik bármely tagállamuk nemzeti jogának alkalmazandó rendelkezéseit. A felelősségi köröket és az alkalmazandó nemzeti jogot fel kell tüntetni a közösen odaítélt szerződések közbeszerzési dokumentumaiban.

(5)   Ha több, különböző tagállamokban lévő közszolgáltató ajánlatkérő létrehozott egy közös jogi személyt, ideértve az 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (41) szerinti európai területi együttműködési csoportosulást vagy más, az uniós jog szerint létrehozott jogi személyt, a részt vevő közszolgáltató ajánlatkérőknek a közös jogalany illetékes szervének döntése útján meg kell állapodniuk arról, hogy melyik alábbi tagállam nemzeti közbeszerzési szabályai alkalmazandók:

| a) | annak a tagállamnak a nemzeti rendelkezései, amelyben a közös jogalany székhelye található; |
| --- | --- |

a)

annak a tagállamnak a nemzeti rendelkezései, amelyben a közös jogalany székhelye található;

| b) | annak a tagállamnak a nemzeti rendelkezései, amelyben a közös jogalany a tevékenységét végzi. |
| --- | --- |

b)

annak a tagállamnak a nemzeti rendelkezései, amelyben a közös jogalany a tevékenységét végzi.

Az első albekezdésben említett megállapodás szólhat határozatlan időre, ha azt a közös jogalany létesítő okiratában rögzítik, határozott időre vagy a szerződések meghatározott típusaira, illetve egy vagy több egyedi szerződés odaítélésére.

III.   FEJEZET

Az eljárás menete

1.   szakasz

Előkészítés

58. cikk

Előzetes piaci konzultációk

A közbeszerzési eljárás megindítása előtt a közszolgáltató ajánlatkérők piaci konzultációkat folytathatnak annak érdekében, hogy előkészítsék a közbeszerzést, valamint hogy tájékoztassák a gazdasági szereplőket a beszerzési terveikről és követelményeikről.

E célból a közszolgáltató ajánlatkérők például a közbeszerzési eljárás megtervezése és lebonyolítása során felhasználható tanácsot kérhetnek, illetve fogadhatnak el független szakértőktől, hatóságoktól vagy piaci résztvevőktől. A tanács a közbeszerzési eljárás megtervezése és lebonyolítása során felhasználható, feltéve, hogy a tanácsadás nem jár a versenytorzulásával, illetve nem vezet a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvének megsértéséhez.

59. cikk

Részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők előzetes részvétele

Ha egy részvételre jelentkező, ajánlattevő vagy valamely részvételre jelentkezőhöz, illetve ajánlattevőhöz kapcsolódó vállalkozás – akár az 58. cikk összefüggésében, akár másként – tanácsot adott a közszolgáltató ajánlatkérőnek vagy egyéb módon részt vett a közbeszerzési eljárás előkészítésében, a közszolgáltató ajánlatkérő köteles megfelelő intézkedéseket tenni annak biztosítása érdekében, hogy a szóban forgó részvételre jelentkező vagy ajánlattevő részvétele ne torzítsa a versenyt.

Ezek közé az intézkedések közé tartozik a részvételre jelentkezőnek vagy az ajánlattevőnek a beszerzési eljárás előkészítésében való részvételével kapcsolatban kicserélt, illetve abból származó releváns információk közlése a többi részvételre jelentkezővel és ajánlattevővel, valamint az ajánlatok beérkezésére a megfelelő határidők meghatározása. Az érintett részvételre jelentkező vagy ajánlattevő csak akkor zárható ki az eljárásból, ha nincs más eszköz arra, hogy az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség betartását biztosítsák.

Az ilyen okból történő kizárást megelőzően biztosítani kell a részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevőknek annak lehetőségét, hogy bebizonyítsák, hogy a közbeszerzési eljárás előkészítésében való részvételük nem képes a verseny torzítására. A meghozott intézkedéseket dokumentálni kell a 100. cikkben előírt egyedi jelentésben.

60. cikk

Műszaki leírás

(1)   A VIII. melléklet 1. pontjában meghatározott műszaki leírást fel kell tüntetni a közbeszerzési dokumentumokban. A műszaki leírásnak meg kell határoznia az építési beruházás, a szolgáltatás vagy az áru kívánt tulajdonságait.

Az említett tulajdonságok utalhatnak a kért építési beruházás, áru vagy szolgáltatás előállításának, illetve nyújtásának folyamatára vagy módszerére vagy az életciklusa bármely más szakaszának valamely konkrét folyamatára, még akkor is, ha ezek a tényezők nem képviselnek lényeges elemet, feltéve, hogy kapcsolódnak a szerződés tárgyához, valamint a szerződés értékéhez és céljaihoz képest arányosak.

A műszaki leírás meghatározhatja továbbá, hogy szükség lesz-e a szellemitulajdon-jogok átruházására.

Minden olyan beszerzés esetében, amelyet természetes személyek – akár a lakosság, akár a közszolgáltató ajánlatkérő alkalmazottai – általi felhasználásra szánnak, a megfelelően indokolt esetektől eltekintve a műszaki leírást úgy kell megállapítani, hogy az figyelembe vegye a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentesség és az egyetemes tervezés szempontjait is.

Amennyiben az Unió jogi aktusban kötelező akadálymentességi követelményeket fogad el, a műszaki leírást – amennyiben a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentesség vagy az egyetemes tervezés követelményeit érinti – a szóban forgó jogalkotási aktusra való hivatkozással kell megállapítani.

(2)   A műszaki leírásnak valamennyi gazdasági szereplő számára egyenlő lehetőséget kell nyújtani a beszerzési eljárásban való részvételre, és nem lehet olyan hatása, amely indokolatlanul akadályozná a verseny biztosítását a közbeszerzés során.

(3)   Az uniós joggal összeegyeztethető kötelező nemzeti műszaki szabályok sérelme nélkül, a műszaki leírást az alábbi módszerek valamelyikével kell kidolgozni:

| a) | a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények meghatározásával, ideértve a környezetvédelmi jellemzőket is, feltéve, hogy a paraméterek kellően pontosak ahhoz, hogy lehetővé tegyék az ajánlattevők számára a szerződés tárgyának meghatározását, a közszolgáltató ajánlatkérők számára pedig a szerződés odaítélését; |
| --- | --- |

a)

a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények meghatározásával, ideértve a környezetvédelmi jellemzőket is, feltéve, hogy a paraméterek kellően pontosak ahhoz, hogy lehetővé tegyék az ajánlattevők számára a szerződés tárgyának meghatározását, a közszolgáltató ajánlatkérők számára pedig a szerződés odaítélését;

| b) | a műszaki leírásra való hivatkozással és – a következő preferenciális sorrendben – a következőkre történő hivatkozással: az építési beruházási munkák tervezésére, számítási módszerére és kivitelezésére, valamint az áruk felhasználására vonatkozó európai szabványokat, európai műszaki tanúsítványokat, közös műszaki leírásokat, nemzetközi szabványokat, az európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszereket átültető nemzeti szabványok vagy – ezek bármelyikének hiányában – nemzeti szabványok, nemzeti műszaki tanúsítványok, illetve nemzeti műszaki leírások; valamennyi hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell követnie; |
| --- | --- |

b)

a műszaki leírásra való hivatkozással és – a következő preferenciális sorrendben – a következőkre történő hivatkozással: az építési beruházási munkák tervezésére, számítási módszerére és kivitelezésére, valamint az áruk felhasználására vonatkozó európai szabványokat, európai műszaki tanúsítványokat, közös műszaki leírásokat, nemzetközi szabványokat, az európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszereket átültető nemzeti szabványok vagy – ezek bármelyikének hiányában – nemzeti szabványok, nemzeti műszaki tanúsítványok, illetve nemzeti műszaki leírások; valamennyi hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell követnie;

| c) | az a) pontban említett teljesítmény, illetve funkcionális követelmények meghatározásával, az e teljesítménynek, illetve funkcionális követelményeknek való megfelelés feltételezését lehetővé tevő, a b) pontban említett műszaki leírásra történő hivatkozással; |
| --- | --- |

c)

az a) pontban említett teljesítmény, illetve funkcionális követelmények meghatározásával, az e teljesítménynek, illetve funkcionális követelményeknek való megfelelés feltételezését lehetővé tevő, a b) pontban említett műszaki leírásra történő hivatkozással;

| d) | egyes jellemzők tekintetében a b) pontban említett műszaki leírásra történő hivatkozással, más jellemzők tekintetében pedig az a) pontban említett teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre történő hivatkozással. |
| --- | --- |

d)

egyes jellemzők tekintetében a b) pontban említett műszaki leírásra történő hivatkozással, más jellemzők tekintetében pedig az a) pontban említett teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre történő hivatkozással.

(4)   A szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével a műszaki leírás nem hivatkozhat sem adott gyártmányra vagy forrásra, sem konkrét eljárásra, amely egy adott gazdasági szereplő termékeit vagy az általa nyújtott szolgáltatásokat jellemzi, illetve védjegyre, szabadalomra, típusra vagy adott származásra vagy gyártási folyamatra, ha ez az egyes vállalkozások vagy termékek előnyben részesítéséhez vagy kiszorításához vezetne. Az ilyen hivatkozás kivételes esetekben megengedhető, amennyiben nem lehetséges a szerződés tárgyának a (3) bekezdés szerinti, kellően pontos és érthető leírása. Az ilyen hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell kísérnie.

(5)   Ha a közszolgáltató ajánlatkérő él a (3) bekezdés b) pontjában említett műszaki leírásra való hivatkozás lehetőségével, nem utasíthat el ajánlatot azon az alapon, hogy az ajánlatban szereplő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások nem felelnek meg az általa megjelölt műszaki leírásnak, amennyiben az ajánlattevő ajánlatában bármely megfelelő eszközzel – ideértve a 62. cikkben említett bizonyítási eszközt is – bizonyítja, hogy az általa javasolt megoldások egyenértékű módon megfelelnek a műszaki leírásban meghatározott követelményeknek.

(6)   Ha a közszolgáltató ajánlatkérő a (3) bekezdés a) pontjában megállapított lehetőséggel élve a műszaki leírásokat a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények szempontjából állapítja meg, nem utasíthat vissza olyan, építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló ajánlatot, amely megfelel valamely európai szabványt, európai műszaki tanúsítványt, közös műszaki leírást, nemzetközi szabványt vagy valamely európai szabványügyi szervezet által létrehozott műszaki referenciarendszert átültető nemzeti szabványnak, amennyiben ezek a leírások az általa megállapított teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre vonatkoznak.

Az ajánlattevőnek az ajánlatában bármely megfelelő eszközzel – ideértve az 62. cikkben említetteket is – bizonyítania kell, hogy a szabványnak megfelelő építési beruházás, áru vagy szolgáltatás megfelel a közszolgáltató ajánlatkérő teljesítménybeli, illetve funkcionális követelményeinek.

61. cikk

Jelölések

(1)   Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők különös környezeti, szociális vagy egyéb jellemzőkkel bíró építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat kívánnak beszerezni, a műszaki leírásban, az odaítélési szempontok vagy a szerződés teljesítésére vonatkozó feltételek keretében előírhatják konkrét jelölés használatát, annak bizonyítékaként, hogy az építési beruházások, szolgáltatások vagy áruk rendelkeznek az előírt jellemzőkkel, feltéve, hogy a következő feltételek mindegyike teljesül:

| a) | a jelölési követelmények csak olyan jellemzőket érintenek, amelyek a szerződés tárgyához kapcsolódnak, és amelyek alkalmasak a szerződés tárgyát képező építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás jellemzőinek meghatározására; |
| --- | --- |

a)

a jelölési követelmények csak olyan jellemzőket érintenek, amelyek a szerződés tárgyához kapcsolódnak, és amelyek alkalmasak a szerződés tárgyát képező építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás jellemzőinek meghatározására;

| b) | a jelölési követelmények objektív módon ellenőrizhető és megkülönböztetéstől mentes szempontokon alapulnak; |
| --- | --- |

b)

a jelölési követelmények objektív módon ellenőrizhető és megkülönböztetéstől mentes szempontokon alapulnak;

| c) | a jelölést olyan nyílt és átlátható eljárás keretében fogadják el, amelyben valamennyi érdekelt fél – ideértve a kormányzati szerveket, a fogyasztókat, a szociális partnereket a gyártókat, a forgalmazókat és a nem kormányzati szervezeteket – részt vehet; |
| --- | --- |

c)

a jelölést olyan nyílt és átlátható eljárás keretében fogadják el, amelyben valamennyi érdekelt fél – ideértve a kormányzati szerveket, a fogyasztókat, a szociális partnereket a gyártókat, a forgalmazókat és a nem kormányzati szervezeteket – részt vehet;

| d) | a jelölés valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhető; |
| --- | --- |

d)

a jelölés valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhető;

| e) | a jelölési követelményeket olyan harmadik fél határozza meg, amelyre a jelölést kérelmező gazdasági szereplő nem tud jelentős befolyást gyakorolni. |
| --- | --- |

e)

a jelölési követelményeket olyan harmadik fél határozza meg, amelyre a jelölést kérelmező gazdasági szereplő nem tud jelentős befolyást gyakorolni.

Amennyiben az ajánlatkérő szerv nem írja elő, hogy az építési beruházásnak, árunak vagy szolgáltatásnak a címkére vonatkozó valamennyi követelményt teljesítenie kell, meg kell adnia az említett címkézési követelményeket.

A meghatározott jelölést előíró közszolgáltató ajánlatkérők minden olyan jelölést kötelesek elfogadni, amely bizonyítja, hogy az építési beruházás, áru vagy szolgáltatás egyenértékű címkézési követelményeknek felel meg.

Ha az érintett gazdasági szereplőnek rajta kívül álló okok miatt bizonyíthatóan nem volt lehetősége a közszolgáltató ajánlatkérő által megadott vagy egy azzal egyenértékű jelölésnek az adott határidőn belül történő megszerzésére, akkor a közszolgáltató ajánlatkérő a követelmények teljesítésének bizonyítására alkalmas egyéb eszközöket – például a gyártó műszaki dokumentációját – is köteles elfogadni, amennyiben az érintett gazdasági szereplő bizonyítja, hogy az általa lebonyolítandó építési beruházás, szállítandó áru vagy nyújtandó szolgáltatás megfelel az adott jelölés követelményeinek vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által megadott konkrét követelményeknek.

(2)   Amennyiben egy jelölés megfelel az (1) bekezdés b), c), d) és e) pontjában meghatározott feltételeknek, azonban a szerződés tárgyához nem kapcsolódó követelményeket is előír, a közszolgáltató ajánlatkérők nem követelhetik meg a jelölést mint olyat; ehelyett a műszaki leírást az adott jelölés részletes specifikációjára vagy szükség esetén annak a szerződés tárgyához kapcsolódó, és az adott tárgy jellemzőinek meghatározására alkalmas részeire való hivatkozással is meghatározhatják.

62. cikk

Vizsgálati jelentések, tanúsítás és egyéb bizonyítási eszközök

(1)   A közszolgáltató ajánlatkérő megkövetelheti, hogy a gazdasági szereplők a műszaki leírásokban, illetve az odaítélési szempontok vagy a szerződés teljesítésére vonatkozó feltételek keretében meghatározott követelményeknek vagy kritériumoknak való megfelelés bizonyítékaként nyújtsanak be megfelelőségértékelő szervek által készített vizsgálati jelentést vagy ilyen szervek által kiállított tanúsítványt.

Ha a közszolgáltató ajánlatkérő megköveteli egy konkrét megfelelőségértékelő szerv által kiállított tanúsítvány benyújtását, a más elismert megfelelőségértékelő szerv által kiállított, ezzel egyenértékű tanúsítványokat is el kell fogadnia.

E bekezdés alkalmazásában a megfelelőségértékelő szerv a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (42) megfelelően akkreditált, megfelelőség-értékelési tevékenységeket – így kalibrálást, vizsgálatot, tanúsítást és ellenőrzést – végző szerv.

(2)   A közszolgáltató ajánlatkérők az (1) bekezdésben említetteken kívül más megfelelő bizonyítási eszközöket – például a gyártó műszaki dokumentációját – is kötelesek elfogadni, ha az érintett gazdasági szereplő nem juthat hozzá az (1) bekezdésben említett tanúsítványokhoz vagy vizsgálati jelentésekhez, illetve nem volt lehetősége azoknak az adott határidőn belül történő megszerzésére, feltéve, hogy ez nem a gazdasági szereplőnek tudható be, valamint feltéve, hogy az érintett gazdasági szereplő bizonyítja, hogy az általa lebonyolítandó építési beruházás, szállítandó áru vagy nyújtandó szolgáltatás megfelel a műszaki leírásban foglaltaknak, az odaítélési szempontoknak, illetve a szerződésteljesítési feltételeknek.

(3)   A tagállamok kérésre a többi tagállam rendelkezésére bocsátanak minden olyan információt, amely az 60. cikk (6) bekezdésének, az 61. cikknek és az e cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően benyújtott bizonyítékokkal és iratokkal kapcsolatos. A gazdasági szereplő székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak ezt a tájékoztatást a 102. cikkel összhangban kell megadniuk.

63. cikk

Műszaki leírások közlése

(1)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek kérésre a szerződés megszerzésében érdekelt gazdasági szereplők rendelkezésére kell bocsátania az árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződéseiben rendszeresen említett műszaki leírásokat vagy azokat a műszaki leírásokat, amelyeket olyan szerződésekhez kíván alkalmazni, ahol az eljárást megindító felhívás egy időszakos előzetes tájékoztató. A műszaki leírást elektronikus úton, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést biztosítva kell rendelkezésre bocsátani, ellenszolgáltatás nélkül.

A műszaki leírást azonban az elektronikus úttól eltérően kell továbbítani, ha a 40. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében meghatározott okok valamelyike miatt egyes közbeszerzési dokumentumok esetében nem kínálható fel az elektronikus úton történő, ingyenes, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférés, vagy ha egyes közbeszerzési dokumentumok esetében azért nem kínálható fel az elektronikus úton történő, ingyenes, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférés, mert a közszolgáltató ajánlatkérő alkalmazni kívánja a 39. cikk (2) bekezdését.

(2)   Amennyiben e műszaki leírások az érdekelt gazdasági szereplők rendelkezésére álló olyan dokumentumokon alapulnak, amelyeket elektronikus úton, ingyenesen, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést biztosítva bocsátottak rendelkezésre, elegendő az e dokumentumokra való hivatkozás.

64. cikk

Változatok

(1)   A közszolgáltató ajánlatkérők engedélyezhetik vagy előírhatják az ajánlattevők részére, hogy olyan többváltozatú ajánlatokat nyújtsanak be, amelyek megfelelnek a közszolgáltató ajánlatkérő által megállapított minimumkövetelményeknek.

A közszolgáltató ajánlatkérőknek a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetniük, hogy engedélyezik-e, illetve előírják-e többváltozatú ajánlatok benyújtását, és ha igen, azokat a minimumkövetelményeket is meg kell jelölniük, amelyeknek a többváltozatú ajánlatok esetében teljesülniük kell, továbbá a megjelenítésükre vonatkozó különös követelményeket, elsősorban azt, hogy többváltozatú ajánlatokat csak akkor lehet-e benyújtani, ha ezzel párhuzamosan sor került nem többváltozatú ajánlat benyújtására is. Ha a közszolgáltató ajánlatkérő engedélyezte vagy előírta többváltozatú ajánlatok benyújtását, akkor arról is köteles gondoskodni, hogy a kiválasztott odaítélési szempontok alkalmazhatók legyenek mind a szóban forgó minimumkövetelményeknek megfelelő többváltozatú ajánlatokra, mind a nem többváltozatú ajánlatokra.

(2)   Árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélésére irányuló eljárások esetében azok a közszolgáltató ajánlatkérők, amelyek engedélyezték vagy előírták többváltozatú ajánlatok benyújtását, nem utasíthatnak el egy többváltozatú ajánlatot kizárólag azon az alapon, hogy az adott ajánlat, amennyiben sikeres, inkább szolgáltatásnyújtásra, mint árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződést eredményezne, vagy inkább árubeszerzésre, mint szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződést eredményezne.

65. cikk

A szerződések részekre bontása

(1)   A közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy a szerződést különálló részekben ítélik oda, és meghatározhatják az egyes részek méretét és tárgyát.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek a szerződési hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban, illetve, ha minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményt alkalmaz az eljárást megindító felhívásként, az ajánlati vagy tárgyalási felhívásban fel kell tüntetnie, hogy az ajánlatokat egy vagy több vagy minden rész tekintetében lehet-e benyújtani.

(2)   A közszolgáltató ajánlatkérő korlátozhatja az egy ajánlattevőnek odaítélhető részek számát – akkor is, ha ajánlatot több vagy minden rész tekintetében is be lehet nyújtani –, amennyiben az egyes részek ajánlattevőnkénti maximális számát közölte a szerződési hirdetményben vagy a szándék megerősítésére, az ajánlattételre vagy a tárgyalásra vonatkozó felhívásban. A közszolgáltató ajánlatkérőnek fel kell tüntetnie a közbeszerzési dokumentumokban az általa annak eldöntésére alkalmazni kívánt, objektív és hátrányos megkülönböztetéstől mentes szempontokat, hogy mely részeket fogják odaítélni, ha az odaítélési szempontok alkalmazása azzal járna, hogy egy ajánlattevőnek a maximális számnál több részt ítélnének oda.

(3)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy abban az esetben, ha egyazon ajánlattevőnek egynél több részre vonatkozó szerződés ítélhető oda, akkor a közszolgáltató ajánlatkérők több vagy minden részt magában foglaló szerződést is odaítélhetnek, ha a szerződési hirdetményben vagy a szándék megerősítésére, ajánlattételre vagy tárgyalásra vonatkozó felhívásban feltüntették, hogy fenntartják e lehetőség alkalmazásának jogát, és közölték, hogy mely részek vagy részcsoportok vonhatók össze.

(4)   A tagállamok kötelezővé tehetik a szerződések külön részek formájában történő odaítélését, a nemzeti joguknak megfelelően és az uniós jogra tekintettel meghatározott feltételek szerint. Az (1) bekezdés második albekezdését és adott esetben a (3) bekezdést alkalmazni kell.

66. cikk

A határidők megállapítása

(1)   A részvételi jelentkezések és az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő meghatározásakor a közszolgáltató ajánlatkérőnek különös figyelmet kell fordítania a szerződés összetettségére és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időre, a 45–49. cikkben megállapított minimális határidők sérelme nélkül.

(2)   Amennyiben az ajánlatokat csak a helyszín megtekintése vagy a közbeszerzési dokumentumokhoz csatolt iratok helyszíni megtekintése után lehet elkészíteni, úgy az ajánlatok beérkezésének határidejét – amelynek hosszabbnak kell lennie a 45–49. cikkben meghatározott minimális határidőknél – úgy kell megállapítani, hogy valamennyi érintett gazdasági szereplő értesülhessen az ajánlat elkészítéséhez szükséges valamennyi információról.

(3)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek az alábbi esetekben meg kell hosszabbítania az ajánlatok beérkezésének határidejét, hogy valamennyi érintett gazdasági szereplő értesülhessen az ajánlat elkészítéséhez szükséges valamennyi információról:

| a) | ha a további információkat, jóllehet azokat a gazdasági szereplők időben kérvényezték, bármilyen okból nem bocsátják rendelkezésre legalább az ajánlatok beérkezésének kitűzött határideje előtt hat nappal. A 45. cikk (3) bekezdésében említett gyorsított nyílt eljárás esetében ez az időtartam négy nap; |
| --- | --- |

a)

ha a további információkat, jóllehet azokat a gazdasági szereplők időben kérvényezték, bármilyen okból nem bocsátják rendelkezésre legalább az ajánlatok beérkezésének kitűzött határideje előtt hat nappal. A 45. cikk (3) bekezdésében említett gyorsított nyílt eljárás esetében ez az időtartam négy nap;

| b) | ha a közbeszerzési dokumentumokat jelentős mértékben módosították. |
| --- | --- |

b)

ha a közbeszerzési dokumentumokat jelentős mértékben módosították.

A meghosszabbítás mértékének arányban kell állnia az információk vagy a változtatás jelentőségével.

Amennyiben a további információkat vagy nem kérték időben, vagy azok a megfelelő ajánlat elkészítése szempontjából jelentéktelenek, a közszolgáltató ajánlatkérők nem kötelesek meghosszabbítani a határidőket.

2.   szakasz

Közzététel és átláthatóság

67. cikk

Időszakos előzetes tájékoztató

(1)   A közszolgáltató ajánlatkérők a tervezett közbeszerzésekkel kapcsolatos szándékaikat időszakos előzetes tájékoztató közzététele útján közölhetik. A szóban forgó tájékoztatóknak a VI. melléklet A. részének I. szakaszában meghatározott információkat kell tartalmazniuk. A tájékoztatókat vagy az Európai Unió Kiadóhivatala teszi közzé, vagy a közszolgáltató ajánlatkérők a IX. melléklet 2. pontjának b) alpontjában említett felhasználói oldalukon. Ha a tájékoztatót a közszolgáltató ajánlatkérők teszik közzé a felhasználói oldalukon, akkor a IX. melléklet 3. pontjának megfelelően értesítést kell küldeniük az Európai Unió Kiadóhivatalának az időszakos előzetes tájékoztató közzétételéről. Az értesítésnek a VI. melléklet B. részében előírt információkat kell tartalmaznia.

(2)   Amennyiben meghívásos, vagy felhívással induló tárgyalásos eljárások esetében az eljárást megindító felhívás időszakos előzetes tájékoztató útján történik, a tájékoztatónak az alábbi követelmények mindegyikének meg kell megfelelnie:

| a) | konkrétan megjelöli az odaítélendő szerződés tárgyát képező árubeszerzést, építési beruházást vagy szolgáltatást; |
| --- | --- |

a)

konkrétan megjelöli az odaítélendő szerződés tárgyát képező árubeszerzést, építési beruházást vagy szolgáltatást;

| b) | tartalmazza azt, hogy a szerződést az eljárást megindító felhívás további közzététele nélküli meghívásos vagy tárgyalásos eljárás útján ítélik oda, és felkéri az érdekelt gazdasági szereplőket, hogy részvételi szándékukat közöljék; |
| --- | --- |

b)

tartalmazza azt, hogy a szerződést az eljárást megindító felhívás további közzététele nélküli meghívásos vagy tárgyalásos eljárás útján ítélik oda, és felkéri az érdekelt gazdasági szereplőket, hogy részvételi szándékukat közöljék;

| c) | a VI. melléklet A. részének I. szakaszában meghatározott információn kívül tartalmazza a VI. melléklet A. részének II. szakaszában meghatározott információkat is; |
| --- | --- |

c)

a VI. melléklet A. részének I. szakaszában meghatározott információn kívül tartalmazza a VI. melléklet A. részének II. szakaszában meghatározott információkat is;

| d) | a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás megküldésének időpontja előtt legalább 35 nappal és legfeljebb 12 hónappal közzétételre megküldték. |
| --- | --- |

d)

a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás megküldésének időpontja előtt legalább 35 nappal és legfeljebb 12 hónappal közzétételre megküldték.

Ezeket a tájékoztatókat nem kell közzétenni a felhasználói oldalon. A 72. cikk szerinti kiegészítő nemzeti szintű közzététel azonban – ha arra sor kerül – elvégezhető a felhasználói oldalon.

Az időszakos előzetes tájékoztató által érintett időszak a tájékoztató közzétételre történő továbbításának időpontjától számított legfeljebb 12 hónap lehet. Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési szerződések esetében azonban a 92. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett időszakos előzetes tájékoztató által érintett időszak tizenkét hónapnál hosszabb is lehet.

68. cikk

A minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmények

(1)   Ha a közszolgáltató ajánlatkérő a 77. cikkel összhangban minősítési rendszert kíván bevezetni, a rendszerről a X. mellékletben említett hirdetményt kell készíteni, feltüntetve a minősítési rendszer célját és a működésére vonatkozó szabályokhoz való hozzáférési lehetőséget.

(2)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményben fel kell tüntetnie a minősítési rendszer fennállásának időtartamát. A fennállás időtartamában bekövetkezett minden változásról tájékoztatnia kell az Európai Unió Kiadóhivatalát a következő formanyomtatványok felhasználásával:

| a) | ha a fennállás időtartama a rendszer megszüntetése nélkül módosul, a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény formanyomtatványa; |
| --- | --- |

a)

ha a fennállás időtartama a rendszer megszüntetése nélkül módosul, a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény formanyomtatványa;

| b) | ha a rendszer megszűnik, a szerződés odaítéléséről szóló, a 70. cikkben említett tájékoztató. |
| --- | --- |

b)

ha a rendszer megszűnik, a szerződés odaítéléséről szóló, a 70. cikkben említett tájékoztató.

69. cikk

A szerződési hirdetmény

A szerződési hirdetmény valamennyi eljárás tekintetében alkalmazható az eljárást megindító felhívásként. A hirdetménynek a XI. mellékletben meghatározott információkat kell tartalmaznia, és azt a 71. cikknek megfelelően kell közzétenni.

70. cikk

Tájékoztató a szerződés odaítéléséről

(1)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek a szerződés odaítéléséről vagy a megkötéséről szóló döntést követően legkésőbb a szerződés vagy keretmegállapodás megkötésétől számított 30 napon belül tájékoztatót kell küldenie a szerződés odaítéléséről.

A tájékoztatónak a XII. mellékletben meghatározott információkat kell tartalmaznia, és azt a 71. cikknek megfelelően kell közzétenni.

(2)   Ha az adott eljárást megindító felhívást időszakos előzetes tájékoztató formájában tették közzé, és a közszolgáltató ajánlatkérő úgy határozott, hogy az időszakos előzetes tájékoztató által érintett 12 hónapos időszak alatt nem ítél oda további szerződéseket, ezt a tényt kifejezetten fel kell tüntetnie a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatóban.

Az 51. cikkel összhangban megkötött keretmegállapodások esetében a közszolgáltató ajánlatkérő nem köteles az említett megállapodáson alapuló minden egyes eljárás esetében tájékoztatót küldeni a közbeszerzési eljárás eredményéről. A tagállamok előírhatják, hogy a közszolgáltató ajánlatkérőknek negyedévenként össze kell vonniuk az egy keretmegállapodáson alapuló szerződésekre vonatkozó közbeszerzési eljárások eredményéről szóló tájékoztatókat. Ebben az esetben a közszolgáltató ajánlatkérőknek az egyes negyedévek végétől számított 30 napon belül kell megküldeniük az összevont tájékoztatókat.

A dinamikus beszerzési rendszeren alapuló közbeszerzések esetében a közszolgáltató ajánlatkérőknek az egyes szerződések odaítélését követő 30 napon belül kell tájékoztatót küldeniük a szerződés odaítéléséről. E tájékoztatókat azonban negyedévente össze is vonhatják. Ebben az esetben a közszolgáltató ajánlatkérőknek az egyes negyedévek végétől számított 30 napon belül kell megküldeniük az összevont tájékoztatókat.

(3)   A XII. melléklettel összhangban szolgáltatott és közzétételre szánt adatokat a IX. melléklettel összhangban kell közzétenni. A szerződés odaítélésére vagy a keretmegállapodás megkötésére vonatkozó egyes információk közlése mellőzhető, amennyiben azok közlése akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel, vagy sértené a magán- vagy állami tulajdonú gazdasági szereplők jogos üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.

Kutatási és fejlesztési szolgáltatásokra („K+F szolgáltatások”) irányuló szerződések esetében a szolgáltatások jellegére és mennyiségére vonatkozó adatok köre az alábbiakra korlátozható:

| a) | a „K+F szolgáltatások” megjelölés, ha a szerződést az 50. cikk b) pontjának értelmében felhívás nélküli tárgyalásos eljárásban ítélték oda; |
| --- | --- |

a)

a „K+F szolgáltatások” megjelölés, ha a szerződést az 50. cikk b) pontjának értelmében felhívás nélküli tárgyalásos eljárásban ítélték oda;

| b) | legalább annyira részletes adatok, mint amelyek az eljárást megindító felhívásként alkalmazott hirdetményben szerepeltek. |
| --- | --- |

b)

legalább annyira részletes adatok, mint amelyek az eljárást megindító felhívásként alkalmazott hirdetményben szerepeltek.

(4)   A XII. melléklettel összhangban szolgáltatott és közzétételre nem szánt adatok statisztikai célokra közzétehetők, egyszerűsített formában és a IX. melléklettel összhangban.

71. cikk

A tájékoztatók és hirdetmények közzétételének formája és módja

(1)   A 67–70. cikkben említett tájékoztatóknak és hirdetményeknek formanyomtatványok formájában – ideértve a helyesbítésekre vonatkozó formanyomtatványokat is – kell tartalmazniuk, a VI. melléklet A. részében, a VI. melléklet B. részében, a X. mellékletben, a XI. mellékletben és a XII. mellékletben meghatározott információkat.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokban állapítja meg az említett formanyomtatványokat. A végrehajtási jogi aktusokat a 105. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(2)   A 67–70. cikkben említett tájékoztatókat és hirdetményeket a IX. mellékletnek megfelelően kell összeállítani, elektronikus úton továbbítani az Európai Unió Kiadóhivatalának, valamint közzétenni. A tájékoztatókat és hirdetményeket az elküldésüket követő öt napon belül közzé kell tenni. A tájékoztatóknak és a hirdetményeknek az Európai Unió Kiadóhivatala általi közzétételének költségeit az Unió viseli.

(3)   A 67–70. cikkben említett tájékoztatókat és hirdetményeket teljes terjedelmükben az Unió intézményeinek egy vagy több, a közszolgáltató ajánlatkérő által választott hivatalos nyelvén kell közzétenni. Az említett nyelvi változat(ok) tekintendő(k) egyedüli hiteles szövegnek. Az Unió intézményeinek többi hivatalos nyelvén közzé kell tenni az egyes tájékoztatók és hirdetmények fontos elemeinek összefoglalását.

(4)   Az Európai Unió Kiadóhivatala gondoskodik arról, hogy a 67. cikk (2) bekezdésében említett időszakos előzetes tájékoztatók, az 52. cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett, dinamikus beszerzési rendszerrel lefolytatandó eljárást megindító felhívások, valamint a 44. cikk (4) bekezdése b) pontja szerinti, minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmények teljes szövegének, valamint összefoglalásának közzétételét megismételjék:

| a) | időszakos előzetes tájékoztatók esetében 12 hónapig vagy a 70. cikk (2) bekezdésében meghatározott, a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató kézhezvételéig, amely tartalmazza azt a tényt, hogy az eljárást megindító felhívás által érintett 12 hónapos időszak alatt további szerződéseket nem ítélnek oda. Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozó szerződések esetében azonban a 92. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett időszakos előzetes tájékoztatót továbbra is közzé kell tenni az abban eredetileg meghatározott érvényességi időtartam végéig vagy a 70. cikkben meghatározott, a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató kézhezvételéig, amely tartalmazza azt a tényt, hogy az eljárást megindító felhívás által érintett időszak alatt további szerződéseket nem ítélnek oda; |
| --- | --- |

a)

időszakos előzetes tájékoztatók esetében 12 hónapig vagy a 70. cikk (2) bekezdésében meghatározott, a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató kézhezvételéig, amely tartalmazza azt a tényt, hogy az eljárást megindító felhívás által érintett 12 hónapos időszak alatt további szerződéseket nem ítélnek oda. Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozó szerződések esetében azonban a 92. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett időszakos előzetes tájékoztatót továbbra is közzé kell tenni az abban eredetileg meghatározott érvényességi időtartam végéig vagy a 70. cikkben meghatározott, a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató kézhezvételéig, amely tartalmazza azt a tényt, hogy az eljárást megindító felhívás által érintett időszak alatt további szerződéseket nem ítélnek oda;

| b) | a dinamikus beszerzési rendszerrel lefolytatandó eljárást megindító felhívások esetében a dinamikus beszerzési rendszer fennállása alatt; |
| --- | --- |

b)

a dinamikus beszerzési rendszerrel lefolytatandó eljárást megindító felhívások esetében a dinamikus beszerzési rendszer fennállása alatt;

| c) | a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmények esetében érvényességük ideje alatt. |
| --- | --- |

c)

a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmények esetében érvényességük ideje alatt.

(5)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek tudnia kell bizonyítani a tájékoztatók és hirdetmények feladásának időpontját.

Az Európai Unió Kiadóhivatala visszaigazolja a közszolgáltató ajánlatkérőnek a tájékoztató vagy hirdetmény átvételét, valamint az elküldött adatok közzétételét, jelezve e közzététel időpontját. A visszaigazolás a közzétételre vonatkozó bizonyítéknak minősül.

(6)   A közszolgáltató ajánlatkérő közzétehet olyan, építési beruházási, árubeszerzési vagy szolgáltatási szerződésre vonatkozó tájékoztatókat és hirdetményeket, amelyek nem tartoznak az ezen irányelvben megállapított közzétételi követelmények hatálya alá, amennyiben a szóban forgó tájékoztatókat és hirdetményeket a IX. mellékletben megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban, elektronikus úton továbbította az Európai Unió Kiadóhivatalának.

72. cikk

Nemzeti szintű közzététel

(1)   A 67–70. cikkben említett tájékoztatók és hirdetmények és azok tartalma a 71. cikk szerinti közzétételt megelőzően nemzeti szinten nem tehető közzé. A nemzeti szintű közzétételre azonban minden olyan esetben sor kerülhet, amikor a közszolgáltató ajánlatkérőt nem értesítették a közzétételről a 71. cikkel összhangban a hirdetmény kézhezvételének megerősítésétől számított 48 órán belül.

(2)   A nemzeti szinten közzétett tájékoztatók és hirdetmények nem tartalmazhatnak az Európai Unió Kiadóhivatalának elküldött vagy felhasználói oldalon közzétett tájékoztatókban és hirdetményekben foglalt adatoktól eltérő adatokat, de meg kell említeniük a tájékoztatónak vagy hirdetménynek az Európai Unió Kiadóhivatala részére történő feladásának vagy a felhasználói oldalon történő közzétételének a dátumát.

(3)   Az időszakos előzetes tájékoztató nem tehető közzé a felhasználói oldalon az ebben a formában történt közzétételről szóló értesítésnek az Európai Unió Kiadóhivatala részére történő feladása előtt. A tájékoztatónak tartalmaznia kell az említett értesítés feladásának időpontját.

73. cikk

A közbeszerzési dokumentumok elektronikus elérhetősége

(1)   A közszolgáltató ajánlatkérő – a tájékoztató vagy hirdetmény 71. cikkel összhangban történő közzétételének vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésének dátumától – elektronikus úton korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést kínál a közbeszerzési dokumentumokhoz.

Abban az esetben, ha eljárást megindító felhívásként minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményt alkalmaznak, ezt a hozzáférést minél hamarabb meg kell adni, de legkésőbb akkor, amikor az ajánlattételi vagy a tárgyalási felhívást elküldik. A hirdetmény, illetve a felhívás szövegében meg kell jelölni azt az internetcímet, amelyen a közbeszerzési dokumentumok elérhetők.

Ha a 40. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében meghatározott okok valamelyike miatt egyes közbeszerzési dokumentumok esetében nem kínálható fel az elektronikus úton történő, ingyenes, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférés, akkor a közszolgáltató ajánlatkérő a tájékoztatóban, a hirdetményben, illetve a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban jelezheti, hogy a közbeszerzési dokumentumokat e cikk (2) bekezdésével összhangban az elektronikus úttól eltérő más módon fogja továbbítani. Ebben az esetben az ajánlattételi határidőt öt nappal meg kell hosszabbítani, kivéve a 45. cikk (3) bekezdésében említett, megfelelően indokolt sürgősségi helyzeteket, valamint azokat az eseteket, ahol a határidőket a 46. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével vagy a 47. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban kölcsönös megállapodás útján rögzítették.

Ha egyes közbeszerzési dokumentumok esetében azért nem kínálható fel az elektronikus úton történő, ingyenes, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférés, mert a közszolgáltató ajánlatkérő alkalmazni kívánja a 39. cikk (2) bekezdését, akkor a tájékoztatóban, a hirdetményben vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban, illetve minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény formájában kiadott felhívás esetén a közbeszerzési dokumentumokban jeleznie kell, hogy milyen, az információk bizalmas jellegének megvédését célzó intézkedéseket ír elő, illetve hogy milyen módon lehet hozzáférni az érintett dokumentumokhoz. Ebben az esetben az ajánlattételi határidőt öt nappal meg kell hosszabbítani, kivéve a 45. cikk (3) bekezdésében említett, megfelelően indokolt sürgősségi helyzeteket, valamint azokat az eseteket, ahol a határidőket a 46. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével vagy a 47. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban kölcsönös megállapodás útján rögzítették.

(2)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek legkésőbb az ajánlattételi határidő előtt hat nappal a közbeszerzési eljárásban részt vevő valamennyi ajánlattevő rendelkezésére kell bocsátania a kiírási feltételekre és bármely kiegészítő iratra vonatkozó további információkat, feltéve, hogy ezt kellő időben kérték. A 45. cikk (3) bekezdésében említett gyorsított nyílt eljárás esetében ez az időtartam négy nap.

74. cikk

A jelentkezőknek szóló felhívások

(1)   Meghívásos eljárásban, versenypárbeszéd eljárásban, vagy innovációs partnerség keretében, valamint felhívással induló tárgyalásos eljárás során a közszolgáltató ajánlatkérő egyidejűleg és írásban hívja fel a kiválasztott részvételre jelentkezőket ajánlattételre, illetve a versenypárbeszédben vagy a tárgyalásban való részvételre.

Amennyiben a 44. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerint időszakos előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, a közszolgáltató ajánlatkérő egyidejűleg és írásban felhívja azokat a gazdasági szereplőket, akik kifejezték az érdeklődésüket, hogy erősítsék meg a szándékukat.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett felhívásnak tartalmaznia kell azt az elektronikus címet, amelyen a közbeszerzési dokumentumok elektronikus úton közvetlenül elérhetők. A felhíváshoz csatolni kell a közbeszerzési dokumentumokat, amennyiben e dokumentumokhoz a 73. cikk (1) bekezdésének harmadik vagy negyedik albekezdésében meghatározott okok miatt nem lehet ingyenesen, korlátlanul és teljes körűen hozzáférni, és azokat más módon nem tették már hozzáférhetővé. Az e cikk (1) bekezdésében említett felhívásnak emellett tartalmaznia kell a XIII. mellékletben meghatározott információkat.

75. cikk

A minősítést kérelmezők, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők tájékoztatása

(1)   A közszolgáltató ajánlatkérő a lehető leghamarabb tájékoztatja a részvételre jelentkezőket és az ajánlattevőket a keretmegállapodás megkötésével, a szerződés odaítélésével vagy a dinamikus beszerzési rendszerbe való felvétellel kapcsolatos döntésekről, beleértve a keretmegállapodás megkötésének mellőzésére, az eljárást megindító felhívás tárgyát képező szerződés odaítélésének mellőzésére, az eljárás újraindítására és a dinamikus beszerzési rendszer bevezetésének mellőzésére vonatkozó döntések indokát.

(2)   A jelentkező vagy az ajánlattevő kérésére a közszolgáltató ajánlatkérő a lehető legrövidebb időn belül – de legfeljebb az írásbeli kérelem kézhezvételét követő 15 napon belül – tájékoztatást ad:

| a) | a sikertelen jelentkezőnek jelentkezése elutasításának indokairól; |
| --- | --- |

a)

a sikertelen jelentkezőnek jelentkezése elutasításának indokairól;

| b) | a sikertelen ajánlattevőnek ajánlata elutasításának indokairól, beleértve – az 60. cikk (5) és (6) bekezdésében említett esetekben – az egyenértékűség hiányára vonatkozó döntésének, illetve arra vonatkozó döntésének indokait, hogy az építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatásnyújtás nem felel meg a teljesítménybeli vagy funkcionális követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

a sikertelen ajánlattevőnek ajánlata elutasításának indokairól, beleértve – az 60. cikk (5) és (6) bekezdésében említett esetekben – az egyenértékűség hiányára vonatkozó döntésének, illetve arra vonatkozó döntésének indokait, hogy az építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatásnyújtás nem felel meg a teljesítménybeli vagy funkcionális követelményeknek;

| c) | minden olyan ajánlattevőnek, aki elfogadható ajánlatott tett, a kiválasztott ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről, valamint a sikeres ajánlattevőnek vagy a keretmegállapodás részes feleinek nevéről; |
| --- | --- |

c)

minden olyan ajánlattevőnek, aki elfogadható ajánlatott tett, a kiválasztott ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről, valamint a sikeres ajánlattevőnek vagy a keretmegállapodás részes feleinek nevéről;

| d) | minden olyan ajánlattevőnek, aki elfogadható ajánlatot tett, az ajánlattevőkkel folytatott tárgyalások és párbeszéd lebonyolításáról és haladásáról. |
| --- | --- |

d)

minden olyan ajánlattevőnek, aki elfogadható ajánlatot tett, az ajánlattevőkkel folytatott tárgyalások és párbeszéd lebonyolításáról és haladásáról.

(3)   A közszolgáltató ajánlatkérő dönthet úgy, hogy egyes, az (1) és (2) bekezdésben említett, szerződés odaítélésére vagy keretmegállapodás megkötésére, illetve dinamikus beszerzési rendszerbe való felvételre vonatkozó információkat visszatart, amennyiben ezen információk közlése akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel, vagy sértené valamely – magán- vagy állami tulajdonú – gazdasági szereplő törvényes üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.

(4)   A minősítési rendszert létrehozó és működtető közszolgáltató ajánlatkérők hat hónapon belül tájékoztatják a kérelmezőket a minősítésre vonatkozó döntésükről.

Ha a döntéshozatal a kérelem benyújtásától számított négy hónapnál több időt vesz igénybe, a közszolgáltató ajánlatkérő a kérelem benyújtásától számított két hónapon belül tájékoztatja a kérelmezőt a hosszabb időtartam indokairól és a kérelem elfogadásának vagy elutasításának dátumáról.

(5)   Azon kérelmezőket, amelyeknek a minősítését elutasítják, a lehető leghamarabb, de legkésőbb az elutasító döntés meghozatalától számított 15 napon belül tájékoztatni kell erről az elutasító döntésről és az elutasítás okairól. Az okoknak a 77. cikk (2) bekezdésében említett minősítési szempontokon kell alapulniuk.

(6)   Minősítési rendszert létrehozó és működtető közszolgáltató ajánlatkérő valamely gazdasági szereplő minősítését csak a 77. cikk (2) bekezdésben említett minősítési szempontokon alapuló okok miatt szüntetheti meg. A minősítés megszüntetésére vonatkozó szándékot előzetesen – a minősítés várható megszüntetése előtt legalább 15 nappal, a javasolt intézkedés indokával vagy indokaival együtt – írásban kell közölni a gazdasági szereplővel.

3.   szakasz

A résztvevők kiválasztása és a szerződések odaítélése

76. cikk

Általános elvek

(1)   A közbeszerzési eljárás során a résztvevők kiválasztásánál a következő szabályok alkalmazandók:

| a) | a közszolgáltató ajánlatkérők, miután a 78. cikk (1) bekezdésének és a 80. cikk (1) bekezdésének megfelelően felállították az ajánlattevők és a részvételre jelentkezők kizárásának szabályait és szempontjait, kizárják azokat a gazdasági szereplőket, amelyek e szabályok és szempontok alapján kizárandónak minősülnek; |
| --- | --- |

a)

a közszolgáltató ajánlatkérők, miután a 78. cikk (1) bekezdésének és a 80. cikk (1) bekezdésének megfelelően felállították az ajánlattevők és a részvételre jelentkezők kizárásának szabályait és szempontjait, kizárják azokat a gazdasági szereplőket, amelyek e szabályok és szempontok alapján kizárandónak minősülnek;

| b) | a közszolgáltató ajánlatkérők az ajánlattevőket és a részvételre jelentkezőket a 78. és a 80. cikk szerint megállapított objektív szabályoknak és szempontoknak megfelelően választják ki; |
| --- | --- |

b)

a közszolgáltató ajánlatkérők az ajánlattevőket és a részvételre jelentkezőket a 78. és a 80. cikk szerint megállapított objektív szabályoknak és szempontoknak megfelelően választják ki;

| c) | meghívásos eljárás, felhívással induló tárgyalásos eljárás, versenypárbeszéd és innovációs partnerség esetén a közszolgáltató ajánlatkérők a 78. cikk (2) bekezdésével összhangban szükség szerint csökkentik az e bekezdés a) és b) pontjainak megfelelően kiválasztott részvételre jelentkezők számát. |
| --- | --- |

c)

meghívásos eljárás, felhívással induló tárgyalásos eljárás, versenypárbeszéd és innovációs partnerség esetén a közszolgáltató ajánlatkérők a 78. cikk (2) bekezdésével összhangban szükség szerint csökkentik az e bekezdés a) és b) pontjainak megfelelően kiválasztott részvételre jelentkezők számát.

(2)   Ha az eljárást megindító felhívás eszköze minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény volt, az olyan egyedi szerződésekre irányuló beszerzési eljárások résztvevőinek kiválasztása céljából, amelyekre a versenyfelhívás vonatkozik, a közszolgáltató ajánlatkérők:

| a) | a 77. cikk szerint minősítik a gazdasági szereplőket; |
| --- | --- |

a)

a 77. cikk szerint minősítik a gazdasági szereplőket;

| b) | alkalmazzák az így minősített gazdasági szereplőkre az (1) bekezdés azon rendelkezéseit, amelyek vonatkoznak a meghívásos és a tárgyalásos eljárásra, a versenypárbeszédre, valamint az innovációs partnerségre. |
| --- | --- |

b)

alkalmazzák az így minősített gazdasági szereplőkre az (1) bekezdés azon rendelkezéseit, amelyek vonatkoznak a meghívásos és a tárgyalásos eljárásra, a versenypárbeszédre, valamint az innovációs partnerségre.

(3)   Ha meghívásos vagy tárgyalásos eljárásra, versenypárbeszédre, illetve innovációs partnerségre választanak ki résztvevőket, a minősítésre vonatkozó döntés meghozatalakor, illetve a feltételek és a szabályok naprakésszé tételekor a közszolgáltató ajánlatkérők:

| a) | nem alkalmazhatnak egyes gazdasági szereplők esetében olyan igazgatási, műszaki vagy pénzügyi jellegű feltételeket, amelyeket más gazdasági szereplők esetében nem alkalmaznak; |
| --- | --- |

a)

nem alkalmazhatnak egyes gazdasági szereplők esetében olyan igazgatási, műszaki vagy pénzügyi jellegű feltételeket, amelyeket más gazdasági szereplők esetében nem alkalmaznak;

| b) | nem követelhetnek meg olyan vizsgálatokat vagy bizonyítékokat, amelyek ismételten a már rendelkezésre álló objektív bizonyítékokat szolgáltatják. |
| --- | --- |

b)

nem követelhetnek meg olyan vizsgálatokat vagy bizonyítékokat, amelyek ismételten a már rendelkezésre álló objektív bizonyítékokat szolgáltatják.

(4)   Amennyiben a gazdasági szereplők által benyújtott információk vagy dokumentumok nem teljes körűek, hiányosak vagy hibásak, vagy nem teljes körűnek, hiányosnak vagy hibásnak tűnnek, illetve bizonyos dokumentumok hiányoznak, a közszolgáltató ajánlatkérő – hacsak az ezen irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabályok másként nem rendelkeznek – felkérheti az érintett gazdasági szereplőket, hogy megfelelő határidőn belül nyújtsák be, egészítsék ki vagy pontosítsák a szóban forgó információkat vagy dokumentumokat, feltéve, hogy a felkérés teljes mértékben megfelel az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének.

(5)   A közszolgáltató ajánlatkérők a 82. és 84. cikkekben lefektetett szempontok alapján, valamint az 64. cikkre figyelemmel ellenőrzik, hogy a kiválasztott ajánlattevők által benyújtott ajánlatok megfelelnek-e az ajánlatokra és a szerződések odaítélésére alkalmazandó szabályoknak és követelményeknek, és kiválasztják a nyertes ajánlatot.

(6)   A közszolgáltató ajánlatkérő dönthet úgy, hogy nem a legjobb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek ítéli oda a szerződést, amennyiben megállapította, hogy az ajánlat nem felel meg a 36. cikk (2) bekezdésében említett alkalmazandó kötelezettségeknek.

(7)   A nyílt eljárásokban a közszolgáltató ajánlatkérők szabadon úgy dönthetnek, hogy az ajánlatokat az ajánlattevők megfelelőségének ellenőrzése előtt megvizsgálják, feltéve, hogy betartják a 76–84. cikk vonatkozó rendelkezéseit, ideértve azt a szabályt, hogy a szerződés nem ítélhető oda olyan ajánlattevőnek, amelyet a 80. cikk szerint ki kellett volna zárni, vagy amely nem felel meg a közszolgáltató ajánlatkérő által a 78. cikk (1) bekezdése és a 80. cikk szerint meghatározott kiválasztási szempontoknak.

A tagállamok egyes közbeszerzési eljárástípusok vagy meghatározott feltételek esetén kizárhatják az első albekezdésben említett eljárás alkalmazásának lehetőségét, vagy annak alkalmazását egyes közbeszerzési eljárástípusokra vagy meghatározott feltételek fennállásának esetére korlátozhatják.

(8)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy szükség esetén a 103. cikk alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosítsa a XIV. mellékletben szereplő jegyzéket, például azért, hogy az összes tagállam által megerősített új nemzetközi szerződéseket vegyen fel a jegyzékbe, vagy abban az esetben, ha a jegyzékben már szereplő nemzetközi megállapodások már nem az összes tagállam jogrendjének részét képezik, illetve más szempontból, például hatályuk, tartalmuk vagy elnevezésük tekintetében módosultak.

1.   alszakasz

Minősítés és minőségi kiválasztás

77. cikk

Minősítési rendszerek

(1)   A közszolgáltató ajánlatkérő, ha kívánja, a gazdasági szereplők minősítésére szolgáló rendszert hozhat létre és működtethet.

A minősítési rendszert létrehozó és működtető közszolgáltató ajánlatkérőnek biztosítania kell, hogy a gazdasági szereplők bármikor kérhessék minősítésüket.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti rendszer különböző minősítési szakaszokból állhat.

A közszolgáltató ajánlatkérő objektív szabályokat és szempontokat határoz meg a minősítést kérelmező gazdasági szereplők kizárására és kiválasztására, valamint a minősítési rendszer működtetésére vonatkozóan, többek között a rendszerbe való feliratkozással, valamint adott esetben a minősítések rendszeres frissítésével és a rendszer fennállási idejével kapcsolatban.

Amennyiben e szempontok és szabályok műszaki leírásokat is tartalmaznak, a 60–62. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni. A szempontok és szabályok igény szerint frissíthetők.

(3)   A (2) bekezdésben említett szempontokat és szabályokat kérésre hozzáférhetővé kell tenni a gazdasági szereplők számára. Az említett frissített szempontokról és szabályokról értesíteni kell az érdekelt gazdasági szereplőket.

Ha a közszolgáltató ajánlatkérő úgy ítéli meg, hogy bizonyos egyéb szervezetek vagy szervek minősítési rendszere megfelel saját követelményeinek, akkor az érdekelt gazdasági szereplőkkel közli e szervezetek vagy szervek nevét.

(4)   A minősített gazdasági szereplőkről írásbeli nyilvántartást kell vezetni; e nyilvántartás a minősítés hatálya alá tartozó szerződéstípusok szerint kategóriákra osztható.

(5)   Ha az eljárást megindító felhívás eszközeként minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményt alkalmaznak, a minősítési rendszer alá tartozó építési beruházásokra, árubeszerzésre és szolgáltatásokra vonatkozó egyedi szerződéseket meghívásos vagy tárgyalásos eljárás keretében kell odaítélni, amelyben minden ajánlattevőt és résztvevőt azok közül a részvételre jelentkezők közül választanak ki, amelyeket már minősítettek ilyen rendszerrel.

(6)   Azon díjnak, amelyet a minősítési kérelemmel vagy egy, a rendszer alapján már elnyert minősítés frissítésével vagy megőrzésével kapcsolatban felszámítanak, arányosnak kell lennie a felmerült költségekkel.

78. cikk

A minőségi kiválasztás szempontjai

(1)   A közszolgáltató ajánlatkérő objektív szabályokat és szempontokat határozhat meg az ajánlattevők és a részvételre jelentkezők kizárására és kiválasztására; ezeknek a szabályoknak és szempontoknak hozzáférhetőeknek kell lenniük az érdekelt gazdasági szereplők számára.

(2)   Ha a közszolgáltató ajánlatkérőnek megfelelő egyensúlyt kell biztosítania a beszerzési eljárás sajátos jellemzői és az eljáráshoz szükséges erőforrások között, meghívásos vagy tárgyalásos eljárás, versenypárbeszéd vagy innovációs partnerség esetében olyan objektív szabályokat és szempontokat határozhat meg, amelyek tükrözik ezt a törekvést és lehetővé teszik a közszolgáltató ajánlatkérő számára, hogy csökkentse az ajánlattételre vagy tárgyalásra meghívandó részvételre jelentkezők számát. A kiválasztott részvételre jelentkezők számát azonban annak figyelembevételével kell meghatározni, hogy a megfelelő verseny biztosított legyen.

79. cikk

Más szervezetek kapacitásainak igénybevétele

(1)   Ha a minősítést kérelmező gazdasági szereplők kizárására és kiválasztására vonatkozó objektív szabályok és szempontok olyan követelményeket tartalmaznak, amelyek a gazdasági szereplő gazdasági és pénzügyi kapacitásaival, vagy műszaki és szakmai képességeivel kapcsolatosak, a gazdasági szereplő szükség esetén más szervezetek kapacitásait is igénybe veheti, függetlenül attól, hogy milyen a közte és e szervezetek közötti kapcsolat jogi természete. Mindazonáltal a szolgáltató vagy egyéb szerződő fél munkatársainak vagy vezetőinek iskolai végzettségével és szakképzettségével, valamint a szakmai tapasztalattal kapcsolatos kritériumokat illetően a gazdasági szereplők csak akkor vehetik igénybe más szervezet kapacitásait, ha az adott szervezet végzi el azokat a feladatokat, amelyekhez e kapacitásokra szükség van. Amennyiben a gazdasági szereplő más szervezetek kapacitásait kívánja igénybe venni, bizonyítania kell a közszolgáltató ajánlatkérő felé, hogy a szükséges erőforrások a minősítési rendszer fennállásának teljes időtartama alatt rendelkezésére fognak állni; a bizonyítás történhet például oly módon, hogy bemutatja az említett szervezetek erre vonatkozó kötelezettségvállalását.

Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő ezen irányelv 80. cikkével összhangban a 2014/24/EU irányelv szerinti kizárási vagy kiválasztási szempontokra hivatkozott, ezen irányelv a 80. cikke (3) bekezdésének megfelelően ellenőriznie kell, hogy azok az egyéb szervezetek, amelyeknek kapacitásait a gazdasági szereplő igénybe kívánja venni, megfelelnek-e a vonatkozó kiválasztási szempontoknak, illetve a 2014/24/EU irányelv 57. cikke értelmében fennállnak-e esetükben a közszolgáltató ajánlatkérő által hivatkozott kizárási okok. A közszolgáltató ajánlatkérőnek elő kell írnia, hogy a gazdasági szereplő másik szervezetre cserélje le azt a szervezetet, amelynek esetében fennáll a közszolgáltató ajánlatkérő által hivatkozott kötelező kizárási ok. A közszolgáltató ajánlatkérő előírhatja, vagy a tagállam előírása alapján köteles lehet előírni, hogy a gazdasági szereplő cserélje le másik szervezetre azt a szervezetet, amelynek esetében fennáll a közszolgáltató ajánlatkérő által hivatkozott nem kötelező kizárási ok.

Ha egy gazdasági szereplő a gazdasági és pénzügyi helyzetre vonatkozó kritériumok tekintetében más szervezetek kapacitásait veszi igénybe, akkor a közszolgáltató ajánlatkérő előírhatja, hogy a gazdasági szereplő és az említett szervezetek közösen feleljenek a szerződés teljesítéséért.

Ugyanezen feltételek mellett a gazdasági szereplők 37. cikk (2) bekezdésében említett csoportja is támaszkodhat a csoport tagjainak vagy más szervezeteknek a kapacitására.

(2)   Ha a nyílt, a meghívásos és a tárgyalásos eljárás, a versenypárbeszéd vagy az innovációs partnerség során a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők kizárására és kiválasztására vonatkozó objektív szabályok és szempontok olyan követelményeket tartalmaznak, amelyek a gazdasági szereplő gazdasági és pénzügyi kapacitásaival, vagy műszaki és szakmai képességeivel kapcsolatosak, a gazdasági szereplő szükség esetén és egy bizonyos szerződés tekintetében más szervezetek kapacitásaira is támaszkodhat, függetlenül attól, hogy milyen a közte és az említett szervezetek közötti kapcsolat jogi természete. Mindazonáltal a szolgáltató vagy egyéb szerződő fél munkatársainak vagy vezetőinek iskolai végzettségével és szakképzettségével, valamint a szakmai tapasztalattal kapcsolatos kritériumokat illetően a gazdasági szereplők csak akkor vehetik igénybe más szervezet kapacitásait, ha az adott szervezet végzi el azokat a feladatokat, amelyekhez e kapacitásokra szükség van. Amennyiben a gazdasági szereplő más szervezetek kapacitásaira kíván támaszkodni, bizonyítania kell a közszolgáltató ajánlatkérő felé, hogy a szükséges erőforrások a rendelkezésére fognak állni; a bizonyítás történhet például oly módon, hogy bemutatja az említett szervezetek erre vonatkozó kötelezettségvállalását.

Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő ezen irányelv 80. cikkével összhangban a 2014/24/EU irányelv szerinti kizárási vagy kiválasztási szempontokra hivatkozott, ezen irányelv 80. cikke (3) bekezdésének megfelelően ellenőriznie kell, hogy azok az egyéb szervezetek, amelyeknek kapacitásait a gazdasági szereplő igénybe kívánja venni, megfelelnek-e a vonatkozó kiválasztási szempontoknak, illetve a 2014/24/EU irányelv 57. cikke értelmében fennállnak-e esetükben a közszolgáltató ajánlatkérő által hivatkozott kizárási okok. A közszolgáltató ajánlatkérőnek elő kell írnia, hogy a gazdasági szereplő cserélje le másik szervezetre azt a szervezetet, amely nem felel meg valamely vonatkozó kiválasztási szempontnak, illetve amelynek esetében fennáll a közszolgáltató ajánlatkérő által hivatkozott kötelező kizárási ok. A közszolgáltató ajánlatkérő előírhatja, vagy a tagállam előírása alapján köteles lehet előírni, hogy a gazdasági szereplő cserélje le másik szervezetre azt a szervezetet, amelynek esetében fennáll a közszolgáltató ajánlatkérő által hivatkozott nem kötelező kizárási ok.

Ha egy gazdasági szereplő a gazdasági és pénzügyi helyzetre vonatkozó kritériumok tekintetében más szervezetek kapacitásait veszi igénybe, akkor a közszolgáltató ajánlatkérő előírhatja, hogy a gazdasági szereplő és az említett szervezetek közösen feleljenek a szerződés teljesítéséért.

Ugyanezen feltételek mellett a gazdasági szereplők 37. cikkben említett csoportja is támaszkodhat a csoport tagjainak vagy más szervezeteknek a kapacitására.

(3)   Építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés, illetve árubeszerzésre irányuló szerződéssel kapcsolatos beállítási és üzembe helyezési műveletek esetén a közszolgáltató ajánlatkérő előírhatja, hogy bizonyos kritikus fontosságú feladatokat maga az ajánlattevő vagy – amennyiben az ajánlatot gazdasági szereplők egy a 37. cikk (2) bekezdése szerinti csoportja nyújtotta be – a csoport egyik tagja végezzen el.

80. cikk

A 2014/24/EU irányelv szerinti kizárási okok és kiválasztási szempontok alkalmazása

(1)   A minősítési rendszerben minősítést kérelmező gazdasági szereplők kizárására és kiválasztására vonatkozó objektív szabályok és szempontok, valamint a nyílt, a meghívásos és a tárgyalásos eljárás, a versenypárbeszéd vagy az innovációs partnerség során a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők kizárására és kiválasztására vonatkozó objektív szabályok és szempontok tartalmazhatják a 2014/24/EU irányelv 57. cikke szerinti kizárási okokat, az ott előírt feltételekkel.

Ha a közszolgáltató ajánlatkérő egy ajánlatkérő szerv, ezeknek a szempontoknak és szabályoknak tartalmazniuk kell a 2014/24/EU irányelv 57. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti kizárási okokat, az abban a cikkben előírt feltételekkel.

Ha a tagállamok úgy kívánják, a szempontoknak és szabályoknak szintén tartalmazniuk kell a 2014/24/EU irányelv 57. cikkének (4) bekezdése szerinti kizárási okokat, az abban a cikkben előírt feltételekkel.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett szempontok és szabályok tartalmazhatják a 2014/24/EU irányelv 58. cikkében megállapított kiválasztási szempontokat az ott előírt feltételekkel, nevezetesen az éves forgalomra vonatkozó követelmények határértékeit illetően, amint azt az említett cikk (3) bekezdésének második albekezdése előírja.

(3)   E cikk (1) és (2) bekezdésének alkalmazása során a 2014/24/EU irányelv 59–61. cikke alkalmazandó.

81. cikk

Minőségbiztosítási és környezetvédelmi vezetési szabványok

(1)   Ha a közszolgáltató ajánlatkérő olyan, független testület által kiállított igazolás benyújtását írja elő, amely tanúsítja, hogy a gazdasági szereplő egyes meghatározott minőségbiztosítási szabványoknak megfelel – ideértve a fogyatékossággal élők számára biztosított hozzáférésére vonatkozó szabványokat is –, akkor akkreditált testületek által tanúsított, a vonatkozó európai szabványsorozaton alapuló minőségbiztosítási rendszerekre kell hivatkoznia. A közszolgáltató ajánlatkérőnek el kell fogadnia a más tagállamokban székhellyel rendelkező testületek által kiadott egyenértékű tanúsítványokat is. El kell továbbá fogadnia az egyenértékű minőségbiztosítási intézkedések egyéb bizonyítékait is, ha a szóban forgó gazdasági szereplőnek – neki fel nem róható okokból – nem volt lehetősége az említett tanúsítványokat az előírt határidőn belül megszerezni, feltéve, hogy a gazdasági szereplő bizonyítja, hogy a javasolt minőségbiztosítási intézkedések megfelelnek az előírt minőségbiztosítási szabványoknak.

(2)   Ha a közszolgáltató ajánlatkérő olyan, független testület által kiállított igazolás benyújtását írja elő, amely tanúsítja, hogy a gazdasági szereplő egyes meghatározott környezetvédelmi vezetési rendszereknek vagy szabványoknak megfelel, akkor az uniós környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerre (EMAS), az 1221/2009/EK rendelet 45. cikke szerint elismert egyéb környezetvédelmi vezetési rendszerekre, illetve az akkreditált testületek releváns európai vagy nemzetközi szabványain alapuló egyéb környezetvédelmi vezetési szabványokra kell hivatkoznia. A közszolgáltató ajánlatkérőnek el kell fogadnia a más tagállamokban székhellyel rendelkező szervek által kiadott egyenértékű tanúsítványokat is.

Az olyan gazdasági szereplők esetében, amelyeknek – nekik fel nem róható okokból – nem volt lehetőségük az említett tanúsítványokat megszerezni, illetve az előírt határidőn belül megszerezni, a közszolgáltató ajánlatkérő köteles más, környezetvédelmi vezetési rendszerekre vonatkozó bizonyítékokat is elfogadni, amennyiben a gazdasági szereplő bizonyítja, hogy ezen intézkedések egyenértékűek az alkalmazandó környezetvédelmi vezetési rendszer vagy szabvány által előírtakkal.

(3)   A tagállamok kérésre a többi tagállam rendelkezésére bocsátanak minden információt az (1) és (2) bekezdésben említett minőségbiztosítási és környezetvédelmi vezetési szabványoknak való megfelelést tanúsító dokumentumokkal kapcsolatban.

2.   alszakasz

A szerződés odaítélése

82. cikk

A szerződés odaítélésének szempontjai

(1)   Az egyes áruk árára vagy egyes szolgáltatások díjazására vonatkozó nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések sérelme nélkül a közszolgáltató ajánlatkérőnek az összességében legelőnyösebb ajánlatra kell alapoznia a szerződések odaítélését.

(2)   A közszolgáltató ajánlatkérő szempontjából összességében legelőnyösebb ajánlatot az ár vagy a költség alapján, olyan költség-hatékonysági módszer alkalmazásával kell azonosítani, mint az életciklus-költségeknek a 83. cikk szerinti meghatározása, és tartalmazhatja a legjobb ár-minőség arányt, amelyet az adott közbeszerzési szerződés tárgyához kapcsolódó, többek között minőségi, környezetvédelmi és/vagy szociális szempontokat is magukban foglaló kritériumok alapján kell értékelni. E kritériumok tartalmazhatják például az alábbiakat:

| a) | a minőséget – ideértve a műszaki értéket, az esztétikai és a funkcionális jellemzőket, a hozzáférhetőséget, az egyetemes tervezés követelményeit, a szociális, környezetvédelmi és innovatív jellemzőket, valamint a forgalmazást és feltételeit; |
| --- | --- |

a)

a minőséget – ideértve a műszaki értéket, az esztétikai és a funkcionális jellemzőket, a hozzáférhetőséget, az egyetemes tervezés követelményeit, a szociális, környezetvédelmi és innovatív jellemzőket, valamint a forgalmazást és feltételeit;

| b) | a szerződés teljesítésére kijelölt személyi állomány szervezetét, képzettségét és tapasztalatát, amennyiben a kijelölt személyzet minősége jelentős hatással lehet a szerződés teljesítésének színvonalára; vagy |
| --- | --- |

b)

a szerződés teljesítésére kijelölt személyi állomány szervezetét, képzettségét és tapasztalatát, amennyiben a kijelölt személyzet minősége jelentős hatással lehet a szerződés teljesítésének színvonalára; vagy

| c) | a vevőszolgálat és a technikai segítségnyújtás, az olyan szállítási feltételek, mint a szállítási határidő, a szállítási folyamat, valamint a szállítási időszak vagy a teljesítési időszak, az alkatrészekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások és az ellátás biztonsága. |
| --- | --- |

c)

a vevőszolgálat és a technikai segítségnyújtás, az olyan szállítási feltételek, mint a szállítási határidő, a szállítási folyamat, valamint a szállítási időszak vagy a teljesítési időszak, az alkatrészekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások és az ellátás biztonsága.

A költségelem olyan rögzített árat vagy költséget is jelenthet, amelyet alapul véve a gazdasági szereplők kizárólag a minőségi kritériumok tekintetében versengenek egymással.

A tagállamok előírhatják, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők odaítélési szempontként nem használhatják kizárólag az árat vagy kizárólag a költségeket, illetve ezek használatát meghatározott típusú közszolgáltató ajánlatkérőre vagy szerződésre korlátozhatják.

(3)   Az odaítélési szempontok akkor tekintendők a közbeszerzési szerződés tárgyához kapcsolódónak, ha az adott szerződés alapján kivitelezendő építési beruházásra, szállítandó árura vagy nyújtandó szolgáltatásra vonatkoznak, bármely szempontból és az említett építési beruházás, áru vagy szolgáltatás életciklusának bármelyik szakaszában, ideértve azokat a tényezőket is,

| a) | amelyek az említett építési beruházás, áru vagy szolgáltatás előállításának, rendelkezésre bocsátásának vagy forgalmazásának konkrét folyamatához kapcsolódnak; vagy |
| --- | --- |

a)

amelyek az említett építési beruházás, áru vagy szolgáltatás előállításának, rendelkezésre bocsátásának vagy forgalmazásának konkrét folyamatához kapcsolódnak; vagy

| b) | amelyek közvetlenül az említett építési beruházás, áru vagy szolgáltatás életciklusának valamely másik szakaszához kapcsolódnak, |
| --- | --- |

b)

amelyek közvetlenül az említett építési beruházás, áru vagy szolgáltatás életciklusának valamely másik szakaszához kapcsolódnak,

még akkor is, ha az említett tényezők érdemben nem tartoznak a szerződés tárgyához.

(4)   Az odaítélési szempontok megválasztása nem eredményezheti azt, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő korlátlan választási szabadsággal rendelkezzen. Az említett szempontoknak biztosítaniuk kell a tényleges verseny lehetőségét, és olyan kiírási feltételeknek kell hozzájuk tartozniuk, amelyek lehetővé teszik az ajánlattevők által benyújtott információk tényleges ellenőrzését annak megállapítása érdekében, hogy az ajánlat mennyiben felel meg az odaítélési szempontoknak. Kétség esetén a közszolgáltató ajánlatkérőnek érdemben meg kell győződnie az ajánlattevő által benyújtott információk és bizonyítékok helytállóságáról.

(5)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetnie, hogy az összességében legelőnyösebb ajánlat meghatározásánál milyen relatív súllyal veszi figyelembe választott egyes szempontokat, kivéve, ha a kiválasztás egyedüli szempontja az ár.

Az egyes súlyok – megfelelő maximális terjedelmű – tartományként is megadhatók.

Amennyiben a súlyozás objektív okokból nem lehetséges, a közszolgáltató ajánlatkérőnek csökkenő fontossági sorrendben kell feltüntetnie a szempontokat.

83. cikk

Az életciklusköltségek meghatározása

(1)   Az életciklusköltségek meghatározásakor egy áru, szolgáltatás vagy építési beruházás életciklusa során felmerült alábbi költségek egészét vagy egy részét kell releváns mértékben figyelembe venni:

| a) | a közszolgáltató ajánlatkérő vagy más felhasználók által viselt költségek, mint például:






  i. | a beszerzéshez kapcsolódó költségek; |
| --- | --- | --- |

a)

a közszolgáltató ajánlatkérő vagy más felhasználók által viselt költségek, mint például:

i.

a beszerzéshez kapcsolódó költségek;

| ii. | a használat költségei, például energiafogyasztás és más források felhasználása; |
| --- | --- |

ii.

a használat költségei, például energiafogyasztás és más források felhasználása;

| iii. | karbantartási költségek; |
| --- | --- |

iii.

karbantartási költségek;

| iv. | az életciklus végéhez kapcsolódó költségek, például elszállítási és újrahasznosítási költségek; |
| --- | --- |

iv.

az életciklus végéhez kapcsolódó költségek, például elszállítási és újrahasznosítási költségek;

| b) | az adott áruhoz, szolgáltatáshoz vagy építési beruházáshoz annak életciklusa során kapcsolódó környezeti externáliáknak betudható költségek, amennyiben ezek pénzben kifejezett értéke meghatározható és ellenőrizhető; e költségek magukban foglalhatják az üvegházhatású gázok és más szennyező anyagok kibocsátásának költségeit, valamint a klímaváltozás hatásainak csökkentésével kapcsolatos egyéb kiadásokat. |
| --- | --- |

b)

az adott áruhoz, szolgáltatáshoz vagy építési beruházáshoz annak életciklusa során kapcsolódó környezeti externáliáknak betudható költségek, amennyiben ezek pénzben kifejezett értéke meghatározható és ellenőrizhető; e költségek magukban foglalhatják az üvegházhatású gázok és más szennyező anyagok kibocsátásának költségeit, valamint a klímaváltozás hatásainak csökkentésével kapcsolatos egyéb kiadásokat.

(2)   Ha a közszolgáltató ajánlatkérő az életciklusköltségek meghatározására irányuló módszer alkalmazásával méri fel a költségeket, akkor a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetnie egyrészt azt, hogy az ajánlattevőknek milyen adatokat kell megadniuk, másrészt azt, hogy melyik módszert fogja alkalmazni az életciklusköltségeknek az említett adatok alapján történő meghatározásához.

A környezeti externáliáknak betudható költségek meghatározására alkalmazott módszernek a következő feltételek mindegyikét teljesítenie kell:

| a) | objektíven ellenőrizhető, megkülönböztetésmentes kritériumokon alapul. Különösen amikor nem ismétlődő vagy folyamatos alkalmazásra dolgozták ki, nem hozhat indokolatlanul kedvező vagy kedvezőtlen helyzetbe egyes gazdasági szereplőket; |
| --- | --- |

a)

objektíven ellenőrizhető, megkülönböztetésmentes kritériumokon alapul. Különösen amikor nem ismétlődő vagy folyamatos alkalmazásra dolgozták ki, nem hozhat indokolatlanul kedvező vagy kedvezőtlen helyzetbe egyes gazdasági szereplőket;

| b) | minden érdekelt fél számára hozzáférhető; |
| --- | --- |

b)

minden érdekelt fél számára hozzáférhető;

| c) | a szükséges adatokat az elvárható gondossággal eljáró gazdasági szereplők – többek között a közbeszerzésről szóló megállapodás vagy más, az Unióra nézve kötelező nemzetközi megállapodás részes felének minősülő harmadik ország gazdasági szereplői – ésszerű erőfeszítéssel rendelkezésre tudják bocsátani. |
| --- | --- |

c)

a szükséges adatokat az elvárható gondossággal eljáró gazdasági szereplők – többek között a közbeszerzésről szóló megállapodás vagy más, az Unióra nézve kötelező nemzetközi megállapodás részes felének minősülő harmadik ország gazdasági szereplői – ésszerű erőfeszítéssel rendelkezésre tudják bocsátani.

(3)   Amennyiben uniós jogi aktus teszi kötelezővé egy az életciklus-költségek számítására vonatkozó közös módszer alkalmazását, ugyanezt a közös módszert kell alkalmazni az életciklus-költségek meghatározására is.

Az említett jogi aktusok és – amennyiben szükséges – az ezeket kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok jegyzéke a XV. mellékletben található.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – amennyiben új, közös módszert előíró jogszabály elfogadása, illetve hatályos jogszabály hatályon kívül helyezése vagy módosítása következtében az említett jegyzék naprakésszé tétele válik szükségessé – a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a jegyzék naprakésszé tételére vonatkozóan.

84. cikk

Kirívóan alacsony összegű ajánlatok

(1)   A közszolgáltató ajánlatkérő köteles magyarázatot kérni a gazdasági szereplőktől az ajánlatban feltüntetett ár vagy költségek tekintetében, ha egy ajánlat a kivitelezendő építési beruházáshoz, szállítandó áruhoz vagy nyújtandó szolgáltatáshoz képest kirívóan alacsony összegűnek tűnik.

(2)   Az (1) bekezdésben említett magyarázat elsősorban az alábbiakra vonatkozhat:

| a) | a gyártási folyamat, a nyújtott szolgáltatás vagy az építési módszer gazdaságossága; |
| --- | --- |

a)

a gyártási folyamat, a nyújtott szolgáltatás vagy az építési módszer gazdaságossága;

| b) | a választott műszaki megoldások vagy az ajánlattevő számára az építési beruházás kivitelezéséhez, a termékek leszállításához, illetve a szolgáltatásnyújtáshoz rendelkezésre álló kivételesen előnyös feltételek; |
| --- | --- |

b)

a választott műszaki megoldások vagy az ajánlattevő számára az építési beruházás kivitelezéséhez, a termékek leszállításához, illetve a szolgáltatásnyújtáshoz rendelkezésre álló kivételesen előnyös feltételek;

| c) | az ajánlattevő által kínált áru, szolgáltatás vagy építési beruházás eredetisége; |
| --- | --- |

c)

az ajánlattevő által kínált áru, szolgáltatás vagy építési beruházás eredetisége;

| d) | a 36. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségeknek való megfelelés; |
| --- | --- |

d)

a 36. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségeknek való megfelelés;

| e) | a 88. cikkben említett kötelezettségeknek való megfelelés; |
| --- | --- |

e)

a 88. cikkben említett kötelezettségeknek való megfelelés;

| f) | az ajánlattevő állami támogatások megszerzésére vonatkozó lehetősége. |
| --- | --- |

f)

az ajánlattevő állami támogatások megszerzésére vonatkozó lehetősége.

(3)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek az ajánlattevővel folytatott konzultáció útján ellenőriznie kell a megadott információkat. A közszolgáltató ajánlatkérő csak abban az esetben utasíthatja el az ajánlatot, ha a közölt bizonyítékok nem indokolják kielégítően az ajánlatban feltüntetett ár vagy költségek alacsony szintjét, figyelembe véve a (2) bekezdésben említett elemeket.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek el kell utasítania az ajánlatot, ha megállapította, hogy az ajánlat azért tartalmaz kirívóan alacsony összeget, mert nem tesz eleget a 36. cikk (2) bekezdésében említett alkalmazandó kötelezettségeknek.

(4)   Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő megállapítja, hogy az ajánlatban szereplő összeg azért kirívóan alacsony, mert az ajánlattevő állami támogatáshoz jutott, az ajánlatot pusztán ezen az alapon csak akkor utasíthatja el, ha az ajánlattevővel konzultált, és az ajánlattevő a közszolgáltató ajánlatkérő által megállapított kellő időn belül nem tudja bizonyítani, hogy a szóban forgó támogatás az EUMSZ 107. cikkének értelmében összeegyeztethető volt a belső piaccal. Az ajánlatot az említett körülmények között elutasító közszolgáltató ajánlatkérő erről a tényről köteles tájékoztatni a Bizottságot.

(5)   A tagállamok kérésre, közigazgatási együttműködés formájában a többi tagállam rendelkezésére bocsátanak minden rendelkezésükre álló információt – például törvényeket, rendelkezéseket, egyetemesen alkalmazandó kollektív megállapodásokat vagy nemzeti műszaki szabványokat – a (2) bekezdésben felsorolt részletekre vonatkozóan átadott bizonyítékokkal és dokumentumokkal kapcsolatban.

4.   szakasz

Harmadik országból származó termékekre vonatkozó ajánlatok és az ezen országokkal fennálló kapcsolatok

85. cikk

Harmadik országokból származó termékekre vonatkozó ajánlatok

(1)   Ezt a cikket azokra az ajánlatokra kell alkalmazni, amelyek olyan harmadik országokból származó termékekre vonatkoznak, amelyekkel az Unió nem kötött olyan többoldalú vagy kétoldalú megállapodást, amely az uniós vállalkozások számára az e harmadik országok piacaihoz való összehasonlítható és tényleges hozzáférést biztosítana. E cikk alkalmazása nem sértheti az Unió és a tagállamok harmadik országokkal szemben fennálló kötelezettségeit.

(2)   Az árubeszerzésre irányuló szerződés odaítélésére vonatkozóan tett ajánlat elutasítható, ha a harmadik országokból származó termékeknek a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (43) összhangban meghatározott aránya meghaladja az ajánlat részét képező termékek összértékének 50 %-át.

E cikk alkalmazásában a távközlési hálózati berendezésekben alkalmazott szoftvereket termékeknek kell tekinteni.

(3)   E bekezdés második albekezdésére is figyelemmel, amennyiben a 82. cikkben meghatározott odaítélési szempontok alapján két vagy több ajánlat egyenértékűnek tekinthető, azokat az ajánlatokat kell előnyben részesíteni, amelyeket e cikk (2) bekezdése alapján nem lehet elutasítani. Az ajánlatokban szereplő árakat e cikk alkalmazásában egyenértékűnek kell tekinteni, amennyiben az árkülönbség nem haladja meg a 3 %-ot.

Mindazonáltal egy ajánlat nem részesíthető előnyben egy másik ajánlattal szemben az első albekezdés értelmében, ha annak elfogadása esetén a közszolgáltató ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy a meglévő felszereléstől eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező olyan felszerelést szerezzen be, amely összeegyeztethetetlenséget, az üzemeltetésben és a karbantartásban műszaki nehézségeket, illetve aránytalanul nagy költségeket eredményezne.

(4)   E cikk alkalmazása során nem lehet figyelembe venni a harmadik országokból származó termékek (2) bekezdésben említett arányának meghatározásánál azokat a harmadik országokat, amelyekre az (1) bekezdésnek megfelelően ezen irányelvnek hatályát egy tanácsi határozattal kiterjesztették.

(5)   A Bizottság 2015. december 31-ig, majd azt követően évente éves beszámolót nyújt be a Tanácshoz az ezen irányelv hatálya alá tartozó területeken az uniós vállalkozások harmadik országok piacaihoz való hozzáférésével kapcsolatban folytatott többoldalú vagy kétoldalú tárgyalások során elért előrelépésről, illetve minden olyan eredményről, amelyet ilyen tárgyalások útján értek el, továbbá a megkötött megállapodások gyakorlati végrehajtásáról.

86. cikk

Harmadik országokkal építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések tekintetében fennálló kapcsolatok

(1)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot minden olyan általános – akár jogi, akár gyakorlati – nehézségről, amellyel vállalkozásaik szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések elnyerése tekintetében szembesültek harmadik országokban, és amelyekről e vállalkozások beszámoltak.

(2)   A Bizottság 2019. április 18-ig majd azt követően rendszeres időközönként jelentést készít a Tanács számára a harmadik országokbeli szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekhez való hozzájutásról és az ezen országokkal e tárgykörben, különösen a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében folyó tárgyalások során elért előrehaladásról.

(3)   A Bizottság az érintett harmadik ország megkeresésével törekszik orvosolni a helyzetet, amennyiben – akár a (2) bekezdésben említett jelentések, akár más információk alapján – megállapítja, hogy a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélése tekintetében valamely harmadik ország:

| a) | nem biztosít az uniós vállalkozások számára a piachoz való olyan tényleges hozzáférést, amely hasonló ahhoz, amelyet az Unió biztosít az adott ország vállalkozásai számára; |
| --- | --- |

a)

nem biztosít az uniós vállalkozások számára a piachoz való olyan tényleges hozzáférést, amely hasonló ahhoz, amelyet az Unió biztosít az adott ország vállalkozásai számára;

| b) | nem biztosít az uniós vállalkozások számára nemzeti bánásmódot vagy a nemzeti vállalkozások rendelkezésére álló versenylehetőségekkel azonos lehetőségeket; vagy |
| --- | --- |

b)

nem biztosít az uniós vállalkozások számára nemzeti bánásmódot vagy a nemzeti vállalkozások rendelkezésére álló versenylehetőségekkel azonos lehetőségeket; vagy

| c) | az egyéb harmadik országokból származó vállalkozásokat kedvezőbb bánásmódban részesíti, mint az uniós vállalkozásokat. |
| --- | --- |

c)

az egyéb harmadik országokból származó vállalkozásokat kedvezőbb bánásmódban részesíti, mint az uniós vállalkozásokat.

(4)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot minden olyan – akár jogi, akár gyakorlati –, a XIV. mellékletben felsorolt nemzetközi munkajogi rendelkezések be nem tartásából következő nehézségről, amellyel vállalkozásaik akkor szembesültek, amikor megpróbáltak harmadik országban elnyerni szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést, és amelyekről e vállalkozások beszámoltak.

(5)   A (3) és a (4) bekezdésben említett körülmények között a Bizottság bármikor javasolhatja a Tanácsnak, hogy fogadjon el olyan végrehajtási jogi aktust, amellyel az említett végrehajtási jogi aktusban megállapítandó időtartamra felfüggeszti vagy korlátozza a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződéseknek a következők részére történő odaítélését:

| a) | az érintett harmadik ország joga által szabályozott vállalkozások; |
| --- | --- |

a)

az érintett harmadik ország joga által szabályozott vállalkozások;

| b) | az a) pontban említett vállalkozásokhoz kapcsolt vállalkozásként működő, az Unióban bejegyzett székhellyel rendelkező, de tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban nem álló vállalkozások; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett vállalkozásokhoz kapcsolt vállalkozásként működő, az Unióban bejegyzett székhellyel rendelkező, de tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban nem álló vállalkozások;

| c) | olyan ajánlatokat benyújtó vállalkozások, amelyek tárgya az érintett harmadik országból származó szolgáltatás. |
| --- | --- |

c)

olyan ajánlatokat benyújtó vállalkozások, amelyek tárgya az érintett harmadik országból származó szolgáltatás.

A Tanács haladéktalanul és minősített többséggel jár el.

A Bizottság az említett intézkedéseket saját kezdeményezésére vagy egy tagállam kérésére javasolhatja.

(6)   E cikk alkalmazása nem sértheti az Uniónak harmadik országokkal szemben fennálló, a közbeszerzésről szóló, különösen a WTO keretrendszerében kötött nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségeit.

IV.   FEJEZET

A szerződés teljesítése

87. cikk

Szerződésteljesítési feltételek

A közszolgáltató ajánlatkérő különös feltételeket állapíthat meg valamely szerződés teljesítésére vonatkozóan, feltéve, hogy az említett feltételek a 82. cikk (3) bekezdése értelmében a közbeszerzési szerződés tárgyához kapcsolódnak, valamint szerepelnek az eljárást megindító felhívásban vagy a közbeszerzési dokumentumokban. Ezek a feltételek tartalmazhatnak gazdasági, innovációval kapcsolatos, környezetvédelmi, szociális vagy foglalkoztatással kapcsolatos megfontolásokat.

88. cikk

Alvállalkozás

(1)   A 36. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségeknek az alvállalkozók általi betartását a feladat- és hatáskörükön belül eljáró illetékes nemzeti hatóságok megfelelő intézkedései biztosítják.

(2)   A közbeszerzési dokumentumokban a közszolgáltató ajánlatkérő kérheti az ajánlattevőtől, illetve valamely tagállam kötelezheti a közszolgáltató ajánlatkérőt arra, hogy kérje az ajánlattevőtől, hogy ajánlatában jelölje meg a szerződésnek azt a részét, amelyre nézve harmadik személlyel alvállalkozói szerződést kíván kötni, valamint a javasolt alvállalkozókat.

(3)   A tagállamok úgy rendelkezhetnek, hogy az alvállalkozó kérésére – és ha a szerződés jellege azt megengedi – a közszolgáltató ajánlatkérő az esedékes kifizetéseket köteles legyen közvetlenül az alvállalkozónak átutalni az annak a gazdasági szereplőnek (a fővállalkozó) teljesített szolgáltatásokért, árukért vagy építési beruházásokért, amelynek a szerződést odaítélték. Ezen intézkedések magukban foglalhatnak olyan megfelelő mechanizmusokat, amelyek révén a fővállalkozó kifogást emelhet a jogosulatlan kifizetések ellen. A szóban forgó fizetési módra vonatkozó rendelkezéseket a közbeszerzési dokumentumokban kell meghatározni.

(4)   A (1)–(3) bekezdés nem érinti a fővállalkozó felelősségének kérdését.

(5)   Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében, és a közszolgáltató ajánlatkérő közvetlen felügyelete mellett a létesítményeknél nyújtott szolgáltatások tekintetében, a szerződés odaítélése után és legkésőbb a szerződés teljesítésének megkezdésekor a közszolgáltató ajánlatkérőnek kérnie kell a fővállalkozótól, hogy adja meg az adott építési beruházásba vagy szolgáltatásba bevont alvállalkozóinak nevét, elérhetőségét és jogi képviselőinek nevét, amennyiben ezen adatok már ismertek. A közszolgáltató ajánlatkérőnek kérnie kell a fővállalkozótól, hogy értesítse őt a fenti adatokban a szerződés időtartama során beállt változásokról, valamint az építési munkákba vagy szolgáltatásokba a későbbiekben bevont új alvállalkozók adatairól.

Az első albekezdéstől eltérve a tagállamok kötelezhetik közvetlenül a fővállalkozót, hogy adja meg a szükséges információkat.

Amennyiben e cikk (6) bekezdése b) pontjának céljához szükséges, a kért információhoz csatolni kell az alvállalkozó által tett, az 80. cikk (3) bekezdésében említett nyilatkozatot. Az e cikk (8) bekezdése szerinti végrehajtási intézkedések előírhatják, hogy a szerződés odaítélése után bemutatott alvállalkozóknak nyilatkozat helyett tanúsítványokat vagy más kiegészítő iratokat kelljen benyújtaniuk.

Az első albekezdés nem alkalmazandó a beszállítókra.

A közszolgáltató ajánlatkérő kiterjesztheti, vagy a tagállamok kötelezhetik a közszolgáltató ajánlatkérőt arra, hogy terjessze ki az első albekezdésben előírt kötelezettségeket, például:

| a) | az árubeszerzésre irányuló szerződésekre, a szolgáltatásra irányuló szerződésekre – a közszolgáltató ajánlatkérő közvetlen felügyelete mellett a létesítményeknél nyújtott szolgáltatások kivételével –, vagy az építési beruházásokba vagy szolgáltatási szerződésekbe bevont beszállítókra; |
| --- | --- |

a)

az árubeszerzésre irányuló szerződésekre, a szolgáltatásra irányuló szerződésekre – a közszolgáltató ajánlatkérő közvetlen felügyelete mellett a létesítményeknél nyújtott szolgáltatások kivételével –, vagy az építési beruházásokba vagy szolgáltatási szerződésekbe bevont beszállítókra;

| b) | a fővállalkozó alvállalkozóinak alvállalkozóira vagy az alvállalkozói láncban lejjebb elhelyezkedő alvállalkozókra. |
| --- | --- |

b)

a fővállalkozó alvállalkozóinak alvállalkozóira vagy az alvállalkozói láncban lejjebb elhelyezkedő alvállalkozókra.

(6)   A 36. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségek megszegésének céljára megfelelő intézkedéseket lehet hozni, például:

| a) | amennyiben egy tagállam nemzeti joga az alvállalkozók és a fővállalkozó közös felelősségét előíró mechanizmusról rendelkezik, a szóban forgó tagállamnak biztosítania kell, hogy a vonatkozó szabályokat a 36. cikk (2) bekezdésében említett feltételekkel összhangban alkalmazzák; |
| --- | --- |

a)

amennyiben egy tagállam nemzeti joga az alvállalkozók és a fővállalkozó közös felelősségét előíró mechanizmusról rendelkezik, a szóban forgó tagállamnak biztosítania kell, hogy a vonatkozó szabályokat a 36. cikk (2) bekezdésében említett feltételekkel összhangban alkalmazzák;

| b) | az ajánlatkérő szerv ezen irányelv 80. cikkének (3) bekezdésével összhangban ellenőrizheti, vagy a tagállamok kötelezhetik az ajánlatkérő szervet arra, hogy ellenőrizze, hogy az alvállalkozók esetében fennállnak-e a 2014/24/EU irányelv 57. cikke szerinti kizárási okok. Ilyen esetekben az ajánlatkérő szervnek köteleznie kell a gazdasági szereplőt, hogy helyettesítse másik alvállalkozóval azt az alvállalkozót, amelynek esetében az ellenőrzés azt derítette ki, hogy kötelező kizárási okok állnak fenn. Az ajánlatkérő szerv előírhatja, vagy a tagállamok kötelezhetik az ajánlatkérő szervet arra, hogy előírja a gazdasági szereplőnek, hogy helyettesítse másik alvállalkozóval azt az alvállalkozót, amelynek esetében az ellenőrzés azt derítette ki, hogy nem kötelező kizárási okok állnak fenn. |
| --- | --- |

b)

az ajánlatkérő szerv ezen irányelv 80. cikkének (3) bekezdésével összhangban ellenőrizheti, vagy a tagállamok kötelezhetik az ajánlatkérő szervet arra, hogy ellenőrizze, hogy az alvállalkozók esetében fennállnak-e a 2014/24/EU irányelv 57. cikke szerinti kizárási okok. Ilyen esetekben az ajánlatkérő szervnek köteleznie kell a gazdasági szereplőt, hogy helyettesítse másik alvállalkozóval azt az alvállalkozót, amelynek esetében az ellenőrzés azt derítette ki, hogy kötelező kizárási okok állnak fenn. Az ajánlatkérő szerv előírhatja, vagy a tagállamok kötelezhetik az ajánlatkérő szervet arra, hogy előírja a gazdasági szereplőnek, hogy helyettesítse másik alvállalkozóval azt az alvállalkozót, amelynek esetében az ellenőrzés azt derítette ki, hogy nem kötelező kizárási okok állnak fenn.

(7)   A tagállamok a nemzeti jogban szigorúbb felelősségi szabályokat is előírhatnak, illetve a nemzeti jogban részletesebb szabályozást is bevezethetnek az alvállalkozóknak teljesített közvetlen kifizetésekre, például azzal, hogy előírják, hogy az alvállalkozóknak az általuk benyújtandó kérés nélkül is lehet ilyen közvetlen kifizetéseket teljesíteni.

(8)   Azon tagállamok, amelyek úgy döntöttek, hogy előírják a (3), (5) vagy (6) bekezdés szerinti intézkedéseket, törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések útján és az uniós jogra tekintettel pontosítják az említett intézkedések végrehajtási feltételeit. Ennek során a tagállamok korlátozhatják az intézkedések alkalmazási körét, például bizonyos szerződéstípusok, a közszolgáltató ajánlatkérők vagy gazdasági szereplők egyes típusai vagy bizonyos összegek tekintetében.

89. cikk

A szerződések módosítása azok időtartama alatt

(1)   A szerződések vagy keretmegállapodások ezen irányelvvel összhangban új közbeszerzési eljárás nélkül módosíthatók az alábbiak közül bármely esetben:

| a) | ha a módosításokról – pénzbeli értéküktől függetlenül – az eredeti közbeszerzési dokumentumokban világos, pontos és egyértelmű felülvizsgálati rendelkezések rendelkeznek, amelyek magukban foglalhatnak az ár módosítására vonatkozó rendelkezéseket vagy opciókat. A rendelkezésekben meg kell állapítani a lehetséges módosítások és opciók hatályát és jellegét, valamint azokat a feltételeket, amelyek esetén ezek alkalmazhatók. E rendelkezések nem tehetnek lehetővé olyan módosításokat és opciókat, amelyek megváltoztatnák a szerződés vagy keretmegállapodás általános jellegét; |
| --- | --- |

a)

ha a módosításokról – pénzbeli értéküktől függetlenül – az eredeti közbeszerzési dokumentumokban világos, pontos és egyértelmű felülvizsgálati rendelkezések rendelkeznek, amelyek magukban foglalhatnak az ár módosítására vonatkozó rendelkezéseket vagy opciókat. A rendelkezésekben meg kell állapítani a lehetséges módosítások és opciók hatályát és jellegét, valamint azokat a feltételeket, amelyek esetén ezek alkalmazhatók. E rendelkezések nem tehetnek lehetővé olyan módosításokat és opciókat, amelyek megváltoztatnák a szerződés vagy keretmegállapodás általános jellegét;

| b) | az eredeti szerződő fél által elvégzendő, szükségessé vált további építési beruházások, nyújtandó további szolgáltatások vagy szállítandó további áruk tekintetében, amelyek nem szerepeltek az eredeti közbeszerzésben, amennyiben a szerződő fél módosítása:






  i. | nem megvalósítható olyan gazdasági vagy technikai okok miatt, mint például az eredeti közbeszerzés során vásárolt, meglévő berendezésekkel, szoftverekkel, szolgáltatásokkal vagy létesítményekkel való felcserélhetőség vagy kölcsönös átjárhatóság; és |
| --- | --- | --- |

b)

az eredeti szerződő fél által elvégzendő, szükségessé vált további építési beruházások, nyújtandó további szolgáltatások vagy szállítandó további áruk tekintetében, amelyek nem szerepeltek az eredeti közbeszerzésben, amennyiben a szerződő fél módosítása:

i.

nem megvalósítható olyan gazdasági vagy technikai okok miatt, mint például az eredeti közbeszerzés során vásárolt, meglévő berendezésekkel, szoftverekkel, szolgáltatásokkal vagy létesítményekkel való felcserélhetőség vagy kölcsönös átjárhatóság; és

| ii. | a közszolgáltató ajánlatkérő számára jelentős hátránnyal vagy a költségek megsokszorozódásával járna; |
| --- | --- |

ii.

a közszolgáltató ajánlatkérő számára jelentős hátránnyal vagy a költségek megsokszorozódásával járna;

| c) | amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:






  i. | olyan körülmények miatt merült fel a módosítás igénye, amelyet egy kellő gondossággal eljáró közszolgáltató ajánlatkérő nem láthatott előre; |
| --- | --- | --- |

c)

amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

i.

olyan körülmények miatt merült fel a módosítás igénye, amelyet egy kellő gondossággal eljáró közszolgáltató ajánlatkérő nem láthatott előre;

| ii. | a módosítás nem változtatja meg a szerződés általános jellegét; |
| --- | --- |

ii.

a módosítás nem változtatja meg a szerződés általános jellegét;

| d) | amennyiben új szerződő fél lép azon fél helyébe, amelynek a közszolgáltató ajánlatkérő eredetileg odaítélte a szerződést, az alábbi okok valamelyikének következtében:






  i. | az a) pont szerinti egyértelmű felülvizsgálati rendelkezés vagy opció; |
| --- | --- | --- |

d)

amennyiben új szerződő fél lép azon fél helyébe, amelynek a közszolgáltató ajánlatkérő eredetileg odaítélte a szerződést, az alábbi okok valamelyikének következtében:

i.

az a) pont szerinti egyértelmű felülvizsgálati rendelkezés vagy opció;

| ii. | az eredeti szerződő fél helyébe egyetemes vagy részleges jogutódlás révén, vállalati átszervezést – többek között vállalatátvételt, egyesülést vagy felvásárlást – vagy fizetésképtelenséget követően egy másik gazdasági szereplő lép, amely megfelel az eredetileg megállapított minőségi kiválasztási szempontoknak, feltéve, hogy ezzel nem jár együtt a szerződés egyéb lényeges módosítása, és hogy mindez nem ezen irányelv alkalmazásának a megkerülését célozza; vagy |
| --- | --- |

ii.

az eredeti szerződő fél helyébe egyetemes vagy részleges jogutódlás révén, vállalati átszervezést – többek között vállalatátvételt, egyesülést vagy felvásárlást – vagy fizetésképtelenséget követően egy másik gazdasági szereplő lép, amely megfelel az eredetileg megállapított minőségi kiválasztási szempontoknak, feltéve, hogy ezzel nem jár együtt a szerződés egyéb lényeges módosítása, és hogy mindez nem ezen irányelv alkalmazásának a megkerülését célozza; vagy

| iii. | amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő átvállalja a fővállalkozónak az alvállalkozókkal szemben fennálló kötelezettségeit, amennyiben erről a nemzeti jogszabályok a 88. cikkel összhangban rendelkeznek; |
| --- | --- |

iii.

amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő átvállalja a fővállalkozónak az alvállalkozókkal szemben fennálló kötelezettségeit, amennyiben erről a nemzeti jogszabályok a 88. cikkel összhangban rendelkeznek;

| e) | amennyiben a módosítások értéküktől függetlenül nem jelentősek a (4) bekezdés értelmében. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a módosítások értéküktől függetlenül nem jelentősek a (4) bekezdés értelmében.

Azon közszolgáltató ajánlatkérők, amelyek az e bekezdés b) és c) pontjában említett esetekben módosítottak egy szerződést, kötelesek erről hirdetményt közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A hirdetménynek a XVI. mellékletben meghatározott információkat kell tartalmaznia, és azt a 71. cikk rendelkezéseinek megfelelően kell közzétenni.

(2)   Ezenfelül és anélkül, hogy ellenőrizni kellene, hogy a (4) bekezdés a)–d) pontjában foglalt feltételek teljesülnek-e, a szerződések ezen irányelvvel összhangban akkor is módosíthatók új közbeszerzési eljárás nélkül, ha a módosítás értéke nem éri el az alábbi értékek egyikét sem:

| i. | a 15. cikkben megállapított értékhatárok; és |
| --- | --- |

i.

a 15. cikkben megállapított értékhatárok; és

| ii. | a szolgáltatási és árubeszerzési szerződések eredeti szerződések értékének 10 %-a és az építési beruházási szerződések eredeti szerződéses értékének 15 %-a. |
| --- | --- |

ii.

a szolgáltatási és árubeszerzési szerződések eredeti szerződések értékének 10 %-a és az építési beruházási szerződések eredeti szerződéses értékének 15 %-a.

Mindazonáltal a módosítás nem változtathatja meg a szerződés vagy keretmegállapodás általános jellegét. Több egymást követő módosítás esetén ezt az értéket az egymást követő módosítások összesített nettó értéke alapján kell megállapítani.

(3)   Amennyiben a szerződés indexálási rendelkezést is magában foglal, úgy a (2) bekezdésben említett ár kiszámításakor az aktualizált árat kell referenciaértéknek tekinteni.

(4)   Egy szerződés vagy keretmegállapodás módosítása annak időtartama alatt akkor tekintendő lényegesnek az (1) bekezdés e) pontjának értelmében, ha a szerződés vagy keretmegállapodás jellege érdemben megváltozik az eredetileg megkötött szerződéshez vagy keretmegállapodáshoz képest. Az (1) és a (2) bekezdés sérelme nélkül, a módosítás minden esetben lényegesnek tekintendő akkor, ha az alábbi feltételek valamelyike teljesül:

| a) | a módosítás olyan feltételeket vezet be, amelyek alapján – ha azok az eredeti közbeszerzési eljárás részét képezték volna –, lehetőség lett volna az eredetileg kiválasztott részvételre jelentkezőktől eltérő jelentkezők részvételének az engedélyezésére, az eredetileg elfogadott ajánlattól eltérő ajánlat elfogadására, vagy amelyek további résztvevőket ösztönöztek volna a közbeszerzési eljárásban való részvételre; |
| --- | --- |

a)

a módosítás olyan feltételeket vezet be, amelyek alapján – ha azok az eredeti közbeszerzési eljárás részét képezték volna –, lehetőség lett volna az eredetileg kiválasztott részvételre jelentkezőktől eltérő jelentkezők részvételének az engedélyezésére, az eredetileg elfogadott ajánlattól eltérő ajánlat elfogadására, vagy amelyek további résztvevőket ösztönöztek volna a közbeszerzési eljárásban való részvételre;

| b) | a módosítás a szerződő fél javára megváltoztatja a szerződés vagy keretmegállapodás gazdasági egyensúlyát, olyan módon, amelyről az eredeti szerződés vagy keretmegállapodás nem rendelkezett; |
| --- | --- |

b)

a módosítás a szerződő fél javára megváltoztatja a szerződés vagy keretmegállapodás gazdasági egyensúlyát, olyan módon, amelyről az eredeti szerződés vagy keretmegállapodás nem rendelkezett;

| c) | a módosítás jelentősen kibővíti a szerződés vagy keretmegállapodás hatályát; |
| --- | --- |

c)

a módosítás jelentősen kibővíti a szerződés vagy keretmegállapodás hatályát;

| d) | amennyiben új szerződő fél lép azon fél helyébe, amelynek a szerződést eredetileg odaítélték, vagy más esetek, az (1) bekezdés d) pontjában szereplő esetek kivételével. |
| --- | --- |

d)

amennyiben új szerződő fél lép azon fél helyébe, amelynek a szerződést eredetileg odaítélték, vagy más esetek, az (1) bekezdés d) pontjában szereplő esetek kivételével.

(5)   Ezen irányelv értelmében új közbeszerzési eljárásra van szükség az építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés vagy keretmegállapodás rendelkezéseinek – a szerződés vagy keretmegállapodás időtartama alatt történő – az (1) és (2) bekezdésben foglaltaktól eltérő módosításai esetében.

90. cikk

A szerződés felmondása

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a közszolgáltató ajánlatkérőnek – legalább az alábbi körülmények fennállása esetén és az alkalmazandó nemzeti jogban meghatározott feltételek szerint – lehetősége legyen az építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés felmondására annak időtartama alatt, ha:

| a) | a szerződés olyan lényeges módosítására került sor, amely esetében a 89. cikk értelmében új közbeszerzési eljárást kellett volna lefolytatni; |
| --- | --- |

a)

a szerződés olyan lényeges módosítására került sor, amely esetében a 89. cikk értelmében új közbeszerzési eljárást kellett volna lefolytatni;

| b) | a szerződő fél a szerződés odaítélésekor a 2014/24/EU irányelv 57. cikkének (1) bekezdésében említett helyzetek egyikében volt, és ezért azt ezen irányelv 80. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján ki kellett volna zárni a közbeszerzési eljárásból; |
| --- | --- |

b)

a szerződő fél a szerződés odaítélésekor a 2014/24/EU irányelv 57. cikkének (1) bekezdésében említett helyzetek egyikében volt, és ezért azt ezen irányelv 80. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján ki kellett volna zárni a közbeszerzési eljárásból;

| c) | a szerződést nem lehetett volna a szerződő félnek odaítélni, mivel az Európai Unió Bírósága az EUMSZ 258. cikke alapján indított eljárásban kimondta, hogy a Szerződésekből és ebből az irányelvből eredő valamely kötelezettség tekintetében súlyos kötelezettségszegés történt. |
| --- | --- |

c)

a szerződést nem lehetett volna a szerződő félnek odaítélni, mivel az Európai Unió Bírósága az EUMSZ 258. cikke alapján indított eljárásban kimondta, hogy a Szerződésekből és ebből az irányelvből eredő valamely kötelezettség tekintetében súlyos kötelezettségszegés történt.

III.   CÍM

KÜLÖNÖS KÖZBESZERZÉSI RENDSZEREK

I.   FEJEZET

Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások

91. cikk

A szerződés odaítélése a szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások esetében

A szociális és a XVII. mellékletben felsorolt egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozó szerződéseket e fejezetnek megfelelően kell odaítélni, ha a szerződések értéke megegyezik a 15. cikk c) pontjában szereplő értékhatárral, illetve azt meghaladja.

92. cikk

Tájékoztatók és hirdetmények közzététele

(1)   Ha a közszolgáltató ajánlatkérő szerződést kíván odaítélni a 91. cikkben említett szolgáltatásokra vonatkozóan, ezt a szándékát a következő módszerek valamelyikével kell közzétennie:

| a) | szerződési hirdetménnyel; |
| --- | --- |

a)

szerződési hirdetménnyel;

| b) | időszakos előzetes tájékoztatóval, amelyet folyamatosan közzé kell tenni. Az időszakos előzetes tájékoztatóban konkrétan meg kell jelölni az odaítélendő szerződések tárgyát képező szolgáltatások típusait. A tájékoztatónak tartalmaznia kell továbbá azt, hogy a szerződést további hirdetmény közzététele nélkül ítélik oda, és a tájékoztatóban fel kell kérni az érdekelt gazdasági szereplőket, hogy részvételi szándékukat írásban közöljék; vagy |
| --- | --- |

b)

időszakos előzetes tájékoztatóval, amelyet folyamatosan közzé kell tenni. Az időszakos előzetes tájékoztatóban konkrétan meg kell jelölni az odaítélendő szerződések tárgyát képező szolgáltatások típusait. A tájékoztatónak tartalmaznia kell továbbá azt, hogy a szerződést további hirdetmény közzététele nélkül ítélik oda, és a tájékoztatóban fel kell kérni az érdekelt gazdasági szereplőket, hogy részvételi szándékukat írásban közöljék; vagy

| c) | minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetménnyel, amelyet folyamatosan közzé kell tenni. |
| --- | --- |

c)

minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetménnyel, amelyet folyamatosan közzé kell tenni.

Az első albekezdés azonban nem alkalmazandó abban az esetben, ha a közbeszerzési eljárás keretében a szerződés odaítélésére felhívás nélküli tárgyalásos eljárást lehetett volna alkalmazni az 50. cikkel összhangban.

(2)   A 91. cikkben említett szolgáltatások tekintetében szerződést odaítélő közszolgáltató ajánlatkérő az eredményt a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatóban teszi közzé. E tájékoztatókat azonban negyedévente össze is vonhatja. Ebben az esetben a közszolgáltató ajánlatkérőknek az egyes negyedévek végétől számított 30 napon belül kell megküldeniük az összevont tájékoztatókat.

(3)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett tájékoztatóknak és hirdetményeknek a XVIII. melléklet A., B., C., illetve D. részében említett információkat kell tartalmazniuk, a formanyomtatványoknak megfelelően. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokban határozza meg az említett formanyomtatványokat. A végrehajtási jogi aktusokat a 105. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(4)   Az ebben a cikkben említett tájékoztatókat és hirdetményeket a 71. cikknek megfelelően kell közzétenni.

93. cikk

A szerződések odaítélésének elvei

(1)   A tagállamok nemzeti szabályokat vezetnek be az e fejezet hatálya alá tartozó szerződések odaítélésére vonatkozóan, annak biztosítása érdekében, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők megfeleljenek az átláthatóság és a gazdasági szereplőkkel szembeni egyenlő bánásmód elvének. A tagállamok szabadon állapíthatják meg az alkalmazandó eljárási szabályokat, amennyiben e szabályok lehetővé teszik a közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy figyelembe vegyék a szóban forgó szolgáltatások egyedi sajátosságait.

(2)   A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők figyelembe vehessék a szolgáltatások minőségének, folyamatosságának, hozzáférhetőségének, megfizethetőségének, elérhetőségének és átfogóságának biztosításával kapcsolatos igényt, az igénybevevők különböző kategóriái – köztük a hátrányos helyzetű és veszélyeztetett csoportok – sajátos igényeit, az igénybevevők bevonását és szerephez juttatását, valamint az innovációt. A tagállamok azt is előírhatják, hogy a szolgáltatót a legjobb ár-minőség arányú ajánlat szempontja alapján kell kiválasztani, figyelembe véve a szociális szolgáltatásoknál a minőségi és fenntarthatósági szempontokat.

94. cikk

Fenntartott szerződések bizonyos szolgáltatások esetében

(1)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ajánlatkérő szerv közszolgáltató ajánlatkérők kizárólag a 91. cikkben említett – a 75121000-0, 75122000-7, 75123000-4, 79622000-0, 79624000-4, 79625000-1, 80110000-8, 80300000-7, 80420000-4, 80430000-7, 80511000-9, 80520000-5, 80590000-6, 85000000-9–85323000-9, 92500000-6, 92600000-7, 98133000-4, 98133110-8 CPV-kód alá tartozó – egészségügyi, szociális és kulturális szolgáltatások esetében fenntarthatják bizonyos szervezetek számára a közbeszerzési szerződések odaítélésére irányuló eljárásban való részvétel jogát.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szervezetnek az alábbi kritériumok mindegyikét teljesítenie kell:

| a) | célja az (1) bekezdésben említett szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó közfeladat ellátása; |
| --- | --- |

a)

célja az (1) bekezdésben említett szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó közfeladat ellátása;

| b) | a nyereséget újrabefektetik a szervezet céljának elérése érdekében. Ha a nyereséget felosztják vagy újrafelosztják, akkor ennek a munkavállalóknak az irányításban való aktív részvételével kapcsolatos megfontolásokon kell alapulnia; |
| --- | --- |

b)

a nyereséget újrabefektetik a szervezet céljának elérése érdekében. Ha a nyereséget felosztják vagy újrafelosztják, akkor ennek a munkavállalóknak az irányításban való aktív részvételével kapcsolatos megfontolásokon kell alapulnia;

| c) | a szerződést teljesítő szervezet irányítási vagy tulajdonosi struktúrájának munkavállalói részesedésen vagy a munkavállalóknak az irányításban való aktív részvételén kell alapulnia, vagy a munkavállalók, felhasználók és érdekeltek aktív részvételét kell szükségessé tennie; és |
| --- | --- |

c)

a szerződést teljesítő szervezet irányítási vagy tulajdonosi struktúrájának munkavállalói részesedésen vagy a munkavállalóknak az irányításban való aktív részvételén kell alapulnia, vagy a munkavállalók, felhasználók és érdekeltek aktív részvételét kell szükségessé tennie; és

| d) | az adott ajánlatkérő szerva szervezetnek a megelőző három évben nem ítélt oda e cikk alapján a szóban forgó szolgáltatásokra vonatkozó szerződést. |
| --- | --- |

d)

az adott ajánlatkérő szerva szervezetnek a megelőző három évben nem ítélt oda e cikk alapján a szóban forgó szolgáltatásokra vonatkozó szerződést.

(3)   A szerződés maximális időtartama nem haladhatja meg a három évet.

(4)   Az eljárást megindító felhívásban hivatkozni kell erre a cikkre.

(5)   A 108. cikktől eltérve, a Bizottság megvizsgálja e cikk hatásait, és arról 2019. április 18-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

II.   FEJEZET

A tervpályázatokra vonatkozó szabályok

95. cikk

Hatály

(1)   Ez a fejezet az olyan tervpályázatokra alkalmazandó, amelyeket egy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésre vonatkozó közbeszerzési eljárás részeként szerveztek, feltéve, hogy a szerződés becsült, hozzáadottérték-adó nélküli értéke, beleértve a résztvevők számára teljesített bármilyen lehetséges díjat vagy kifizetést, a 15. cikk a) pontjában előírt értékkel azonos vagy annál nagyobb.

(2)   Ez a fejezet minden olyan tervpályázatra alkalmazandó, amelyeknél a résztvevők számára teljesített díjak és kifizetések összértéke, beleértve a szolgáltatási szerződés becsült, héa nélküli értékét – amelyet az 50. cikk j) pontja alapján lehet meghatározni, ha a közszolgáltató ajánlatkérő a tervpályázati hirdetményben nem zár ki ilyen odaítélést – a 15. cikk a) pontjában előírt értékkel azonos vagy annál nagyobb.

96. cikk

Tájékoztatók és hirdetmények

(1)   Az a közszolgáltató ajánlatkérő, amely tervpályázatot kíván szervezni, ezt a szándékát tervpályázati hirdetményben teszi közzé.

Amennyiben az 50. cikk j) pontja szerint a későbbiekben szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést is oda kívánnak ítélni, ezt jelezni kell a tervpályázati hirdetményben.

Az a közszolgáltató ajánlatkérő, amely tervpályázatot szervezett, ennek eredményét tájékoztatóban teszi közzé.

(2)   Az eljárást megindító felhívásnak tartalmaznia kell a XIX. mellékletben meghatározott információkat, a tervpályázat eredményéről szóló tájékoztatónak pedig a XX. mellékletben meghatározott információkat, formanyomtatványok formájában. A Bizottság ezeket az egységes formanyomtatványokat végrehajtási jogi aktusokban határozza meg. A végrehajtási jogi aktusokat a 105. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

A tervpályázat eredményéről szóló tájékoztatót a tervpályázat lezárásától számított 30 napon belül el kell juttatni az Európai Unió Kiadóhivatalához.

Ha a tervpályázat kimenetelével kapcsolatos információk közlése akadályozná a jogérvényesítést, ellentétes volna a közérdekkel, vagy sértené egy bizonyos – magán- vagy állami tulajdonú – gazdasági szereplő törvényes üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt, az ilyen információkat nem szükséges közzétenni.

(3)   A 71. cikk (2)–(6) bekezdése a tervpályázatokhoz kapcsolódó tájékoztatókra és hirdetményekre is vonatkozik.

97. cikk

A tervpályázatok megszervezésének szabályai, a résztvevők és a bírálóbizottság kiválasztása

(1)   Tervpályázatok szervezésekor a közszolgáltató ajánlatkérőnek az I. cím és e fejezet rendelkezéseihez hozzáigazított eljárásokat kell alkalmaznia.

(2)   A tervpályázaton való részvétel nem korlátozható:

| a) | valamely tagállam területére vagy területének egy részére tett hivatkozással; |
| --- | --- |

a)

valamely tagállam területére vagy területének egy részére tett hivatkozással;

| b) | azon az alapon, hogy annak a tagállamnak a joga szerint, amelyben a tervpályázatot szervezik, a résztvevőknek természetes vagy jogi személyeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

b)

azon az alapon, hogy annak a tagállamnak a joga szerint, amelyben a tervpályázatot szervezik, a résztvevőknek természetes vagy jogi személyeknek kell lenniük.

(3)   Amennyiben a tervpályázaton korlátozott számban vehetnek részt pályázók, a közszolgáltató ajánlatkérőnek világos és megkülönböztetéstől mentes kiválasztási szempontokat kell meghatároznia. A részvételre felhívott jelentkezők számának minden esetben elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy tényleges verseny jöjjön létre.

(4)   A bírálóbizottság kizárólag a pályázat résztvevőitől független természetes személyekből állhat. Ha a pályázat résztvevőitől meghatározott szakképesítést követelnek meg, a bírálóbizottság tagjai legalább egyharmadának rendelkeznie kell a résztvevőktől megkövetelt vagy azzal egyenértékű szakképesítéssel.

98. cikk

A bírálóbizottság döntései

(1)   A bírálóbizottság önállóan hozza meg döntéseit és alakítja ki véleményét.

(2)   A részvételre jelentkezők által benyújtott terveket és projekteket a bírálóbizottság névtelenül és kizárólag a tervpályázati hirdetményben meghatározott szempontok alapján vizsgálja meg.

(3)   A bírálóbizottság a tagjai által aláírt jelentésben állapítja meg a projektek rangsorolását, amelyet az egyes projektek pozitív jellemzői alapján határoz meg, és a jelentésben feltünteti megjegyzéseit, valamint a tisztázást igénylő kérdéseket.

(4)   A névtelenséget a bírálóbizottság véleményének kinyilvánításáig, illetve döntésének meghozataláig tiszteletben kell tartani.

(5)   A részvételre jelentkezőket szükség esetén fel lehet kérni, hogy a projektek bármely vonatkozásának tisztázása érdekében válaszoljanak a bírálóbizottság által a jegyzőkönyvben rögzített kérdésekre.

(6)   A bírálóbizottság tagjai és a részvételre jelentkezők közötti párbeszédről teljes körű jegyzőkönyvet kell készíteni.

IV.   CÍM

IRÁNYÍTÁS

99. cikk

Végrehajtás

(1)   A helyes és hatékony végrehajtás tényleges biztosítása érdekében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy legalább az ebben a cikkben meghatározott feladatokat egy vagy több hatóság, szerv vagy szervezet lássa el. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e feladatok tekintetében hatáskörrel rendelkező valamennyi hatóságról és szervezetről.

(2)   A tagállamok gondoskodnak a közbeszerzési szabályok alkalmazásának monitoringjáról.

A monitoringhatóságokat és szervezeteket fel kell hatalmazni arra, hogy amennyiben saját kezdeményezésükre vagy információk kézhezvételét követően konkrét jogsértéseket vagy rendszerszintű problémákat tárnak fel, azokat jelezzék a nemzeti audithatóságoknak, bíróságoknak, törvényszékeknek vagy más megfelelő hatóságoknak vagy szervezeteknek, például az ombudsmannak, illetve a nemzeti parlamenteknek vagy parlamenti bizottságoknak.

(3)   A (2) bekezdés szerinti monitoringtevékenységek eredményeit megfelelő tájékoztatási eszközök segítségével nyilvánosságra kell hozni. Ezeket az eredményeket a Bizottság részére is rendelkezésre kell bocsátaniuk. Az eredményeket be lehet építeni például az e bekezdés második albekezdésében említett monitoringjelentésekbe.

A tagállamok 2017. április 18-ig, és azt követően háromévente monitoringjelentést küldenek a Bizottságnak, amelyben tájékoztatják adott esetben a helytelen alkalmazás vagy a jogbizonytalanság leggyakoribb okairól – ideértve a szabályok alkalmazásában tapasztalható esetleges strukturális vagy visszatérő problémákat is –, csakúgy mint a kkv-k közbeszerzésben való részvételének mértékéről, valamint a közbeszerzéssel kapcsolatos csalás, korrupció, összeférhetetlenség és más súlyos szabálytalanságok megelőzéséről, felderítéséről és megfelelő jelentéséről.

A Bizottság legfeljebb háromévente felkérheti a tagállamokat arra, hogy nyújtsanak tájékoztatást a nemzeti stratégiai közbeszerzési politikáik gyakorlati végrehajtásáról.

E cikk alkalmazásában a „kkv” fogalmát a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (44) fogalommeghatározása szerint kell értelmezni.

A Bizottság az e bekezdés alapján kapott információk alapján rendszeres jelentést tesz közzé az említett politikáknak az egységes piacon történő végrehajtásáról és legjobb gyakorlatairól.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy:

| a) | az uniós közbeszerzési jogszabályok értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos információk és iránymutatások térítésmentesen rendelkezésre álljanak az ajánlatkérő szerveknek és a gazdasági szereplőknek – különösen a kkv-knak – a közbeszerzési szabályok helyes alkalmazása terén való támogatása érdekében; valamint |
| --- | --- |

a)

az uniós közbeszerzési jogszabályok értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos információk és iránymutatások térítésmentesen rendelkezésre álljanak az ajánlatkérő szerveknek és a gazdasági szereplőknek – különösen a kkv-knak – a közbeszerzési szabályok helyes alkalmazása terén való támogatása érdekében; valamint

| b) | az ajánlatkérő szervek segítséget kaphassanak a közbeszerzési eljárások megtervezéséhez és lebonyolításához. |
| --- | --- |

b)

az ajánlatkérő szervek segítséget kaphassanak a közbeszerzési eljárások megtervezéséhez és lebonyolításához.

(5)   A tagállamok – a Bizottság által a tagállamokkal folytatott kommunikációra és a velük való kapcsolattartásra vonatkozóan létrehozott általános eljárások és munkamódszerek sérelme nélkül – kapcsolattartót jelölnek ki, amelynek feladata a Bizottsággal való együttműködés a közbeszerzési jogszabályok alkalmazása tekintetében.

(6)   Az ajánlatkérő szerveknek – legalább a szerződés időtartama alatt – meg kell őrizniük minden olyan megkötött szerződés példányait, amelynek értéke eléri vagy meghaladja az alábbi összegeket:

| a) | 1 000 000 EUR az árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében; |
| --- | --- |

a)

1 000 000 EUR az árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében;

| b) | 10 000 000 EUR az építési beruházásokra irányuló szerződések esetében. |
| --- | --- |

b)

10 000 000 EUR az építési beruházásokra irányuló szerződések esetében.

Az ajánlatkérő szerveknek betekintést kell biztosítaniuk az említett szerződésekbe; az egyes meghatározott dokumentumokhoz vagy információkhoz való hozzáférés azonban – a dokumentumokhoz való hozzáférésre és az adatvédelemre vonatkozó, alkalmazandó uniós vagy nemzeti szabályokban előírt mértékben és feltételekkel – megtagadható.

100. cikk

A szerződések odaítélésére irányuló eljárásokra vonatkozó egyedi jelentések

(1)   A közszolgáltató ajánlatkérő az ezen irányelv hatálya alá tartozó minden egyes szerződés és keretmegállapodás tekintetében, valamint minden alkalommal, amikor dinamikus beszerzési rendszert hoz létre, megőrzi a megfelelő adatokat. Ezek az adatok lehetővé teszik számára, hogy egy későbbi időpontban indokolni tudja a következőkkel kapcsolatos döntéseket:

| a) | a gazdasági szereplők minősítése és kiválasztása, valamint a szerződések odaítélése; |
| --- | --- |

a)

a gazdasági szereplők minősítése és kiválasztása, valamint a szerződések odaítélése;

| b) | a felhívás nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása, az 50. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

a felhívás nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása, az 50. cikknek megfelelően;

| c) | az I. cím II. és III. fejezetében előírt eltérések értelmében a II. cím II–IV. fejezete alkalmazásának mellőzése; |
| --- | --- |

c)

az I. cím II. és III. fejezetében előírt eltérések értelmében a II. cím II–IV. fejezete alkalmazásának mellőzése;

| d) | szükség esetén annak indokolása, hogy az elektronikus benyújtás tekintetében miért került sor az elektronikustól eltérő kommunikációs eszközök használatára. |
| --- | --- |

d)

szükség esetén annak indokolása, hogy az elektronikus benyújtás tekintetében miért került sor az elektronikustól eltérő kommunikációs eszközök használatára.

Amennyiben a 70. cikk vagy a 92. cikk (2) bekezdése szerint készített, a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató tartalmazza az ebben a bekezdésben előírt információkat, a közszolgáltató ajánlatkérő hivatkozhat az említett tájékoztatóra.

(2)   A közszolgáltató ajánlatkérőnek dokumentálnia kell az összes közbeszerzési eljárás menetét, függetlenül attól, hogy az eljárásokat elektronikus úton folytatják-e le. Ebből a célból az ajánlatkérő szervnek meg kell őriznie a szükséges dokumentumokat, amelyek a közbeszerzési eljárás valamennyi szakaszában meghozott döntéseket indokolják, így például a gazdasági szereplőkkel folytatott kommunikációval és a belső tanácskozásokkal, a közbeszerzési dokumentumok elkészítésével, az esetleges párbeszéddel vagy tárgyalással, a kiválasztással, valamint a szerződések odaítélésével kapcsolatos dokumentumokat. A dokumentációt a szerződés odaítélésének időpontjától számított legalább három évig kell megőrizni.

(3)   Az információkat, dokumentumokat vagy azok főbb elemeit meg kell küldeni a Bizottságnak vagy a 99. cikkben említett nemzeti hatóságoknak, szerveknek vagy szervezeteknek, amennyiben ezt kérik.

101. cikk

Nemzeti jelentéstétel és statisztikai információ

(1)   A Bizottság felülvizsgálja a 67–71., a 92. és a 96. cikkben említett, a IX. melléklettel összhangban közzétett tájékoztatókból és hirdetményekből nyerhető adatok minőségét és teljességét.

Ha az e bekezdés első albekezdésében említett adatok minősége és teljessége nem felel meg a 67. cikk (1) bekezdésében, a 68. cikk (1) bekezdésében, a 69. cikkben, a 70. cikk (1) bekezdésében, a 92. cikk (3) bekezdésében és a 96. cikk (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségeknek, a Bizottság kiegészítő adatokat kér az érintett tagállamtól. Az érintett tagállam ésszerű határidőn belül megadja a Bizottság által kért, hiányzó statisztikai adatokat.

(2)   A tagállamok 2017. április 18-ig, és azt követően háromévente az olyan közbeszerzéseket illetően, amelyek ezen irányelv hatálya alá tartoztak volna, ha az értékük meghaladta volna a 15. cikkben megállapított vonatkozó értékhatárokat, jelentést nyújtanak be a Bizottságnak, amelyben fel kell tüntetni, hogy az érintett időszakban mennyi volt az ilyen közbeszerzések becsült, összesített teljes értéke. A becslés alapjául elsősorban a nemzeti közzétételi követelményekből adódóan rendelkezésre álló adatok vagy mintavételen alapuló becslések szolgálhatnak.

Az említett jelentést be lehet építeni a 99. cikk (3) bekezdésében említett jelentésbe.

102. cikk

Közigazgatási együttműködés

(1)   A tagállamok kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak, és a hatékony együttműködés érdekében intézkedéseket hoznak a 62., 81., és 84. cikkben említett kérdésekben történő információcsere biztosítására. Gondoskodnak az egymásnak szolgáltatott adatok bizalmas kezeléséről.

(2)   Az információcserét minden érintett tagállam illetékes hatóságának a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (45) és a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (46) előírt, a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályoknak megfelelően kell folytatnia.

(3)   Az 1024/2012/EU rendelet által létrehozott belső piaci információs rendszernek (IMI) az ezen irányelv által szabályozott információcsere céljára történő használata teszteléséhez legkésőbb 2015. április 18-ig kísérleti projektet kell indítani.

V.   CÍM

Felhatalmazás, végrehajtási hatáskörök és záró rendelkezések

103. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)   A Bizottság 4., 17., 40., 41., 76. és 83. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól 2014. április 17-től kezdődő hatállyal.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4., 17., 40., 41., 76. és 83. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)   A.4, 17., 40., 41., 76. és 83. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

104. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus haladéktalanul hatályba lép és alkalmazandó, amennyiben nem emelnek ellene kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 103. cikk (5) bekezdésének megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.

105. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját a 71/306/EGK (47) tanácsi határozattal létrehozott közbeszerzési tanácsadó bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(2)   Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e cikkre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

106. cikk

Átültetés és átmeneti rendelkezések

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy 2016. április 18-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

(2)   Az e cikk (1) bekezdése ellenére a tagállamok 2018. október 18-ig a 40. cikk (1) bekezdésének az alkalmazását, kivéve, ha az 52. cikk, az 53. cikk, az 54. cikk, az 55. cikk (3) bekezdése, a 71. cikk (2) bekezdése vagy a 73. cikk alapján elektronikus eszközök használata kötelező.

Az e cikk (1) bekezdése ellenére a központi beszerző szervek esetében a tagállamok az 55. cikk (3) bekezdése alapján 2017. április 18-ig elhalaszthatják a 40. cikk (1) bekezdésének az alkalmazását.

Ha egy tagállam úgy dönt, hogy elhalasztja a 40. cikk (1) bekezdésének az alkalmazását, akkor úgy kell rendelkeznie, hogy az ajánlatkérő szervek minden kommunikáció és információcsere elvégzéséhez a következő kommunikációs eszközök közül választhatnak:

| a) | a 40. cikknek megfelelő elektronikus eszközök; |
| --- | --- |

a)

a 40. cikknek megfelelő elektronikus eszközök;

| b) | postai út vagy más megfelelő mód; |
| --- | --- |

b)

postai út vagy más megfelelő mód;

| c) | fax; |
| --- | --- |

c)

fax;

| d) | a fenti eszközök kombinációja. |
| --- | --- |

d)

a fenti eszközök kombinációja.

(3)   Amikor a tagállamok elfogadják az (1) és (2) bekezdésben említett intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

107. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2004/17/EK irányelv az ezen irányelv 2016. április 18-án hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozások erre az irányelvre való hivatkozásnak tekintendők, és a XXI. mellékletben található megfelelési táblázattal összhangban kell őket értelmezni.

108. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság 2019. április 18-ig áttekinti, hogy a 15. cikkben megállapított értékhatárok alkalmazása milyen gazdasági hatásokat gyakorol a belső piacra, különösen az olyan tényezők tekintetében, mint a határokon átnyúló szerződések odaítélése és a tranzakciós költségek, és erről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

A Bizottság, amennyiben lehetséges és helyénvaló, fontolóra veszi, hogy a tárgyalások következő fordulójában javasolja a közbeszerzésről szóló megállapodás értelmében alkalmazandó értékhatárok megnövelését. A közbeszerzésről szóló megállapodás alapján alkalmazandó értékhatárokban bekövetkező bármilyen változás esetén a jelentést adott esetben jogalkotási javaslat követi az ezen irányelvben meghatározott értékhatárok módosítása céljából.

109. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

110. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2014. február 26-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

D. KOURKOULAS

---

(1)  HL C 191., 2012.6.29., 84. o.

1

(2)  HL C 391., 2012.12.18., 49. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. január 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. február 11-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/17/EK irányelve a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/18/EK irányelve az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 114. o.).

5

(6)  A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről szóló, 2009. november 26-i 2010/48/EK tanácsi határozat (HL L 23., 2010.1.27., 35. o.) által jóváhagyva.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/24/EU irányelve a közbeszerzésről (Lásd e Hivatalos Lap 65. oldalát.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/81/EK irányelve a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról (HL L 216., 2009.8.20., 76. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/73/EK irányelve a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 94. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelve a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1997. december 15-i 97/67/EK irányelve a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról (HL L 15., 1998.1.21., 14. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 1994. május 30-i 94/22/EK irányelve a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről (HL L 164., 1994.6.30., 3. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 1370/2007/EK rendelete a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/23/EU irányelve a koncessziós szerződésekről (Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.).

14

(15)  A Tanács 1994. december 22-i 94/800/EK határozata a többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről (HL L 336., 1994.12.23., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 1370/2007/EK rendelete a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/34/EU irányelve a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. november 21-i 2012/34/EU irányelve az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 1996. december 16-i 96/71/EK irányelve a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről (HL L 18., 1997.1.21., 1. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 1025/2012/EU rendelete az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. június 17-i 593/2008/EK rendelete a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról (Róma I.) (HL L 177., 2008.7.4., 6. o.).

21

(22)  A Tanács 1992. február 25-i 92/13/EGK irányelve a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 76., 1992.3.23., 14. o.).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 1221/2009/EK rendelete a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről és a 761/2001/EK rendelet, a 2001/681/EK és a 2006/193/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 342., 2009.12.22., 1. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 2009/33/EK irányelve a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról (HL L 120., 2009.5.15., 5. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. január 15-i 106/2008/EK rendelete az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról (HL L 39., 2008.2.13., 1. o.).

25

(26)  A Tanács 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom rendelete az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról (HL L 124., 1971.6.8., 1. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. november 5-i 2195/2002/EK rendelete a Közös Közbeszerzési Szószedetről (CPV) (HL L 340., 2002.12.16., 1. o.).

27

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 1024/2012/EU rendelete a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről és a 2008/49/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (az IMI-rendelet) (HL L 316., 2012.11.14., 1. o.).

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

29

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. május 26-i 1059/2003/EK rendelete a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról (HL L 154., 2003.6.21., 1. o.).

30

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 1997. december 15-i 97/67/EK irányelve a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról (HL L 15., 1998.1.21., 14. o.).

31

(32)  A Tanács 1977. március 22-i 77/249/EGK irányelve az ügyvédi szolgáltatásnyújtás szabadsága tényleges gyakorlásának elősegítéséről (HL L 78., 1977.3.26., 17. o.).

32

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).

33

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelve a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (HL L 95., 2010.4.15., 1. o.).

34

(35)  A Bizottság 2002. március 4-i 2002/205/EK határozata az Ausztriának a 93/38/EGK irányelv 3. cikkében előírt különös szabályozás iránti kérelméről (HL L 68., 2002.3.12., 31. o.).

35

(36)  A Bizottság 2004. január 15-i 2004/73/EK bizottsági határozata a Németországnak a 93/38/EGK irányelv 3. cikkében megállapított különleges eljárás alkalmazása iránti kérelméről (HL L 16., 2004.1.23., 57. o.).

36

(37)  A Bizottság 1993. május 13-i 93/327/EGK határozata a földrajzi területeket kőolaj, földgáz, szén és egyéb szilárd üzemanyagok kutatása vagy kitermelése céljából hasznosító ajánlatkérőknek az általuk odaítélt szerződésekkel kapcsolatos információk Bizottság számára történő közlési kötelezettségére vonatkozó feltételek meghatározásáról (HL L 129., 1993.5.27., 25. o.).

37

(38)  Az Európai Parlament és a Tanács 1999. december 13-i 1999/93/EK irányelve az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekről (HL L 13., 2000.1.19., 12. o.).

38

(39)  A Bizottság 2009. október 16-i 2009/767/EK határozata az eljárásoknak a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti egyablakos ügyintézési pontokon keresztül elektronikus eszközökkel történő teljesítését lehetővé tevő rendelkezések meghatározásáról (HL L 274., 2009.10.20., 36. o.).

39

(40)  A Bizottság 2011. február 25-i 2011/130/EU határozata a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján elektronikusan aláírt dokumentumok országhatáron átnyúló feldolgozására vonatkozó minimumkövetelményekről (HL L 53., 2011.2.26., 66. o.).

40

(41)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. július 5-i 1082/2006/EK rendelete az európai területi együttműködési csoportosulásról (HL L 210., 2006.7.31., 19. o.).

41

(42)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. július 9-i 765/2008/EK rendelete a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

42

(43)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 9-i 952/2013/EU rendelete az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

43

(44)  A Bizottság 2003. május 6-i ajánlása a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

44

(45)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

45

(46)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 12-i 2002/58/EK irányelve az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

46

(47)  A Tanács 1971. július 26-i 71/306/EGK határozata az építési beruházásra irányuló közbeszerzésekkel foglalkozó tanácsadó Bizottság létrehozásáról (HL L 185., 1971.8.16., 15. o.).

47

---

I. MELLÉKLET

A 2. CIKK 2. PONTJÁNAK A) ALPONTJÁBAN EMLÍTETT TEVÉKENYSÉGEK JEGYZÉKE

Amennyiben a CPV és a NACE értelmezésében különbség áll fenn, a CPV-nómenklatúrát kell alkalmazni.

| NACE (1) | CPV-kód |
| --- | --- |
| F. ÁGAZAT | ÉPÍTŐIPAR |
| Osztály | Csoport | Alcsoport | Tárgy | Megjegyzések |
| 45 | | | Építőipar | Ez az osztály az alábbiakat foglalja magában:
  új épületek és építmények építése, helyreállítás és általános javítási munkálatok | 45000000 |
| | 45.1 | | Építési terület előkészítése | | 45100000 |
| | | 45.11 | Épületbontás, földmunka | Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:






  — | épületek és egyéb szerkezetek bontása, |

NACE (1)

CPV-kód

F. ÁGAZAT

ÉPÍTŐIPAR

Osztály

Csoport

Alcsoport

Tárgy

Megjegyzések

45

Építőipar

Ez az osztály az alábbiakat foglalja magában:

új épületek és építmények építése, helyreállítás és általános javítási munkálatok

45000000

45.1

Építési terület előkészítése

45100000

45.11

Épületbontás, földmunka

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

—

épületek és egyéb szerkezetek bontása,

| — | építési területek megtisztítása, |
| --- | --- |

—

építési területek megtisztítása,

| — | földmunkák: földkiemelés, területfeltöltés, építési területek kiegyenlítése és planírozása, árokásás, kövek eltávolítása, robbantás stb., |
| --- | --- |

—

földmunkák: földkiemelés, területfeltöltés, építési területek kiegyenlítése és planírozása, árokásás, kövek eltávolítása, robbantás stb.,

| — | bányászati terület előkészítése: |
| --- | --- |

—

bányászati terület előkészítése:

| — | takaróréteg eltávolítása, bányatulajdon és bányászati területek egyéb módon történő feltárása és előkészítése. |
| --- | --- |

—

takaróréteg eltávolítása, bányatulajdon és bányászati területek egyéb módon történő feltárása és előkészítése.

Ez az alcsoport az alábbiakat is tartalmazza:

| — | építési terület lecsapolása, |
| --- | --- |

—

építési terület lecsapolása,

| — | mezőgazdasági vagy erdőterület lecsapolása. |
| --- | --- |

—

mezőgazdasági vagy erdőterület lecsapolása.

45110000

45.12

Talajmintavétel, próbafúrás

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | építési, geofizikai, geológiai vagy hasonló célokból végzett próbafúrás és talajmintavétel. |
| --- | --- |

—

építési, geofizikai, geológiai vagy hasonló célokból végzett próbafúrás és talajmintavétel.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | olaj- vagy gázkutak létesítése céljából történő fúrás, lásd 11.20, |
| --- | --- |

—

olaj- vagy gázkutak létesítése céljából történő fúrás, lásd 11.20,

| — | vízkútfúrás, lásd 45.25, |
| --- | --- |

—

vízkútfúrás, lásd 45.25,

| — | aknamélyítés, lásd 45.25, |
| --- | --- |

—

aknamélyítés, lásd 45.25,

| — | olaj- és földgázmező feltárása, geofizikai, geológiai és szeizmikus felmérés, lásd 74.20. |
| --- | --- |

—

olaj- és földgázmező feltárása, geofizikai, geológiai és szeizmikus felmérés, lásd 74.20.

45120000

45.2

Szerkezetkész épület(rész), egyéb építmény építése

45200000

45.21

Épület, híd, alagút, közmű, vezeték építése

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | valamennyi építménytípus építése, |
| --- | --- |

—

valamennyi építménytípus építése,

| — | hidak – az autópályahidakat is beleértve – viaduktok, alagutak és aluljárók, |
| --- | --- |

—

hidak – az autópályahidakat is beleértve – viaduktok, alagutak és aluljárók,

| — | nagy távolságú csővezetékek, távközlési és villamos vezetékek, |
| --- | --- |

—

nagy távolságú csővezetékek, távközlési és villamos vezetékek,

| — | városi csővezetékek, városi távközlési és villamos vezetékek, |
| --- | --- |

—

városi csővezetékek, városi távközlési és villamos vezetékek,

| — | kiegészítő városi munkák, |
| --- | --- |

—

kiegészítő városi munkák,

| — | előre gyártott szerkezetek helyszíni összeszerelése és felállítása. |
| --- | --- |

—

előre gyártott szerkezetek helyszíni összeszerelése és felállítása.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | olaj- és gázkitermeléshez kapcsolódó járulékos szolgáltatói tevékenységek, lásd 11.20, |
| --- | --- |

—

olaj- és gázkitermeléshez kapcsolódó járulékos szolgáltatói tevékenységek, lásd 11.20,

| — | saját gyártású, nem betonból készült elemekből teljes, előre gyártott szerkezetek felállítása, lásd a 20-as, a 26-os és a 28-as osztályt, |
| --- | --- |

—

saját gyártású, nem betonból készült elemekből teljes, előre gyártott szerkezetek felállítása, lásd a 20-as, a 26-os és a 28-as osztályt,

| — | stadionokkal, uszodákkal, tornatermekkel, teniszpályákkal, golfpályákkal és egyéb sportlétesítményekkel összefüggésben végzett, nem épületek létrehozására irányuló építési munka, lásd 45.23, |
| --- | --- |

—

stadionokkal, uszodákkal, tornatermekkel, teniszpályákkal, golfpályákkal és egyéb sportlétesítményekkel összefüggésben végzett, nem épületek létrehozására irányuló építési munka, lásd 45.23,

| — | épületgépészeti szerelés, lásd 45.3, |
| --- | --- |

—

épületgépészeti szerelés, lásd 45.3,

| — | befejező építés, lásd 45.4, |
| --- | --- |

—

befejező építés, lásd 45.4,

| — | építészeti és építőmérnöki tevékenységek, lásd 74.20, |
| --- | --- |

—

építészeti és építőmérnöki tevékenységek, lásd 74.20,

| — | építési projektirányítás, lásd 74.20. |
| --- | --- |

—

építési projektirányítás, lásd 74.20.

45210000

Kivéve:

– 45213316

45220000

45231000

45232000

45.22

Tetőszerkezet- és tetőépítés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | tetőszerkezet-építés, |
| --- | --- |

—

tetőszerkezet-építés,

| — | tetőfedés, |
| --- | --- |

—

tetőfedés,

| — | víz és nedvesség elleni szigetelés. |
| --- | --- |

—

víz és nedvesség elleni szigetelés.

45261000

45.23

Autópálya, út, repülőtér és sportlétesítmény építése

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | autópályák, utcák, utak és jármű- vagy gyalogosforgalom céljára szánt egyéb utak építése, |
| --- | --- |

—

autópályák, utcák, utak és jármű- vagy gyalogosforgalom céljára szánt egyéb utak építése,

| — | vasútépítés, |
| --- | --- |

—

vasútépítés,

| — | repülőtéri kifutópályák építése, |
| --- | --- |

—

repülőtéri kifutópályák építése,

| — | stadionokkal, uszodákkal, tornatermekkel, teniszpályákkal, golfpályákkal és egyéb sportlétesítményekkel összefüggésben végzett, nem épületek létrehozására irányuló építési munka, |
| --- | --- |

—

stadionokkal, uszodákkal, tornatermekkel, teniszpályákkal, golfpályákkal és egyéb sportlétesítményekkel összefüggésben végzett, nem épületek létrehozására irányuló építési munka,

| — | útburkolatok és parkolóhelyek jelzéseinek felfestése. |
| --- | --- |

—

útburkolatok és parkolóhelyek jelzéseinek felfestése.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | előzetes földmunkák, lásd 45.11. |
| --- | --- |

—

előzetes földmunkák, lásd 45.11.

45212212 és DA03

45230000

Kivéve:

– 45231000

– 45232000

– 45234115

45.24

Vízi létesítmény építése

Ez az alcsoport az alábbiak építését foglalja magában:

| — | vízi utak, kikötői és folyami építmények, sportkikötők, |
| --- | --- |

—

vízi utak, kikötői és folyami építmények, sportkikötők,

| — | hajózsilipek stb., |
| --- | --- |

—

hajózsilipek stb.,

| — | védőgátak és töltések, |
| --- | --- |

—

védőgátak és töltések,

| — | kotrás, |
| --- | --- |

—

kotrás,

| — | felszín alatti munkálatok. |
| --- | --- |

—

felszín alatti munkálatok.

45240000

45.25

Egyéb építési szakmunkák

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | szaktudást vagy különleges berendezést igénylő, a különböző szerkezettípusok esetében megegyező, építési munkákkal kapcsolatos szaktevékenységek, |
| --- | --- |

—

szaktudást vagy különleges berendezést igénylő, a különböző szerkezettípusok esetében megegyező, építési munkákkal kapcsolatos szaktevékenységek,

| — | alapzat építése, a cölöpverést is beleértve, |
| --- | --- |

—

alapzat építése, a cölöpverést is beleértve,

| — | vízkútfúrás és -építés, aknamélyítés, |
| --- | --- |

—

vízkútfúrás és -építés, aknamélyítés,

| — | nem saját gyártású acélelemek felállítása, |
| --- | --- |

—

nem saját gyártású acélelemek felállítása,

| — | acélhajlítás, |
| --- | --- |

—

acélhajlítás,

| — | falazás és kőrakás, |
| --- | --- |

—

falazás és kőrakás,

| — | állványzat és munkapadozat felállítása és szétszerelése, az állványzat és munkapadozat bérlését is beleértve, |
| --- | --- |

—

állványzat és munkapadozat felállítása és szétszerelése, az állványzat és munkapadozat bérlését is beleértve,

| — | kémények és ipari kemencék építése. |
| --- | --- |

—

kémények és ipari kemencék építése.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | állványzat bérlése felállítás és szétszerelés nélkül, lásd 71.32. |
| --- | --- |

—

állványzat bérlése felállítás és szétszerelés nélkül, lásd 71.32.

45250000

45262000

45.3

Épületgépészeti szerelés

45300000

45.31

Villanyszerelés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

a következők beszerelése épületekbe vagy egyéb építményekbe:

| — | elektromos vezetékek és szerelvények, |
| --- | --- |

—

elektromos vezetékek és szerelvények,

| — | távközlési rendszerek, |
| --- | --- |

—

távközlési rendszerek,

| — | elektromos fűtési rendszerek, |
| --- | --- |

—

elektromos fűtési rendszerek,

| — | lakossági antennák, |
| --- | --- |

—

lakossági antennák,

| — | tűzriasztók, |
| --- | --- |

—

tűzriasztók,

| — | betörésvédelmi riasztók, |
| --- | --- |

—

betörésvédelmi riasztók,

| — | felvonók és mozgólépcsők, |
| --- | --- |

—

felvonók és mozgólépcsők,

| — | villámhárítók stb. |
| --- | --- |

—

villámhárítók stb.

45213316

45310000

Kivéve:

– 45316000

45.32

Szigetelés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | hő-, hang-, illetve rezgésszigetelés épületekben vagy egyéb építményekben. |
| --- | --- |

—

hő-, hang-, illetve rezgésszigetelés épületekben vagy egyéb építményekben.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | víz és nedvesség elleni szigetelés, lásd 45.22. |
| --- | --- |

—

víz és nedvesség elleni szigetelés, lásd 45.22.

45320000

45.33

Víz-, gáz-, fűtésszerelés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | a következők beszerelése épületekbe vagy egyéb építményekbe: |
| --- | --- |

—

a következők beszerelése épületekbe vagy egyéb építményekbe:

| — | csővezetékek és szaniterberendezések, |
| --- | --- |

—

csővezetékek és szaniterberendezések,

| — | gázszerelvények, |
| --- | --- |

—

gázszerelvények,

| — | fűtő-, szellőző-, hűtő- és légkondicionáló berendezések és csatornák, |
| --- | --- |

—

fűtő-, szellőző-, hűtő- és légkondicionáló berendezések és csatornák,

| — | sprinklerrendszerek. |
| --- | --- |

—

sprinklerrendszerek.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | elektromos fűtési rendszerek beszerelése, lásd 45.31. |
| --- | --- |

—

elektromos fűtési rendszerek beszerelése, lásd 45.31.

45330000

45.34

Egyéb épület-gépészeti szerelés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | utak, vasutak, repülőterek és kikötők világítási és jelzőrendszerének szerelése, |
| --- | --- |

—

utak, vasutak, repülőterek és kikötők világítási és jelzőrendszerének szerelése,

| — | máshová be nem sorolt szerelvények és berendezési tárgyak beszerelése épületekbe vagy egyéb építményekbe. |
| --- | --- |

—

máshová be nem sorolt szerelvények és berendezési tárgyak beszerelése épületekbe vagy egyéb építményekbe.

45234115

45316000

45340000

45.4

Befejező építés

45400000

45.41

Vakolás

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | külső és belső vakolat vagy stukkó alkalmazása épületekben vagy egyéb építményekben, beleértve az ehhez szükséges vakolattartó anyagokat. |
| --- | --- |

—

külső és belső vakolat vagy stukkó alkalmazása épületekben vagy egyéb építményekben, beleértve az ehhez szükséges vakolattartó anyagokat.

45410000

45.42

Épület-asztalos-munka

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | fából vagy egyéb anyagból készült, nem saját gyártású ajtók, ablakok, ajtó- és ablakkeretek, beépített konyhák, lépcsők, üzletberendezések és hasonlók beszerelése, |
| --- | --- |

—

fából vagy egyéb anyagból készült, nem saját gyártású ajtók, ablakok, ajtó- és ablakkeretek, beépített konyhák, lépcsők, üzletberendezések és hasonlók beszerelése,

| — | belső befejező munkálatok, például mennyezetek, fából készült falburkolatok, mozgatható térelválasztók, stb. |
| --- | --- |

—

belső befejező munkálatok, például mennyezetek, fából készült falburkolatok, mozgatható térelválasztók, stb.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | parketta és egyéb, fából készült padlóburkoló anyagok lefektetése, lásd 45.43. |
| --- | --- |

—

parketta és egyéb, fából készült padlóburkoló anyagok lefektetése, lásd 45.43.

45420000

45.43

Padló- és falburkolás

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | a következők lefektetése, burkolóanyagként való alkalmazása, felfüggesztése vagy rögzítése épületekben vagy egyéb építményekben: |
| --- | --- |

—

a következők lefektetése, burkolóanyagként való alkalmazása, felfüggesztése vagy rögzítése épületekben vagy egyéb építményekben:

| — | kerámiából, betonból vagy csiszolt kőből készült fal-, illetve padlóburkoló lapok, |
| --- | --- |

—

kerámiából, betonból vagy csiszolt kőből készült fal-, illetve padlóburkoló lapok,

| — | parketta és egyéb, fából készült padlóburkolat, szőnyegek és linóleumból készült padlóburkoló anyagok, |
| --- | --- |

—

parketta és egyéb, fából készült padlóburkolat, szőnyegek és linóleumból készült padlóburkoló anyagok,

| — | a gumit és a műanyagot is beleértve, |
| --- | --- |

—

a gumit és a műanyagot is beleértve,

| — | mozaik, márvány, gránit vagy pala padló- vagy falburkolatok, |
| --- | --- |

—

mozaik, márvány, gránit vagy pala padló- vagy falburkolatok,

| — | tapéta. |
| --- | --- |

—

tapéta.

45430000

45.44

Festés és üvegezés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | épületek belső és külső festése, |
| --- | --- |

—

épületek belső és külső festése,

| — | építőmérnöki szerkezetek festése, |
| --- | --- |

—

építőmérnöki szerkezetek festése,

| — | üveg, tükör stb. szerelése. |
| --- | --- |

—

üveg, tükör stb. szerelése.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | ablakok beillesztése, lásd 45.42. |
| --- | --- |

—

ablakok beillesztése, lásd 45.42.

45440000

45.45

Egyéb befejező építés

Ez az alcsoport az alábbiakat foglalja magában:

| — | magán úszómedencék építése, |
| --- | --- |

—

magán úszómedencék építése,

| — | tisztítás gőzsugárral, homoksugár-fúvatás és hasonló kültéri munkák, |
| --- | --- |

—

tisztítás gőzsugárral, homoksugár-fúvatás és hasonló kültéri munkák,

| — | egyéb, máshová be nem sorolt befejező építési munkák. |
| --- | --- |

—

egyéb, máshová be nem sorolt befejező építési munkák.

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | épületek és egyéb építmények belső tisztítása, lásd 74.70. |
| --- | --- |

—

épületek és egyéb építmények belső tisztítása, lásd 74.70.

45212212 és DA04

45450000

45.5

Építési és bontási eszköz kölcsönzése személyzettel

45500000

45.50

Építési és bontási eszköz kölcsönzése személyzettel

Ez az alcsoport nem tartalmazza az alábbiakat:

| — | építési és bontási eszköz és gép kölcsönzése személyzet nélkül, lásd 71.32. |
| --- | --- |

—

építési és bontási eszköz és gép kölcsönzése személyzet nélkül, lásd 71.32.

45500000

---

(1)  A Tanács 1990. október 9-i 3037/90/EGK rendelete (HL L 293., 1990.10.24., 1. o.).

---

II. MELLÉKLET

A 4. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT UNIÓS JOGI AKTUSOK JEGYZÉKE

Azok a jogok, amelyeket olyan eljárás során adtak meg, amelyben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyben a jogok megadása objektív kritériumok alapján történt, ezen irányelv 4. cikke értelmében nem tartoznak a különleges vagy kizárólagos jogok körébe. A következő felsorolásban olyan, megfelelő előzetes átláthatóságot biztosító, az Unió más jogi aktusai alapján engedélyek megadását szolgáló eljárások szerepelnek, amelyek nem tartoznak az irányelv 4. cikke szerinti különleges vagy kizárólagos jogok körébe:

| a) | földgázberendezések üzemeltetésére vonatkozó engedély megadása a 2009/73/EK irányelv 4. cikke alapján; |
| --- | --- |

a)

földgázberendezések üzemeltetésére vonatkozó engedély megadása a 2009/73/EK irányelv 4. cikke alapján;

| b) | új villamosenergia-termelő létesítmények építésére vonatkozó engedély vagy ajánlattételi felhívás a 2009/72/EK irányelv rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

b)

új villamosenergia-termelő létesítmények építésére vonatkozó engedély vagy ajánlattételi felhívás a 2009/72/EK irányelv rendelkezéseivel összhangban;

| c) | nem fenntartott vagy nem fenntartandó postai szolgáltatással kapcsolatos engedélyek megadása a 97/67/EK irányelv 9. cikkében meghatározott eljárásokkal összhangban; |
| --- | --- |

c)

nem fenntartott vagy nem fenntartandó postai szolgáltatással kapcsolatos engedélyek megadása a 97/67/EK irányelv 9. cikkében meghatározott eljárásokkal összhangban;

| d) | szénhidrogének kitermelését magában foglaló tevékenység folytatására vonatkozó engedély megadása a 94/22/EK irányelvvel összhangban; |
| --- | --- |

d)

szénhidrogének kitermelését magában foglaló tevékenység folytatására vonatkozó engedély megadása a 94/22/EK irányelvvel összhangban;

| e) | az 1370/2007/EK rendelet szerinti olyan szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések autóbusszal, villamossal, vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatások nyújtására, amelyek esetében a szerződés odaítélésére a rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban versenytárgyalási eljárás keretében kerül sor, amennyiben a szerződés időtartama megfelel az említett rendelet 4. cikke (3), illetve (4) bekezdésének. |
| --- | --- |

e)

az 1370/2007/EK rendelet szerinti olyan szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések autóbusszal, villamossal, vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatások nyújtására, amelyek esetében a szerződés odaítélésére a rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban versenytárgyalási eljárás keretében kerül sor, amennyiben a szerződés időtartama megfelel az említett rendelet 4. cikke (3), illetve (4) bekezdésének.

---

III. MELLÉKLET

A 34. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT UNIÓS JOGI AKTUSOK JEGYZÉKE

A.   Gáz vagy hő szállítása, illetve elosztása

2009/73/EK irányelv

B.   Villamos energia előállítása, szállítása vagy elosztása

2009/72/EK irányelv

C.   Ivóvíz előállítása, szállítása vagy elosztása

[Nincs bejegyzés]

D.   Közszolgáltató ajánlatkérők a vasúti szolgáltatások területén

| | Vasúti áruszállítás |
| --- | --- |

Vasúti áruszállítás

| | 2012/34/EU irányelv |
| --- | --- |

2012/34/EU irányelv

| | Nemzetközi vasúti személyszállítás |
| --- | --- |

Nemzetközi vasúti személyszállítás

| | 2012/34/EU irányelv |
| --- | --- |

2012/34/EU irányelv

| | Nemzeti vasúti személyszállítás |
| --- | --- |

Nemzeti vasúti személyszállítás

| | [Nincs bejegyzés] |
| --- | --- |

[Nincs bejegyzés]

E.   Közszolgáltató ajánlatkérők a városi vasúti szolgáltatások, valamint a villamossal, trolibusszal vagy autóbusszal végzett szolgáltatások területén

[Nincs bejegyzés]

F.   Közszolgáltató ajánlatkérők a postai szolgáltatások területén

97/67/EK irányelv

G.   Kőolaj és földgáz kitermelése

94/22/EK irányelv

H.   Szén vagy más szilárd tüzelőanyag feltárása és kitermelése

[Nincs bejegyzés]

I.   Közszolgáltató ajánlatkérők a tengeri vagy belvízi kikötői, illetve egyéb terminállétesítmények területén

[Nincs bejegyzés]

J.   Közszolgáltató ajánlatkérők a repülőtéri létesítmények területén

[Nincs bejegyzés]

---

IV. MELLÉKLET

A 35. CIKKBEN EMLÍTETT VÉGREHAJTÁSI JOGI AKTUS ELFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁRIDŐK

| 1. | A 35. cikkben említett végrehajtási jogi aktus elfogadására a következő időszakok állnak rendelkezésre






  a) | 90 munkanap, ha a 34. cikk (3) bekezdésének első albekezdése alapján vélelmezhető az adott piacra történő szabad belépés; |
| --- | --- | --- |

1.

A 35. cikkben említett végrehajtási jogi aktus elfogadására a következő időszakok állnak rendelkezésre

a)

90 munkanap, ha a 34. cikk (3) bekezdésének első albekezdése alapján vélelmezhető az adott piacra történő szabad belépés;

| b) | 130 munkanap, az a) pontban említett esetektől eltérő esetben. |
| --- | --- |

b)

130 munkanap, az a) pontban említett esetektől eltérő esetben.

Az a) és b) pontban meghatározott időszakokat meg kell hosszabbítani 15 munkanappal, ha nem csatoltak a kérelemhez az érintett tevékenység tekintetében illetékes, független nemzeti hatóság által elfogadott, indokolt és megalapozott állásfoglalást, amely alapos elemzést tartalmaz a 34. cikk (1) bekezdésének az érintett tevékenységre való esetleges alkalmazhatóságának feltételeiről, a 34. cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően.

Az említett határidők a 35. cikk (1) bekezdése szerinti kérelem Bizottsághoz történő beérkezését követő első munkanapon kezdődnek, vagy ha a kérelemmel együtt benyújtott információk hiányosak, akkor az összes információ beérkezését követő első munkanapon.

Az első albekezdésben meghatározott határidőket a Bizottság a kérelmet benyújtó tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő egyetértésével meghosszabbíthatja.

| 2. | A Bizottság előírhatja az érintett tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő, vagy az 1. pontban említett független nemzeti hatóság, illetve bármely illetékes nemzeti hatóság számára, hogy megfelelő határidőn belül adjanak át minden szükséges információt vagy egészítsék ki, illetve pontosítsák a benyújtott információkat. Későn beérkezett vagy hiányos válaszok esetében az 1. pont első alpontjában előírt határidőket fel kell függeszteni az információkérésben előírt határidő lejárta és a hiánytalan és megfelelő információ beérkezése közötti időtartamra. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság előírhatja az érintett tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő, vagy az 1. pontban említett független nemzeti hatóság, illetve bármely illetékes nemzeti hatóság számára, hogy megfelelő határidőn belül adjanak át minden szükséges információt vagy egészítsék ki, illetve pontosítsák a benyújtott információkat. Későn beérkezett vagy hiányos válaszok esetében az 1. pont első alpontjában előírt határidőket fel kell függeszteni az információkérésben előírt határidő lejárta és a hiánytalan és megfelelő információ beérkezése közötti időtartamra.

---

V. MELLÉKLET

AZ AJÁNLATOK, RÉSZVÉTELI JELENTKEZÉSEK, MINŐSÍTÉS IRÁNTI KÉRELMEK, VALAMINT PÁLYÁZATRA BENYÚJTOTT TERVEK ÉS PROJEKTEK ELEKTRONIKUS ÁTVÉTELÉHEZ SZÜKSÉGES ESZKÖZÖKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

Az ajánlatok, részvételi jelentkezések, minősítés iránti kérelmek, valamint pályázatra benyújtott tervek és projektek elektronikus úton történő benyújtásához szükséges eszközöknek – műszakilag és megfelelő eljárások segítségével – biztosítaniuk kell legalább a következőket:

| a) | az ajánlatok, részvételi jelentkezések, minősítés iránti kérelmek beérkezésének, valamint a tervek és projektek benyújtásának napja és időpontja pontosan meghatározható legyen; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatok, részvételi jelentkezések, minősítés iránti kérelmek beérkezésének, valamint a tervek és projektek benyújtásának napja és időpontja pontosan meghatározható legyen;

| b) | ésszerű módon biztosítható legyen, hogy a megállapított határidők előtt senki ne férhessen hozzá az e követelmények szerint továbbított adatokhoz; |
| --- | --- |

b)

ésszerű módon biztosítható legyen, hogy a megállapított határidők előtt senki ne férhessen hozzá az e követelmények szerint továbbított adatokhoz;

| c) | csak az arra jogosult személyek állapíthassák meg, illetve változtathassák meg a beérkezett adatok megnyitásának időpontját; |
| --- | --- |

c)

csak az arra jogosult személyek állapíthassák meg, illetve változtathassák meg a beérkezett adatok megnyitásának időpontját;

| d) | a minősítési eljárás, a közbeszerzési eljárás vagy a tervpályázat különböző szakaszai folyamán a benyújtott adatok összességéhez vagy egy részéhez való hozzáférés csak az arra jogosult személyek számára legyen lehetséges; |
| --- | --- |

d)

a minősítési eljárás, a közbeszerzési eljárás vagy a tervpályázat különböző szakaszai folyamán a benyújtott adatok összességéhez vagy egy részéhez való hozzáférés csak az arra jogosult személyek számára legyen lehetséges;

| e) | csak az arra jogosult személyek és csak az előírt időpontot követően biztosíthassak hozzáférést a továbbított adatokhoz; |
| --- | --- |

e)

csak az arra jogosult személyek és csak az előírt időpontot követően biztosíthassak hozzáférést a továbbított adatokhoz;

| f) | az e követelményeknek megfelelően beérkezett és megnyitott adatok csak az azok megismerésére jogosult személyek számára maradhassanak hozzáférhetők. |
| --- | --- |

f)

az e követelményeknek megfelelően beérkezett és megnyitott adatok csak az azok megismerésére jogosult személyek számára maradhassanak hozzáférhetők.

| g) | amennyiben a b)–g) pontban említett hozzáférési tilalmakat vagy feltételeket megsértik vagy arra kísérletet tesznek, ésszerű módon biztosítható legyen a tilalom megsértésének vagy megsértése megkísérlésének egyértelmű felderíthetősége. |
| --- | --- |

g)

amennyiben a b)–g) pontban említett hozzáférési tilalmakat vagy feltételeket megsértik vagy arra kísérletet tesznek, ésszerű módon biztosítható legyen a tilalom megsértésének vagy megsértése megkísérlésének egyértelmű felderíthetősége.

---

VI. MELLÉKLET

A. RÉSZ

AZ IDŐSZAKOS ELŐZETES TÁJÉKOZTATÓBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

(67. cikk)

I.   Minden esetben feltüntetendő információk

| 1. | A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni.

| 2. | Fő tevékenység. |
| --- | --- |

2.

Fő tevékenység.

| 3. | a) | Árubeszerzésre irányuló szerződés esetében: a teljesítendő szolgáltatások vagy a szállítandó áruk jellege és mennyisége, illetve értéke; (CPV-kódok). |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Árubeszerzésre irányuló szerződés esetében: a teljesítendő szolgáltatások vagy a szállítandó áruk jellege és mennyisége, illetve értéke; (CPV-kódok).

| b) | Építési beruházási szerződés esetében: a teljesítendő szolgáltatások jellege és terjedelme, az építmény vagy a részek általános jellemzői az építményre való hivatkozással (CPV-kódok). |
| --- | --- |

b)

Építési beruházási szerződés esetében: a teljesítendő szolgáltatások jellege és terjedelme, az építmény vagy a részek általános jellemzői az építményre való hivatkozással (CPV-kódok).

| c) | Szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében: az előirányzott egyes szolgáltatáskategóriákban tervezett összes beszerzés (CPV-kódok). |
| --- | --- |

c)

Szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében: az előirányzott egyes szolgáltatáskategóriákban tervezett összes beszerzés (CPV-kódok).

| 4. | A tájékoztató, illetve a tájékoztató felhasználói oldalon történő közzétételéről szóló értesítés feladásának időpontja. |
| --- | --- |

4.

A tájékoztató, illetve a tájékoztató felhasználói oldalon történő közzétételéről szóló értesítés feladásának időpontja.

| 5. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

5.

Bármely más lényeges információ.

II.   Időszakos előzetes tájékoztató eljárást megindító felhívásként való alkalmazása esetén, illetve az ajánlatok beérkezésének határidejére vonatkozó csökkentést lehetővé tevő időszakos előzetes tájékoztató esetében benyújtandó kiegészítő adatok (a 67. cikk (2) bekezdése)

| 6. | Utalás arra, hogy az érdeklődést tanúsító gazdasági szereplőknek jelezniük kell a közszolgáltató ajánlatkérő felé érdeklődésüket a szerződés vagy szerződések iránt. |
| --- | --- |

6.

Utalás arra, hogy az érdeklődést tanúsító gazdasági szereplőknek jelezniük kell a közszolgáltató ajánlatkérő felé érdeklődésüket a szerződés vagy szerződések iránt.

| 7. | Az az e-mail- vagy internetcím, amelyen a kiírási feltételek és a közbeszerzési dokumentumok korlátlanul és teljes körűen, közvetlenül és díjmentesen hozzáférhetőek lesznek.
  Amennyiben a korlátlan és teljes körű, közvetlen és díjmentes hozzáférés a 73. cikk (1) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdésében ismertetett okok miatt nem biztosított, annak megjelölése, hogy hogyan lehet megtekinteni a közbeszerzési dokumentumokat. |
| --- | --- |

7.

Az az e-mail- vagy internetcím, amelyen a kiírási feltételek és a közbeszerzési dokumentumok korlátlanul és teljes körűen, közvetlenül és díjmentesen hozzáférhetőek lesznek.

Amennyiben a korlátlan és teljes körű, közvetlen és díjmentes hozzáférés a 73. cikk (1) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdésében ismertetett okok miatt nem biztosított, annak megjelölése, hogy hogyan lehet megtekinteni a közbeszerzési dokumentumokat.

| 8. | Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják fenn, vagy hogy az védett munkahely-teremtési programok keretében teljesíthető. |
| --- | --- |

8.

Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják fenn, vagy hogy az védett munkahely-teremtési programok keretében teljesíthető.

| 9. | Az ajánlattételi, illetve tárgyalási felhívásra benyújtott részvételi jelentkezések beérkezésének határideje. |
| --- | --- |

9.

Az ajánlattételi, illetve tárgyalási felhívásra benyújtott részvételi jelentkezések beérkezésének határideje.

| 10. | A szállítandó termékek jellege és mennyisége, vagy az építmény általános jellege, vagy a szolgáltatáskategória, valamint ismertetés, feltüntetve, hogy várható(k)-e keretmegállapodás(ok). Annak feltüntetése, hogy vannak-e további beszerzésre vonatkozó opciók és az ilyen opciók gyakorlására rendelkezésre álló becsült idő, valamint az esetleges meghosszabbítások száma. Megújítható szerződések esetében a későbbi felhívások tervezett ütemezése. Annak feltüntetése, hogy adásvételről, lízingről, bérletről, részletvételről, illetve ezek bármilyen kombinációjáról van-e szó. |
| --- | --- |

10.

A szállítandó termékek jellege és mennyisége, vagy az építmény általános jellege, vagy a szolgáltatáskategória, valamint ismertetés, feltüntetve, hogy várható(k)-e keretmegállapodás(ok). Annak feltüntetése, hogy vannak-e további beszerzésre vonatkozó opciók és az ilyen opciók gyakorlására rendelkezésre álló becsült idő, valamint az esetleges meghosszabbítások száma. Megújítható szerződések esetében a későbbi felhívások tervezett ütemezése. Annak feltüntetése, hogy adásvételről, lízingről, bérletről, részletvételről, illetve ezek bármilyen kombinációjáról van-e szó.

| 11. | Építési beruházás esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás esetén a szállítás vagy teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja; amennyiben a szerződés részekből áll, az említett információkat mindegyik rész esetében meg kell adni. |
| --- | --- |

11.

Építési beruházás esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás esetén a szállítás vagy teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja; amennyiben a szerződés részekből áll, az említett információkat mindegyik rész esetében meg kell adni.

| 12. | Szállítási vagy teljesítési határidő, vagy a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés időtartama és, amennyiben lehetséges, a kezdés határideje. |
| --- | --- |

12.

Szállítási vagy teljesítési határidő, vagy a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés időtartama és, amennyiben lehetséges, a kezdés határideje.

| 13. | Az a cím, amelyre az érdeklődő vállalkozásoknak továbbítaniuk kell írásbeli szándéknyilatkozatukat. |
| --- | --- |

13.

Az a cím, amelyre az érdeklődő vállalkozásoknak továbbítaniuk kell írásbeli szándéknyilatkozatukat.

| 14. | A szándéknyilatkozatok beérkezésének határideje. |
| --- | --- |

14.

A szándéknyilatkozatok beérkezésének határideje.

| 15. | A benyújtandó jelentkezés, illetve ajánlat engedélyezett nyelve vagy nyelvei. |
| --- | --- |

15.

A benyújtandó jelentkezés, illetve ajánlat engedélyezett nyelve vagy nyelvei.

| 16. | A beszállítóktól megkövetelt gazdasági és műszaki feltételek, valamint pénzügyi és műszaki biztosítékok. |
| --- | --- |

16.

A beszállítóktól megkövetelt gazdasági és műszaki feltételek, valamint pénzügyi és műszaki biztosítékok.

| 17. | a) | A szerződésre vagy szerződésekre vonatkozó közbeszerzési eljárás tervezett kezdőnapja (amennyiben ismert); |
| --- | --- | --- |

17.

a)

A szerződésre vagy szerződésekre vonatkozó közbeszerzési eljárás tervezett kezdőnapja (amennyiben ismert);

| b) | A közbeszerzési eljárás típusa (meghívásos eljárás dinamikus beszerzési rendszerrel vagy anélkül vagy tárgyalásos eljárás). |
| --- | --- |

b)

A közbeszerzési eljárás típusa (meghívásos eljárás dinamikus beszerzési rendszerrel vagy anélkül vagy tárgyalásos eljárás).

| 18. | Adott esetben a szerződés teljesítésére vonatkozó különleges feltételek. |
| --- | --- |

18.

Adott esetben a szerződés teljesítésére vonatkozó különleges feltételek.

| 19. | Adott esetben az alábbiakra vonatkozó utalás:






  a) | az ajánlatok vagy a részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásának előírása vagy elfogadása; |
| --- | --- | --- |

19.

Adott esetben az alábbiakra vonatkozó utalás:

a)

az ajánlatok vagy a részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásának előírása vagy elfogadása;

| b) | elektronikus megrendelés használata; |
| --- | --- |

b)

elektronikus megrendelés használata;

| c) | elektronikus számlázás használata; |
| --- | --- |

c)

elektronikus számlázás használata;

| d) | elektronikus fizetés elfogadása. |
| --- | --- |

d)

elektronikus fizetés elfogadása.

| 20. | A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető. |
| --- | --- |

20.

A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető.

| 21. | Amennyiben már ismert, a szerződés odaítélése során alkalmazandó, a 82. cikkben említett szempontok. Azon eset kivételével, amikor a legjobb ár-minőség arányt kizárólag az ár alapján választják ki, meg kell említeni az összességében legelőnyösebb ajánlatot eredményező szempontokat, azok súlyozását, vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendjét, amennyiben azok nem szerepelnek a kiírási feltételekben, vagy nem tüntetik fel azokat a 67. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban, illetve az ajánlattételi vagy tárgyalási felhívásban. |
| --- | --- |

21.

Amennyiben már ismert, a szerződés odaítélése során alkalmazandó, a 82. cikkben említett szempontok. Azon eset kivételével, amikor a legjobb ár-minőség arányt kizárólag az ár alapján választják ki, meg kell említeni az összességében legelőnyösebb ajánlatot eredményező szempontokat, azok súlyozását, vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendjét, amennyiben azok nem szerepelnek a kiírási feltételekben, vagy nem tüntetik fel azokat a 67. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban, illetve az ajánlattételi vagy tárgyalási felhívásban.

B. RÉSZ

A NEM ELJÁRÁST MEGINDÍTÓ FELHÍVÁSKÉNT ALKALMAZOTT IDŐSZAKOS ELŐZETES TÁJÉKOZTATÓ FELHASZNÁLÓI OLDALON TÖRTÉNŐ KÖZZÉTÉTELÉRŐL SZÓLÓ ÉRTESÍTÉSBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

(a 67. cikk (1) bekezdése)

| 1. | A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni.

| 2. | Fő tevékenység. |
| --- | --- |

2.

Fő tevékenység.

| 3. | A CPV-kódok. |
| --- | --- |

3.

A CPV-kódok.

| 4. | A „felhasználói oldal” internetcíme (URL). |
| --- | --- |

4.

A „felhasználói oldal” internetcíme (URL).

| 5. | Az előzetes tájékoztató felhasználói oldalon történő közzétételéről szóló értesítés feladásának időpontja. |
| --- | --- |

5.

Az előzetes tájékoztató felhasználói oldalon történő közzétételéről szóló értesítés feladásának időpontja.

---

VII. MELLÉKLET

ELEKTRONIKUS ÁRLEJTÉS ESETÉN A KÖZBESZERZÉSI DOKUMENTUMOKBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK (53. CIKK (4) BEKEZDÉS)

Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők elektronikus árlejtés alkalmazása mellett döntenek, a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetniük legalább a következő információkat:

| a) | azon összetevők, amelyek értéke elektronikus árlejtés tárgyát képezi, feltéve, hogy ezek az összetevők számszerűsíthetők és számjegyekkel vagy százalékban kifejezhetők; |
| --- | --- |

a)

azon összetevők, amelyek értéke elektronikus árlejtés tárgyát képezi, feltéve, hogy ezek az összetevők számszerűsíthetők és számjegyekkel vagy százalékban kifejezhetők;

| b) | a benyújtható értékek esetleges felső határa, ahogyan az a szerződés tárgyára vonatkozó kiírási feltételekből következik; |
| --- | --- |

b)

a benyújtható értékek esetleges felső határa, ahogyan az a szerződés tárgyára vonatkozó kiírási feltételekből következik;

| c) | az elektronikus árlejtés során az ajánlattevők rendelkezésére bocsátott információ és adott esetben a rendelkezésre bocsátás időpontja; |
| --- | --- |

c)

az elektronikus árlejtés során az ajánlattevők rendelkezésére bocsátott információ és adott esetben a rendelkezésre bocsátás időpontja;

| d) | az elektronikus árlejtés menetére vonatkozó lényeges információk; |
| --- | --- |

d)

az elektronikus árlejtés menetére vonatkozó lényeges információk;

| e) | az ajánlattevők árlejtésen való részvételének feltételei és különösen a licitáláshoz adott esetben megkövetelt minimális eltérések; |
| --- | --- |

e)

az ajánlattevők árlejtésen való részvételének feltételei és különösen a licitáláshoz adott esetben megkövetelt minimális eltérések;

| f) | a felhasznált elektronikus eszközökkel, valamint a csatlakozásra vonatkozó szabályokkal és műszaki leírásokkal kapcsolatos releváns információk. |
| --- | --- |

f)

a felhasznált elektronikus eszközökkel, valamint a csatlakozásra vonatkozó szabályokkal és műszaki leírásokkal kapcsolatos releváns információk.

---

VIII. MELLÉKLET

EGYES MŰSZAKI LEÍRÁSOK MEGHATÁROZÁSA

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | a „műszaki leírás” az alábbiak egyikét jelenti:






  a) | szolgáltatásnyújtásra vagy árubeszerzésre irányuló szerződések esetében a dokumentációban szereplő azon leírás, amely meghatározza a termék, illetve szolgáltatás tekintetében megkövetelt jellemzőket, így a minőség színvonalát, a környezetre és éghajlatra gyakorolt hatás színvonalát, a valamennyi követelménynek (többek között a fogyatékossággal élő személyek számára való elérhetőségnek) megfelelő kialakítást, továbbá a megfelelőség-értékelést, a teljesítményt, a termék rendeltetését, a biztonságot és a méreteket, beleértve a termék kereskedelmi nevére, a terminológiára, a jelekre, a vizsgálatra és vizsgálati módszerekre, a csomagolásra, a jelölésre és címkézésre, a használati utasításra, az áru vagy szolgáltatás teljes életciklusának szakaszaiban alkalmazott gyártási folyamatokra és módszerekre, valamint a megfelelőség-értékelési eljárásokra vonatkozó követelményeket; |
| --- | --- | --- |

1.

a „műszaki leírás” az alábbiak egyikét jelenti:

a)

szolgáltatásnyújtásra vagy árubeszerzésre irányuló szerződések esetében a dokumentációban szereplő azon leírás, amely meghatározza a termék, illetve szolgáltatás tekintetében megkövetelt jellemzőket, így a minőség színvonalát, a környezetre és éghajlatra gyakorolt hatás színvonalát, a valamennyi követelménynek (többek között a fogyatékossággal élő személyek számára való elérhetőségnek) megfelelő kialakítást, továbbá a megfelelőség-értékelést, a teljesítményt, a termék rendeltetését, a biztonságot és a méreteket, beleértve a termék kereskedelmi nevére, a terminológiára, a jelekre, a vizsgálatra és vizsgálati módszerekre, a csomagolásra, a jelölésre és címkézésre, a használati utasításra, az áru vagy szolgáltatás teljes életciklusának szakaszaiban alkalmazott gyártási folyamatokra és módszerekre, valamint a megfelelőség-értékelési eljárásokra vonatkozó követelményeket;

| b) | építési beruházási szerződés esetében azoknak a műszaki leírásoknak az összessége, amelyek különösen a közbeszerzési dokumentumokban szerepelnek, és amelyek meghatározzák valamely anyag, termék vagy áru megkövetelt jellemzőit, hogy az megfeleljen a közszolgáltató ajánlatkérő által igényelt rendeltetésnek. E jellemzők közé tartozik a környezetre és éghajlatra gyakorolt hatás, a valamennyi követelménynek (többek között a fogyatékossággal élő személyek számára való elérhetőségnek) megfelelő kialakítás és a megfelelőség-értékelés, a teljesítmény, a biztonság és a méretek, beleértve a minőségbiztosítási eljárásokat, a terminológiát, a jeleket, a vizsgálatot és vizsgálati módszereket, a csomagolást, a jelölést és címkézést, a használati utasítást, valamint az építmény teljes életciklusának szakaszaiban alkalmazott gyártási folyamatokat és módszereket. E jellemzők tartalmazzák továbbá a tervezésre és a költségekre vonatkozó szabályokat, az építmény vizsgálatára, ellenőrzésére és átvételére vonatkozó feltételeket, az építési eljárásokat, illetve technológiákat, valamint minden olyan egyéb műszaki feltételt, amelyet a közszolgáltató ajánlatkérőnek módjában áll általános vagy különös rendelkezésekkel előírni az elkészült építmény és azon anyagok vagy alkatrészek tekintetében, amelyeket az magában foglal. |
| --- | --- |

b)

építési beruházási szerződés esetében azoknak a műszaki leírásoknak az összessége, amelyek különösen a közbeszerzési dokumentumokban szerepelnek, és amelyek meghatározzák valamely anyag, termék vagy áru megkövetelt jellemzőit, hogy az megfeleljen a közszolgáltató ajánlatkérő által igényelt rendeltetésnek. E jellemzők közé tartozik a környezetre és éghajlatra gyakorolt hatás, a valamennyi követelménynek (többek között a fogyatékossággal élő személyek számára való elérhetőségnek) megfelelő kialakítás és a megfelelőség-értékelés, a teljesítmény, a biztonság és a méretek, beleértve a minőségbiztosítási eljárásokat, a terminológiát, a jeleket, a vizsgálatot és vizsgálati módszereket, a csomagolást, a jelölést és címkézést, a használati utasítást, valamint az építmény teljes életciklusának szakaszaiban alkalmazott gyártási folyamatokat és módszereket. E jellemzők tartalmazzák továbbá a tervezésre és a költségekre vonatkozó szabályokat, az építmény vizsgálatára, ellenőrzésére és átvételére vonatkozó feltételeket, az építési eljárásokat, illetve technológiákat, valamint minden olyan egyéb műszaki feltételt, amelyet a közszolgáltató ajánlatkérőnek módjában áll általános vagy különös rendelkezésekkel előírni az elkészült építmény és azon anyagok vagy alkatrészek tekintetében, amelyeket az magában foglal.

| 2. | „szabvány”: valamely elismert szabványügyi testület által ismételt vagy folyamatos alkalmazás céljából elfogadott műszaki leírás, amelynek betartása nem kötelező, és amely az alábbi kategóriák valamelyikébe tartozik:
  a)   nemzetközi szabvány: valamely nemzetközi szabványügyi szervezet által elfogadott, a nyilvánosság számára elérhető szabvány;
  b)   európai szabvány: valamely európai szabványügyi szervezet által elfogadott, a nyilvánosság számára elérhető szabvány;
  c)   nemzeti szabvány: valamely nemzeti szabványügyi szervezet által elfogadott, a nyilvánosság számára elérhető szabvány; |
| --- | --- |

2.

„szabvány”: valamely elismert szabványügyi testület által ismételt vagy folyamatos alkalmazás céljából elfogadott műszaki leírás, amelynek betartása nem kötelező, és amely az alábbi kategóriák valamelyikébe tartozik:

a)   nemzetközi szabvány: valamely nemzetközi szabványügyi szervezet által elfogadott, a nyilvánosság számára elérhető szabvány;

b)   európai szabvány: valamely európai szabványügyi szervezet által elfogadott, a nyilvánosság számára elérhető szabvány;

c)   nemzeti szabvány: valamely nemzeti szabványügyi szervezet által elfogadott, a nyilvánosság számára elérhető szabvány;

| 3. | „európai műszaki értékelés”: az építési termék teljesítményének az alapvető jellemzői vonatkozásában a megfelelő európai értékelési dokumentummal összhangban végzett dokumentált értékelése, a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 2. cikkének 12. pontjában meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

3.

„európai műszaki értékelés”: az építési termék teljesítményének az alapvető jellemzői vonatkozásában a megfelelő európai értékelési dokumentummal összhangban végzett dokumentált értékelése, a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 2. cikkének 12. pontjában meghatározottak szerint;

| 4. | „közös műszaki leírás”: olyan műszaki leírás az IKT területén, amelyet az 1025/2012/EU rendelet 13. és 14. cikkével összhangban állapítottak meg; |
| --- | --- |

4.

„közös műszaki leírás”: olyan műszaki leírás az IKT területén, amelyet az 1025/2012/EU rendelet 13. és 14. cikkével összhangban állapítottak meg;

| 5. | „műszaki referencia”: európai szabványügyi szervezet által a piaci szükségletek alakulásához igazított eljárásnak megfelelően kidolgozott, az európai szabványoktól eltérő referencia. |
| --- | --- |

5.

„műszaki referencia”: európai szabványügyi szervezet által a piaci szükségletek alakulásához igazított eljárásnak megfelelően kidolgozott, az európai szabványoktól eltérő referencia.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. március 9-i 305/2011/EU rendelete az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 88., 2011.4.4., 5. o.).

---

IX. MELLÉKLET

A KÖZZÉTÉTEL JELLEMZŐI

1.   Tájékoztatók és hirdetmények közzététele

A 67., 68., 69., 70., 92. és 96. cikkben említett tájékoztatókat és hirdetményeket a közszolgáltató ajánlatkérőknek meg kell küldeniük az Európai Unió Kiadóhivatalának, és azokat a következő szabályokkal összhangban kell közzétenni:

| a) | A 67., 68., 69., 70., 92. és 96. cikkben említett tájékoztatókat és hirdetményeket az Európai Unió Kiadóhivatala, illetve – a 67. cikk (1) bekezdésével összhangban felhasználói oldalon közzétett időszakos előzetes tájékoztató esetében – a közszolgáltató ajánlatkérő teszi közzé.
  Ezenkívül a közszolgáltató ajánlatkérők ezeket az információkat az interneten, a (2) bekezdés b) pontjában említett „felhasználói oldalon” is közzétehetik; |
| --- | --- |

a)

A 67., 68., 69., 70., 92. és 96. cikkben említett tájékoztatókat és hirdetményeket az Európai Unió Kiadóhivatala, illetve – a 67. cikk (1) bekezdésével összhangban felhasználói oldalon közzétett időszakos előzetes tájékoztató esetében – a közszolgáltató ajánlatkérő teszi közzé.

Ezenkívül a közszolgáltató ajánlatkérők ezeket az információkat az interneten, a (2) bekezdés b) pontjában említett „felhasználói oldalon” is közzétehetik;

| b) | Az Európai Unió Kiadóhivatala a 71. cikk (5) bekezdésének második albekezdése szerinti visszaigazolást küld a közszolgáltató ajánlatkérőnek. |
| --- | --- |

b)

Az Európai Unió Kiadóhivatala a 71. cikk (5) bekezdésének második albekezdése szerinti visszaigazolást küld a közszolgáltató ajánlatkérőnek.

2.   Kiegészítő, illetve további információk közzététele

| a) | A közszolgáltató ajánlatkérők – a 73. cikk (1) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdése szerinti eltérő rendelkezés hiányában – a közbeszerzési dokumentumokat teljes egészében közzéteszik az interneten. |
| --- | --- |

a)

A közszolgáltató ajánlatkérők – a 73. cikk (1) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdése szerinti eltérő rendelkezés hiányában – a közbeszerzési dokumentumokat teljes egészében közzéteszik az interneten.

| b) | A felhasználói oldal tartalmazhat a 67. cikk (1) bekezdésében említett időszakos előzetes tájékoztatókat, a folyamatban lévő ajánlattételi felhívásokra, a tervezett beszerzésekre, a megkötött szerződésekre és a megszüntetett eljárásokra vonatkozó információkat, valamint bármely hasznos általános információt, mint például kapcsolattartó pontot, telefon- és telefaxszámot, postai címet és e-mail címet. A felhasználói oldalon eljárást megindító felhívás közlése céljából időszakos előzetes tájékoztatót is közzé lehet tenni, amelynek nemzeti szintű közzétételére a 72. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

A felhasználói oldal tartalmazhat a 67. cikk (1) bekezdésében említett időszakos előzetes tájékoztatókat, a folyamatban lévő ajánlattételi felhívásokra, a tervezett beszerzésekre, a megkötött szerződésekre és a megszüntetett eljárásokra vonatkozó információkat, valamint bármely hasznos általános információt, mint például kapcsolattartó pontot, telefon- és telefaxszámot, postai címet és e-mail címet. A felhasználói oldalon eljárást megindító felhívás közlése céljából időszakos előzetes tájékoztatót is közzé lehet tenni, amelynek nemzeti szintű közzétételére a 72. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni.

3.   A tájékoztatók és hirdetmények elektronikus továbbításának formátuma és eljárásai

A Bizottság által a tájékoztatók és hirdetmények elektronikus feladásához létrehozott formátum és eljárás a „http://simap.eu.int” internetcímen érhető el.

---

X. MELLÉKLET

A MINŐSÍTÉSI RENDSZER MEGLÉTÉRŐL SZÓLÓ HIRDETMÉNYBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

(a 44. cikk (4) bekezdésének b) pontja, 68. cikk)

| 1. | A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni.

| 2. | Fő tevékenység. |
| --- | --- |

2.

Fő tevékenység.

| 3. | Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják fenn, vagy hogy az védett munkahely-teremtési programok keretében teljesíthető. |
| --- | --- |

3.

Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják fenn, vagy hogy az védett munkahely-teremtési programok keretében teljesíthető.

| 4. | A minősítési rendszer célja (a rendszer révén beszerzendő termékeknek, szolgáltatásoknak, illetve építési beruházásoknak vagy azok kategóriáinak leírása – CPV-kódok). Építési beruházás esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás esetén a szállítás vagy teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja. |
| --- | --- |

4.

A minősítési rendszer célja (a rendszer révén beszerzendő termékeknek, szolgáltatásoknak, illetve építési beruházásoknak vagy azok kategóriáinak leírása – CPV-kódok). Építési beruházás esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás esetén a szállítás vagy teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja.

| 5. | A gazdasági szereplők által a rendszernek megfelelően történő minősítésük céljából teljesítendő feltételek és az egyes feltételek vizsgálatának a módszerei. Amennyiben e feltételek és vizsgálati módszerek leírása terjedelmes és az érdekelt gazdasági szereplők rendelkezésére álló dokumentumokon alapul, elegendő a fő feltételek és módszerek összefoglalása és az e dokumentumokra történő hivatkozás. |
| --- | --- |

5.

A gazdasági szereplők által a rendszernek megfelelően történő minősítésük céljából teljesítendő feltételek és az egyes feltételek vizsgálatának a módszerei. Amennyiben e feltételek és vizsgálati módszerek leírása terjedelmes és az érdekelt gazdasági szereplők rendelkezésére álló dokumentumokon alapul, elegendő a fő feltételek és módszerek összefoglalása és az e dokumentumokra történő hivatkozás.

| 6. | A minősítési rendszer érvényességének időtartama és az időtartam meghosszabbításának alaki követelményei. |
| --- | --- |

6.

A minősítési rendszer érvényességének időtartama és az időtartam meghosszabbításának alaki követelményei.

| 7. | Utalás arra a tényre, hogy a hirdetmény eljárást megindító felhívásnak minősül. |
| --- | --- |

7.

Utalás arra a tényre, hogy a hirdetmény eljárást megindító felhívásnak minősül.

| 8. | Az a cím, ahonnan a minősítési rendszerre vonatkozó további információ és dokumentáció beszerezhető (amennyiben eltér az 1. pontban említett címtől). |
| --- | --- |

8.

Az a cím, ahonnan a minősítési rendszerre vonatkozó további információ és dokumentáció beszerezhető (amennyiben eltér az 1. pontban említett címtől).

| 9. | A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető. |
| --- | --- |

9.

A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető.

| 10. | Amennyiben már ismertek, a szerződés odaítélésére alkalmazandó, a 82. cikkben említett szempontok. Azon eset kivételével, amikor a legjobb ár-minőség arányt kizárólag az ár alapján választják ki, meg kell említeni az összességében legelőnyösebb ajánlatot eredményező szempontokat, azok súlyozását, vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendjét, amennyiben azok nem szerepelnek a kiírási feltételekben, vagy nem tüntetik fel azokat az ajánlattételi, illetve tárgyalási felhívásban. |
| --- | --- |

10.

Amennyiben már ismertek, a szerződés odaítélésére alkalmazandó, a 82. cikkben említett szempontok. Azon eset kivételével, amikor a legjobb ár-minőség arányt kizárólag az ár alapján választják ki, meg kell említeni az összességében legelőnyösebb ajánlatot eredményező szempontokat, azok súlyozását, vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendjét, amennyiben azok nem szerepelnek a kiírási feltételekben, vagy nem tüntetik fel azokat az ajánlattételi, illetve tárgyalási felhívásban.

| 11. | Adott esetben az alábbiakra vonatkozó utalás:






  a) | az ajánlatok vagy a részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásának előírása vagy elfogadása; |
| --- | --- | --- |

11.

Adott esetben az alábbiakra vonatkozó utalás:

a)

az ajánlatok vagy a részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásának előírása vagy elfogadása;

| b) | elektronikus megrendelés használata; |
| --- | --- |

b)

elektronikus megrendelés használata;

| c) | elektronikus számlázás használata; |
| --- | --- |

c)

elektronikus számlázás használata;

| d) | elektronikus fizetés elfogadása. |
| --- | --- |

d)

elektronikus fizetés elfogadása.

| 12. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

12.

Bármely más lényeges információ.

---

XI. MELLÉKLET

A SZERZŐDÉSI HIRDETMÉNYBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

(69. cikk)

A.   NYÍLT ELJÁRÁS

| 1. | A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni.

| 2. | Fő tevékenység. |
| --- | --- |

2.

Fő tevékenység.

| 3. | Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják fenn, vagy hogy az védett munkahely-teremtési programok keretében teljesíthető. |
| --- | --- |

3.

Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják fenn, vagy hogy az védett munkahely-teremtési programok keretében teljesíthető.

| 4. | A szerződés jellege (árubeszerzés, építési beruházás vagy szolgáltatás, adott esetben annak feltüntetése, hogy keretmegállapodásról vagy dinamikus beszerzési rendszerről van-e szó), leírás (CPV-kódok). Adott esetben annak feltüntetése, hogy az ajánlatot adásvételre, lízingre, bérletre vagy részletvételre, illetve ezek bármilyen kombinációjára kérték-e. |
| --- | --- |

4.

A szerződés jellege (árubeszerzés, építési beruházás vagy szolgáltatás, adott esetben annak feltüntetése, hogy keretmegállapodásról vagy dinamikus beszerzési rendszerről van-e szó), leírás (CPV-kódok). Adott esetben annak feltüntetése, hogy az ajánlatot adásvételre, lízingre, bérletre vagy részletvételre, illetve ezek bármilyen kombinációjára kérték-e.

| 5. | Építési beruházás esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás esetén a szállítás vagy teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja. |
| --- | --- |

5.

Építési beruházás esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás esetén a szállítás vagy teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja.

| 6. | Árubeszerzés és építési beruházás esetében:






  a) | a szállítandó termékek jellege és mennyisége (CPV-kódok), annak feltüntetése, hogy vannak-e további beszerzésre vonatkozó opciók és, amennyiben lehetséges, az ilyen opciók gyakorlására rendelkezésre álló becsült idő, valamint az esetleges meghosszabbítások száma. Megújítható szerződések esetében szintén – amennyiben lehetséges – a beszerzendő termékekre vonatkozó későbbi felhívások tervezett ütemezése, vagy pedig a teljesítendő szolgáltatások jellege és terjedelme, valamint az építmény általános jellege (CPV-kódok); |
| --- | --- | --- |

6.

Árubeszerzés és építési beruházás esetében:

a)

a szállítandó termékek jellege és mennyisége (CPV-kódok), annak feltüntetése, hogy vannak-e további beszerzésre vonatkozó opciók és, amennyiben lehetséges, az ilyen opciók gyakorlására rendelkezésre álló becsült idő, valamint az esetleges meghosszabbítások száma. Megújítható szerződések esetében szintén – amennyiben lehetséges – a beszerzendő termékekre vonatkozó későbbi felhívások tervezett ütemezése, vagy pedig a teljesítendő szolgáltatások jellege és terjedelme, valamint az építmény általános jellege (CPV-kódok);

| b) | annak feltüntetése, hogy a beszállítók néhány és/vagy az összes igényelt termékre tehetnek-e ajánlatot.
  Amennyiben építési beruházási szerződés esetében az építmény vagy a szerződés több részből áll, a különböző részek nagyság alapján felállított sorrendje, és tájékoztatás arról, hogy lehet-e egy, több vagy valamennyi részre ajánlatot tenni; |
| --- | --- |

b)

annak feltüntetése, hogy a beszállítók néhány és/vagy az összes igényelt termékre tehetnek-e ajánlatot.

Amennyiben építési beruházási szerződés esetében az építmény vagy a szerződés több részből áll, a különböző részek nagyság alapján felállított sorrendje, és tájékoztatás arról, hogy lehet-e egy, több vagy valamennyi részre ajánlatot tenni;

| c) | építési beruházási szerződés esetében: az építmény rendeltetésére vagy a szerződés céljára vonatkozó információ, ha az utóbbi a tervezést is magában foglalja. |
| --- | --- |

c)

építési beruházási szerződés esetében: az építmény rendeltetésére vagy a szerződés céljára vonatkozó információ, ha az utóbbi a tervezést is magában foglalja.

| 7. | Szolgáltatás esetében:






  a) | a szállítandó termékek jellege és mennyisége. Annak feltüntetése, hogy vannak-e további beszerzésre vonatkozó opciók és, amennyiben lehetséges, az ilyen opciók gyakorlására rendelkezésre álló becsült idő, valamint az esetleges megújítások száma. Megújítható szerződések esetében szintén – amennyiben lehetséges – az igényelt szolgáltatásokra vonatkozó későbbi pályázati felhívások tervezett ütemezése; |
| --- | --- | --- |

7.

Szolgáltatás esetében:

a)

a szállítandó termékek jellege és mennyisége. Annak feltüntetése, hogy vannak-e további beszerzésre vonatkozó opciók és, amennyiben lehetséges, az ilyen opciók gyakorlására rendelkezésre álló becsült idő, valamint az esetleges megújítások száma. Megújítható szerződések esetében szintén – amennyiben lehetséges – az igényelt szolgáltatásokra vonatkozó későbbi pályázati felhívások tervezett ütemezése;

| b) | adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn; |
| --- | --- |

b)

adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn;

| c) | a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésre való hivatkozás; |
| --- | --- |

c)

a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésre való hivatkozás;

| d) | annak feltüntetése, hogy a jogi személyeknek meg kell-e adniuk a szolgáltatás teljesítéséért felelős természetes személyek nevét és szakképesítését; |
| --- | --- |

d)

annak feltüntetése, hogy a jogi személyeknek meg kell-e adniuk a szolgáltatás teljesítéséért felelős természetes személyek nevét és szakképesítését;

| e) | annak jelzése, hogy a szolgáltatók tehetnek-e ajánlatot az adott szolgáltatás egy részére. |
| --- | --- |

e)

annak jelzése, hogy a szolgáltatók tehetnek-e ajánlatot az adott szolgáltatás egy részére.

| 8. | Amennyiben ismert, annak feltüntetése, hogy engedélyezett-e többváltozatú ajánlatok benyújtása. |
| --- | --- |

8.

Amennyiben ismert, annak feltüntetése, hogy engedélyezett-e többváltozatú ajánlatok benyújtása.

| 9. | Szállítási vagy teljesítési határidő, vagy a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés időtartama és, amennyiben lehetséges, a kezdés határideje. |
| --- | --- |

9.

Szállítási vagy teljesítési határidő, vagy a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés időtartama és, amennyiben lehetséges, a kezdés határideje.

| 10. | Az az e-mail vagy internetcím, amelyen a közbeszerzési dokumentumok és minden kiegészítő dokumentum korlátlanul és teljes körűen, közvetlenül és díjmentesen hozzáférhető.
  Amennyiben a korlátlan és teljes körű, közvetlen és díjmentes hozzáférés a 73. cikk (1) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdésében ismertetett okok miatt nem biztosított, annak megjelölése, hogy hogyan lehet megtekinteni a közbeszerzési dokumentumokat. |
| --- | --- |

10.

Az az e-mail vagy internetcím, amelyen a közbeszerzési dokumentumok és minden kiegészítő dokumentum korlátlanul és teljes körűen, közvetlenül és díjmentesen hozzáférhető.

Amennyiben a korlátlan és teljes körű, közvetlen és díjmentes hozzáférés a 73. cikk (1) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdésében ismertetett okok miatt nem biztosított, annak megjelölése, hogy hogyan lehet megtekinteni a közbeszerzési dokumentumokat.

| 11. | a) | Dinamikus beszerzési rendszer alkalmazása esetén az ajánlatok, illetve előzetes ajánlatok beérkezésének határideje; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

Dinamikus beszerzési rendszer alkalmazása esetén az ajánlatok, illetve előzetes ajánlatok beérkezésének határideje;

| b) | az a cím, amelyre a részvételi jelentkezéseket küldeni kell; |
| --- | --- |

b)

az a cím, amelyre a részvételi jelentkezéseket küldeni kell;

| c) | a részvételi jelentkezés nyelve vagy nyelvei. |
| --- | --- |

c)

a részvételi jelentkezés nyelve vagy nyelvei.

| 12. | a) | Adott esetben az ajánlatok felbontásán való részvételre felhatalmazott személyek; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

Adott esetben az ajánlatok felbontásán való részvételre felhatalmazott személyek;

| b) | az ajánlatok felbontásának napja, ideje és helye. |
| --- | --- |

b)

az ajánlatok felbontásának napja, ideje és helye.

| 13. | Adott esetben a kikötött kaució és biztosítékok. |
| --- | --- |

13.

Adott esetben a kikötött kaució és biztosítékok.

| 14. | A finanszírozás és fizetés főbb feltételei és/vagy az ilyen feltételeket tartalmazó rendelkezésekre történő hivatkozások. |
| --- | --- |

14.

A finanszírozás és fizetés főbb feltételei és/vagy az ilyen feltételeket tartalmazó rendelkezésekre történő hivatkozások.

| 15. | Adott esetben azon gazdasági szereplők csoportosulása által létrehozandó gazdasági társasági forma, amelynek a szerződést odaítélték. |
| --- | --- |

15.

Adott esetben azon gazdasági szereplők csoportosulása által létrehozandó gazdasági társasági forma, amelynek a szerződést odaítélték.

| 16. | Azoktól a gazdasági szereplőtől megkövetelt minimális gazdasági és műszaki követelmények, amelyeknek szerződést ítéltek oda. |
| --- | --- |

16.

Azoktól a gazdasági szereplőtől megkövetelt minimális gazdasági és műszaki követelmények, amelyeknek szerződést ítéltek oda.

| 17. | Az ajánlati kötöttség időtartama. |
| --- | --- |

17.

Az ajánlati kötöttség időtartama.

| 18. | Adott esetben a szerződés teljesítésére vonatkozó különleges feltételek. |
| --- | --- |

18.

Adott esetben a szerződés teljesítésére vonatkozó különleges feltételek.

| 19. | A szerződés odaítélésének a 82. cikkben említett szempontjai. Azon eset kivételével, amikor a legjobb ár-minőség arányt kizárólag az ár alapján választják ki, meg kell jelölni az összességében legelőnyösebb ajánlatot eredményező szempontokat, azok súlyozását, vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendjét, amennyiben azok nem szerepelnek a kiírási feltételekben. |
| --- | --- |

19.

A szerződés odaítélésének a 82. cikkben említett szempontjai. Azon eset kivételével, amikor a legjobb ár-minőség arányt kizárólag az ár alapján választják ki, meg kell jelölni az összességében legelőnyösebb ajánlatot eredményező szempontokat, azok súlyozását, vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendjét, amennyiben azok nem szerepelnek a kiírási feltételekben.

| 20. | Adott esetben a szerződéssel összefüggő időszakos előzetes tájékoztatónak vagy az e tájékoztató felhasználói oldalon történő közzétételére vonatkozó értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele időpontjára (időpontjaira) és hivatkozási számára (számaira) való utalás. |
| --- | --- |

20.

Adott esetben a szerződéssel összefüggő időszakos előzetes tájékoztatónak vagy az e tájékoztató felhasználói oldalon történő közzétételére vonatkozó értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele időpontjára (időpontjaira) és hivatkozási számára (számaira) való utalás.

| 21. | A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető. |
| --- | --- |

21.

A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető.

| 22. | A tájékoztató vagy hirdetmény közszolgáltató ajánlatkérő általi feladásának időpontja. |
| --- | --- |

22.

A tájékoztató vagy hirdetmény közszolgáltató ajánlatkérő általi feladásának időpontja.

| 23. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

23.

Bármely más lényeges információ.

B.   MEGHÍVÁSOS ELJÁRÁS

| 1. | A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni.

| 2. | Fő tevékenység. |
| --- | --- |

2.

Fő tevékenység.

| 3. | Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják fenn, vagy hogy az védett munkahely-teremtési programok keretében teljesíthető. |
| --- | --- |

3.

Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják fenn, vagy hogy az védett munkahely-teremtési programok keretében teljesíthető.

| 4. | A szerződés jellege (építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás; adott esetben annak feltüntetése, hogy keretmegállapodásról van-e szó); leírás (CPV-kódok). Adott esetben annak feltüntetése, hogy az ajánlatot adásvételre, lízingre, bérletre vagy részletvételre, illetve ezek bármilyen kombinációjára kérték-e. |
| --- | --- |

4.

A szerződés jellege (építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás; adott esetben annak feltüntetése, hogy keretmegállapodásról van-e szó); leírás (CPV-kódok). Adott esetben annak feltüntetése, hogy az ajánlatot adásvételre, lízingre, bérletre vagy részletvételre, illetve ezek bármilyen kombinációjára kérték-e.

| 5. | Építési beruházás esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás esetén a szállítás vagy teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja. |
| --- | --- |

5.

Építési beruházás esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás esetén a szállítás vagy teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja.

| 6. | Árubeszerzés és építési beruházás esetében:






  a) | A szállítandó termékek jellege és mennyisége (CPV-kódok). Annak feltüntetése, hogy vannak-e további beszerzésre vonatkozó opciók és, amennyiben lehetséges, az ilyen opciók gyakorlására rendelkezésre álló becsült idő, valamint az esetleges megújítások száma. Megújítható szerződések esetében szintén – amennyiben lehetséges – a beszerzendő termékekre vonatkozó későbbi felhívások tervezett ütemezése, vagy pedig a teljesítendő szolgáltatások jellege és terjedelme, valamint az építmény általános jellege (CPV-kódok). |
| --- | --- | --- |

6.

Árubeszerzés és építési beruházás esetében:

a)

A szállítandó termékek jellege és mennyisége (CPV-kódok). Annak feltüntetése, hogy vannak-e további beszerzésre vonatkozó opciók és, amennyiben lehetséges, az ilyen opciók gyakorlására rendelkezésre álló becsült idő, valamint az esetleges megújítások száma. Megújítható szerződések esetében szintén – amennyiben lehetséges – a beszerzendő termékekre vonatkozó későbbi felhívások tervezett ütemezése, vagy pedig a teljesítendő szolgáltatások jellege és terjedelme, valamint az építmény általános jellege (CPV-kódok).

| b) | Annak feltüntetése, hogy a beszállítók néhány és/vagy az összes igényelt termékre tehetnek-e ajánlatot.
  Amennyiben építési beruházási szerződés esetében az építmény vagy a szerződés több részből áll, a különböző részek nagyság alapján felállított sorrendje, és tájékoztatás arról, hogy lehet-e egy, több vagy valamennyi részre ajánlatot tenni. |
| --- | --- |

b)

Annak feltüntetése, hogy a beszállítók néhány és/vagy az összes igényelt termékre tehetnek-e ajánlatot.

Amennyiben építési beruházási szerződés esetében az építmény vagy a szerződés több részből áll, a különböző részek nagyság alapján felállított sorrendje, és tájékoztatás arról, hogy lehet-e egy, több vagy valamennyi részre ajánlatot tenni.

| c) | Építési beruházási szerződés esetében: az építmény rendeltetésére vagy a szerződés céljára vonatkozó információ, ha az utóbbi a tervezést is magában foglalja. |
| --- | --- |

c)

Építési beruházási szerződés esetében: az építmény rendeltetésére vagy a szerződés céljára vonatkozó információ, ha az utóbbi a tervezést is magában foglalja.

| 7. | Szolgáltatás esetében:






  a) | A szállítandó termékek jellege és mennyisége. Annak feltüntetése, hogy vannak-e további beszerzésre vonatkozó opciók és, amennyiben lehetséges, az ilyen opciók gyakorlására rendelkezésre álló becsült idő, valamint az esetleges megújítások száma. Megújítható szerződések esetében szintén – amennyiben lehetséges – az igényelt szolgáltatásokra vonatkozó későbbi felhívások tervezett ütemezése. |
| --- | --- | --- |

7.

Szolgáltatás esetében:

a)

A szállítandó termékek jellege és mennyisége. Annak feltüntetése, hogy vannak-e további beszerzésre vonatkozó opciók és, amennyiben lehetséges, az ilyen opciók gyakorlására rendelkezésre álló becsült idő, valamint az esetleges megújítások száma. Megújítható szerződések esetében szintén – amennyiben lehetséges – az igényelt szolgáltatásokra vonatkozó későbbi felhívások tervezett ütemezése.

| b) | Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn. |
| --- | --- |

b)

Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn.

| c) | A törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésre való hivatkozás. |
| --- | --- |

c)

A törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésre való hivatkozás.

| d) | Annak feltüntetése, hogy a jogi személyeknek meg kell-e adniuk a szolgáltatás teljesítéséért felelős természetes személyek nevét és szakképesítését. |
| --- | --- |

d)

Annak feltüntetése, hogy a jogi személyeknek meg kell-e adniuk a szolgáltatás teljesítéséért felelős természetes személyek nevét és szakképesítését.

| e) | Annak jelzése, hogy a szolgáltatók tehetnek-e ajánlatot az adott szolgáltatás egy részére. |
| --- | --- |

e)

Annak jelzése, hogy a szolgáltatók tehetnek-e ajánlatot az adott szolgáltatás egy részére.

| 8. | Amennyiben ismert, annak feltüntetése, hogy engedélyezett-e többváltozatú ajánlatok benyújtása. |
| --- | --- |

8.

Amennyiben ismert, annak feltüntetése, hogy engedélyezett-e többváltozatú ajánlatok benyújtása.

| 9. | Szállítási vagy teljesítési határidő, vagy a szerződés időtartama és, amennyiben lehetséges, a kezdés határideje. |
| --- | --- |

9.

Szállítási vagy teljesítési határidő, vagy a szerződés időtartama és, amennyiben lehetséges, a kezdés határideje.

| 10. | Adott esetben az azon gazdasági szereplők csoportosulása által létrehozandó gazdasági társasági forma, amelynek a szerződést odaítélték. |
| --- | --- |

10.

Adott esetben az azon gazdasági szereplők csoportosulása által létrehozandó gazdasági társasági forma, amelynek a szerződést odaítélték.

| 11. | a) | A részvételi jelentkezések beérkezésének határideje; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

A részvételi jelentkezések beérkezésének határideje;

| b) | az a cím, amelyre a részvételi jelentkezéseket küldeni kell; |
| --- | --- |

b)

az a cím, amelyre a részvételi jelentkezéseket küldeni kell;

| c) | a részvételi jelentkezés nyelve vagy nyelvei. |
| --- | --- |

c)

a részvételi jelentkezés nyelve vagy nyelvei.

| 12. | Az ajánlattételi felhívás feladásának határnapja. |
| --- | --- |

12.

Az ajánlattételi felhívás feladásának határnapja.

| 13. | Adott esetben a kikötött kaució és biztosítékok. |
| --- | --- |

13.

Adott esetben a kikötött kaució és biztosítékok.

| 14. | A finanszírozás és fizetés főbb feltételei és/vagy az ilyen feltételeket tartalmazó rendelkezésekre történő hivatkozások. |
| --- | --- |

14.

A finanszírozás és fizetés főbb feltételei és/vagy az ilyen feltételeket tartalmazó rendelkezésekre történő hivatkozások.

| 15. | A gazdasági szereplő helyzetére és a tőle megkövetelt minimális gazdasági és műszaki feltételekre vonatkozó információk. |
| --- | --- |

15.

A gazdasági szereplő helyzetére és a tőle megkövetelt minimális gazdasági és műszaki feltételekre vonatkozó információk.

| 16. | A szerződés odaítélésének a 82. cikkben említett szempontjai. Azon eset kivételével, amikor a legjobb ár-minőség arányt kizárólag az ár alapján választják ki, meg kell említeni az összességében legelőnyösebb ajánlatot eredményező szempontokat, azok súlyozását, vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendjét, amennyiben azok nem szerepelnek a kiírási feltételekben, vagy nem tüntetik fel azokat az ajánlattételi felhívásban. |
| --- | --- |

16.

A szerződés odaítélésének a 82. cikkben említett szempontjai. Azon eset kivételével, amikor a legjobb ár-minőség arányt kizárólag az ár alapján választják ki, meg kell említeni az összességében legelőnyösebb ajánlatot eredményező szempontokat, azok súlyozását, vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendjét, amennyiben azok nem szerepelnek a kiírási feltételekben, vagy nem tüntetik fel azokat az ajánlattételi felhívásban.

| 17. | Adott esetben a szerződés teljesítésére vonatkozó különleges feltételek. |
| --- | --- |

17.

Adott esetben a szerződés teljesítésére vonatkozó különleges feltételek.

| 18. | Adott esetben a szerződéssel összefüggő időszakos előzetes tájékoztatónak vagy az e tájékoztató felhasználói oldalon történő közzétételére vonatkozó értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele időpontjára (időpontjaira) és hivatkozási számára (számaira) való utalás. |
| --- | --- |

18.

Adott esetben a szerződéssel összefüggő időszakos előzetes tájékoztatónak vagy az e tájékoztató felhasználói oldalon történő közzétételére vonatkozó értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele időpontjára (időpontjaira) és hivatkozási számára (számaira) való utalás.

| 19. | A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető. |
| --- | --- |

19.

A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető.

| 20. | A tájékoztató vagy hirdetmény közszolgáltató ajánlatkérő általi feladásának időpontja. |
| --- | --- |

20.

A tájékoztató vagy hirdetmény közszolgáltató ajánlatkérő általi feladásának időpontja.

| 21. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

21.

Bármely más lényeges információ.

C.   TÁRGYALÁSOS ELJÁRÁS

| 1. | A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni.

| 2. | Fő tevékenység. |
| --- | --- |

2.

Fő tevékenység.

| 3. | Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják fenn, vagy hogy az védett munkahely-teremtési programok keretében teljesíthető. |
| --- | --- |

3.

Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják fenn, vagy hogy az védett munkahely-teremtési programok keretében teljesíthető.

| 4. | A szerződés jellege (építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás; adott esetben annak feltüntetése, hogy keretmegállapodásról van-e szó); leírás (CPV-kódok). Adott esetben annak feltüntetése, hogy az ajánlatot adásvételre, lízingre, bérletre vagy részletvételre, illetve ezek bármilyen kombinációjára kérték-e. |
| --- | --- |

4.

A szerződés jellege (építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás; adott esetben annak feltüntetése, hogy keretmegállapodásról van-e szó); leírás (CPV-kódok). Adott esetben annak feltüntetése, hogy az ajánlatot adásvételre, lízingre, bérletre vagy részletvételre, illetve ezek bármilyen kombinációjára kérték-e.

| 5. | Építési beruházás esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás esetén a szállítás vagy teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja. |
| --- | --- |

5.

Építési beruházás esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás esetén a szállítás vagy teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja.

| 6. | Árubeszerzés és építési beruházás esetében:






  a) | A szállítandó termékek jellege és mennyisége (CPV-kódok). Annak feltüntetése, hogy vannak-e további beszerzésre vonatkozó opciók és, amennyiben lehetséges, az ilyen opciók gyakorlására rendelkezésre álló becsült idő, valamint az esetleges megújítások száma. Megújítható szerződések esetében szintén – amennyiben lehetséges – a beszerzendő termékekre vonatkozó későbbi pályázati felhívások tervezett ütemezése, vagy pedig a teljesítendő szolgáltatások jellege és terjedelme, valamint az építmény általános jellege (CPV-kódok). |
| --- | --- | --- |

6.

Árubeszerzés és építési beruházás esetében:

a)

A szállítandó termékek jellege és mennyisége (CPV-kódok). Annak feltüntetése, hogy vannak-e további beszerzésre vonatkozó opciók és, amennyiben lehetséges, az ilyen opciók gyakorlására rendelkezésre álló becsült idő, valamint az esetleges megújítások száma. Megújítható szerződések esetében szintén – amennyiben lehetséges – a beszerzendő termékekre vonatkozó későbbi pályázati felhívások tervezett ütemezése, vagy pedig a teljesítendő szolgáltatások jellege és terjedelme, valamint az építmény általános jellege (CPV-kódok).

| b) | Annak feltüntetése, hogy a beszállítók néhány és/vagy az összes igényelt termékre tehetnek-e ajánlatot.
  Amennyiben építési beruházásra irányuló szerződés esetében az építmény vagy a szerződés több részből áll, a különböző részek nagyság alapján felállított sorrendje, és tájékoztatás arról, hogy lehet-e egy, több vagy valamennyi részre ajánlatot tenni. |
| --- | --- |

b)

Annak feltüntetése, hogy a beszállítók néhány és/vagy az összes igényelt termékre tehetnek-e ajánlatot.

Amennyiben építési beruházásra irányuló szerződés esetében az építmény vagy a szerződés több részből áll, a különböző részek nagyság alapján felállított sorrendje, és tájékoztatás arról, hogy lehet-e egy, több vagy valamennyi részre ajánlatot tenni.

| c) | Építési beruházásra irányuló szerződés esetében: az építmény rendeltetésére vagy a szerződés céljára vonatkozó információ, ha az utóbbi a tervezést is magában foglalja. |
| --- | --- |

c)

Építési beruházásra irányuló szerződés esetében: az építmény rendeltetésére vagy a szerződés céljára vonatkozó információ, ha az utóbbi a tervezést is magában foglalja.

| 7. | Szolgáltatás esetében:






  a) | A teljesítendő szolgáltatások jellege és mennyisége. Annak feltüntetése, hogy vannak-e további beszerzésre vonatkozó opciók és, amennyiben lehetséges, az ilyen opciók gyakorlására rendelkezésre álló becsült idő, valamint az esetleges megújítások száma. Megújítható szerződések esetében szintén – amennyiben lehetséges – az igényelt szolgáltatásokra vonatkozó későbbi pályázati felhívások tervezett ütemezése. |
| --- | --- | --- |

7.

Szolgáltatás esetében:

a)

A teljesítendő szolgáltatások jellege és mennyisége. Annak feltüntetése, hogy vannak-e további beszerzésre vonatkozó opciók és, amennyiben lehetséges, az ilyen opciók gyakorlására rendelkezésre álló becsült idő, valamint az esetleges megújítások száma. Megújítható szerződések esetében szintén – amennyiben lehetséges – az igényelt szolgáltatásokra vonatkozó későbbi pályázati felhívások tervezett ütemezése.

| b) | Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn. |
| --- | --- |

b)

Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn.

| c) | A törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésre való hivatkozás. |
| --- | --- |

c)

A törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésre való hivatkozás.

| d) | Annak feltüntetése, hogy a jogi személyeknek meg kell-e adniuk a szolgáltatás teljesítéséért felelős természetes személyek nevét és szakképesítését. |
| --- | --- |

d)

Annak feltüntetése, hogy a jogi személyeknek meg kell-e adniuk a szolgáltatás teljesítéséért felelős természetes személyek nevét és szakképesítését.

| e) | Annak jelzése, hogy a szolgáltatók tehetnek-e ajánlatot az adott szolgáltatás egy részére. |
| --- | --- |

e)

Annak jelzése, hogy a szolgáltatók tehetnek-e ajánlatot az adott szolgáltatás egy részére.

| 8. | Amennyiben ismert, annak feltüntetése, hogy engedélyezett-e többváltozatú ajánlatok benyújtása. |
| --- | --- |

8.

Amennyiben ismert, annak feltüntetése, hogy engedélyezett-e többváltozatú ajánlatok benyújtása.

| 9. | Szállítási vagy teljesítési határidő, vagy a szerződés időtartama és, amennyiben lehetséges, a kezdés határideje. |
| --- | --- |

9.

Szállítási vagy teljesítési határidő, vagy a szerződés időtartama és, amennyiben lehetséges, a kezdés határideje.

| 10. | Adott esetben azon gazdasági szereplők csoportosulása által létrehozandó gazdasági társasági forma, amelynek a szerződést odaítélték. |
| --- | --- |

10.

Adott esetben azon gazdasági szereplők csoportosulása által létrehozandó gazdasági társasági forma, amelynek a szerződést odaítélték.

| 11. | a) | A részvételi jelentkezések beérkezésének határideje; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

A részvételi jelentkezések beérkezésének határideje;

| b) | az a cím, amelyre a részvételi jelentkezéseket küldeni kell; |
| --- | --- |

b)

az a cím, amelyre a részvételi jelentkezéseket küldeni kell;

| c) | a részvételi jelentkezés nyelve vagy nyelvei. |
| --- | --- |

c)

a részvételi jelentkezés nyelve vagy nyelvei.

| 12. | Adott esetben a kikötött kaució és biztosítékok. |
| --- | --- |

12.

Adott esetben a kikötött kaució és biztosítékok.

| 13. | A finanszírozás és fizetés főbb feltételei és/vagy az ilyen feltételeket tartalmazó rendelkezésekre történő hivatkozások. |
| --- | --- |

13.

A finanszírozás és fizetés főbb feltételei és/vagy az ilyen feltételeket tartalmazó rendelkezésekre történő hivatkozások.

| 14. | A gazdasági szereplő helyzetére és a tőle megkövetelt minimális gazdasági és műszaki feltételekre vonatkozó információk. |
| --- | --- |

14.

A gazdasági szereplő helyzetére és a tőle megkövetelt minimális gazdasági és műszaki feltételekre vonatkozó információk.

| 15. | A szerződés odaítélésének a 82. cikkben említett szempontjai. Azon eset kivételével, amikor a legjobb ár-minőség arányt kizárólag az ár alapján választják ki, meg kell említeni az összességében legelőnyösebb ajánlatot eredményező szempontokat, azok súlyozását, vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendjét, amennyiben azok nem szerepelnek a kiírási feltételekben, vagy nem tüntetik fel azokat a tárgyalási felhívásban. |
| --- | --- |

15.

A szerződés odaítélésének a 82. cikkben említett szempontjai. Azon eset kivételével, amikor a legjobb ár-minőség arányt kizárólag az ár alapján választják ki, meg kell említeni az összességében legelőnyösebb ajánlatot eredményező szempontokat, azok súlyozását, vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendjét, amennyiben azok nem szerepelnek a kiírási feltételekben, vagy nem tüntetik fel azokat a tárgyalási felhívásban.

| 16. | Adott esetben a közszolgáltató ajánlatkérő által már kiválasztott gazdasági szereplők neve és címe. |
| --- | --- |

16.

Adott esetben a közszolgáltató ajánlatkérő által már kiválasztott gazdasági szereplők neve és címe.

| 17. | Adott esetben a szerződés teljesítésére vonatkozó különleges feltételek. |
| --- | --- |

17.

Adott esetben a szerződés teljesítésére vonatkozó különleges feltételek.

| 18. | Adott esetben a szerződéssel összefüggő időszakos előzetes tájékoztatónak vagy az e tájékoztató felhasználói oldalon történő közzétételére vonatkozó értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele időpontjára (időpontjaira) és hivatkozási számára (számaira) való utalás. |
| --- | --- |

18.

Adott esetben a szerződéssel összefüggő időszakos előzetes tájékoztatónak vagy az e tájékoztató felhasználói oldalon történő közzétételére vonatkozó értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele időpontjára (időpontjaira) és hivatkozási számára (számaira) való utalás.

| 19. | A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető. |
| --- | --- |

19.

A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető.

| 20. | A tájékoztató vagy hirdetmény közszolgáltató ajánlatkérő általi feladásának időpontja. |
| --- | --- |

20.

A tájékoztató vagy hirdetmény közszolgáltató ajánlatkérő általi feladásának időpontja.

| 21. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

21.

Bármely más lényeges információ.

---

XII. MELLÉKLET

A SZERZŐDÉS ODAÍTÉLÉSÉRŐL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÓBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

(70. cikk)

I.   Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételre szánt információk
   (1)

| 1. | A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni.

| 2. | Fő tevékenység. |
| --- | --- |

2.

Fő tevékenység.

| 3. | A szerződés jellege (árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés és a CPV-kódok); adott esetben annak feltüntetése, hogy keretmegállapodásról van-e szó). |
| --- | --- |

3.

A szerződés jellege (árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés és a CPV-kódok); adott esetben annak feltüntetése, hogy keretmegállapodásról van-e szó).

| 4. | A termékek, az építmények vagy a teljesítendő szolgáltatások jellegének legalább összefoglaló megjelölése. |
| --- | --- |

4.

A termékek, az építmények vagy a teljesítendő szolgáltatások jellegének legalább összefoglaló megjelölése.

| 5. | a) | Az eljárást megindító felhívás formája (minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény; időszakos tájékoztató; ajánlattételi felhívás). |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Az eljárást megindító felhívás formája (minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény; időszakos tájékoztató; ajánlattételi felhívás).

| b) | A tájékoztatónak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele időpontja(i) és hivatkozási száma(i). |
| --- | --- |

b)

A tájékoztatónak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele időpontja(i) és hivatkozási száma(i).

| c) | szerződés előzetes eljárást megindító felhívás nélküli odaítélése esetén az 50. cikk vonatkozó rendelkezésére való hivatkozás. |
| --- | --- |

c)

szerződés előzetes eljárást megindító felhívás nélküli odaítélése esetén az 50. cikk vonatkozó rendelkezésére való hivatkozás.

| 6. | A közbeszerzési eljárás (nyílt, meghívásos vagy tárgyalásos). |
| --- | --- |

6.

A közbeszerzési eljárás (nyílt, meghívásos vagy tárgyalásos).

| 7. | A beérkezett ajánlatok száma, az alábbiak feltüntetésével:






  a) | azon gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatok száma, amelyek kkv-k; |
| --- | --- | --- |

7.

A beérkezett ajánlatok száma, az alábbiak feltüntetésével:

a)

azon gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatok száma, amelyek kkv-k;

| b) | a külföldről érkezett ajánlatok száma; |
| --- | --- |

b)

a külföldről érkezett ajánlatok száma;

| c) | az elektronikusan benyújtott ajánlatok száma. |
| --- | --- |

c)

az elektronikusan benyújtott ajánlatok száma.

Többes odaítélés esetén (részek, több keretmegállapodás) ezt az információt minden egyes odaítélés esetében meg kell adni.

| 8. | A nyertes ajánlat kiválasztásáról vagy a szerződés megkötéséről szóló döntést követően a szerződés(ek) odaítélésének vagy a keretmegállapodás(ok) megkötésének időpontja. |
| --- | --- |

8.

A nyertes ajánlat kiválasztásáról vagy a szerződés megkötéséről szóló döntést követően a szerződés(ek) odaítélésének vagy a keretmegállapodás(ok) megkötésének időpontja.

| 9. | Az 50. cikk h) pontja szerinti előnyös vásárlások esetében fizetett ár. |
| --- | --- |

9.

Az 50. cikk h) pontja szerinti előnyös vásárlások esetében fizetett ár.

| 10. | Minden egyes odaítélés esetében a nyertes ajánlattevő(k) neve, címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, feltüntetve, hogy






  a) | a nyertes ajánlattevő kkv-e, |
| --- | --- | --- |

10.

Minden egyes odaítélés esetében a nyertes ajánlattevő(k) neve, címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, feltüntetve, hogy

a)

a nyertes ajánlattevő kkv-e,

| b) | a közbeszerzést konzorciumnak ítélték-e oda. |
| --- | --- |

b)

a közbeszerzést konzorciumnak ítélték-e oda.

| 11. | Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződés alvállalkozás tárgyát képezte-e, illetve képezheti-e. |
| --- | --- |

11.

Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződés alvállalkozás tárgyát képezte-e, illetve képezheti-e.

| 12. | A kifizetett ár, illetve a szerződés odaítélésekor figyelembe vett legmagasabb és legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlat. |
| --- | --- |

12.

A kifizetett ár, illetve a szerződés odaítélésekor figyelembe vett legmagasabb és legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlat.

| 13. | A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető. |
| --- | --- |

13.

A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető.

| 14. | Nem kötelező adatok:






  — | a szerződés harmadik személyeknek alvállalkozásba kiadott, illetve kiadható része és annak értéke, |
| --- | --- | --- |

14.

Nem kötelező adatok:

—

a szerződés harmadik személyeknek alvállalkozásba kiadott, illetve kiadható része és annak értéke,

| — | odaítélési szempontok. |
| --- | --- |

—

odaítélési szempontok.

II.   Nem közzétételre szánt adatok

| 15. | Az odaítélt szerződések száma (amennyiben egynél több beszállítónak ítélik oda a szerződést). |
| --- | --- |

15.

Az odaítélt szerződések száma (amennyiben egynél több beszállítónak ítélik oda a szerződést).

| 16. | Az egyes odaítélt szerződések értéke. |
| --- | --- |

16.

Az egyes odaítélt szerződések értéke.

| 17. | A termék vagy szolgáltatás származási országa (közösségi vagy nem közösségi eredetű; utóbbi esetben harmadik országok szerint lebontva). |
| --- | --- |

17.

A termék vagy szolgáltatás származási országa (közösségi vagy nem közösségi eredetű; utóbbi esetben harmadik országok szerint lebontva).

| 18. | Melyik odaítélési szempontokat alkalmazták? |
| --- | --- |

18.

Melyik odaítélési szempontokat alkalmazták?

| 19. | Olyan ajánlattevőnek ítélték-e oda a szerződést, amely a 64. cikk (1) bekezdésének megfelelően többváltozatú ajánlatot nyújtott be? |
| --- | --- |

19.

Olyan ajánlattevőnek ítélték-e oda a szerződést, amely a 64. cikk (1) bekezdésének megfelelően többváltozatú ajánlatot nyújtott be?

| 20. | Zártak-e ki ajánlatot azon az alapon, hogy a 84. cikk szerint kirívóan alacsony összegű volt? |
| --- | --- |

20.

Zártak-e ki ajánlatot azon az alapon, hogy a 84. cikk szerint kirívóan alacsony összegű volt?

| 21. | A tájékoztató közszolgáltató ajánlatkérő általi továbbításának napja. |
| --- | --- |

21.

A tájékoztató közszolgáltató ajánlatkérő általi továbbításának napja.

---

(1)  A 6., 9. és 11. pontban szereplő információk nem közzétételre szánt információnak minősülnek, ha a közszolgáltató ajánlatkérő úgy ítéli meg, hogy a közzététel érzékeny kereskedelmi érdek szempontjából hátrányos.

---

XIII. MELLÉKET

A 74. CIKKBEN EMLÍTETT, AJÁNLATTÉTELRE, PÁRBESZÉDBEN VAGY TÁRGYALÁSBAN VALÓ RÉSZVÉTELRE, ILLETVE A SZÁNDÉK MEGERŐSÍTÉSÉRE VONATKOZÓ FELHÍVÁS TARTALMA

| 1. | A 74. cikkben említett, ajánlattételre, illetve párbeszédben vagy tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:






  a) | az ajánlatok beérkezésének utolsó napját, a címet, amelyre az ajánlatokat küldeni kell, és az ajánlattétel nyelvét vagy nyelveit.
  Versenypárbeszéd vagy innovációs partnerség keretében odaítélt szerződések esetében azonban ez az információ nem jelenik meg a tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívásban, de megjelenik az ajánlattételre vonatkozó felhívásban. |
| --- | --- | --- |

1.

A 74. cikkben említett, ajánlattételre, illetve párbeszédben vagy tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:

a)

az ajánlatok beérkezésének utolsó napját, a címet, amelyre az ajánlatokat küldeni kell, és az ajánlattétel nyelvét vagy nyelveit.

Versenypárbeszéd vagy innovációs partnerség keretében odaítélt szerződések esetében azonban ez az információ nem jelenik meg a tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívásban, de megjelenik az ajánlattételre vonatkozó felhívásban.

| b) | versenypárbeszéd esetében a konzultációk megkezdésére megállapított időpontot és helyet, valamint a használt nyelv(ek)et; |
| --- | --- |

b)

versenypárbeszéd esetében a konzultációk megkezdésére megállapított időpontot és helyet, valamint a használt nyelv(ek)et;

| c) | a közzétett felhívásra való hivatkozást; |
| --- | --- |

c)

a közzétett felhívásra való hivatkozást;

| d) | a csatolandó iratok megnevezését; |
| --- | --- |

d)

a csatolandó iratok megnevezését;

| e) | a szerződés-odaítélési szempontokat, ha azok a felhívásként használt, minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményben nem szerepelnek; |
| --- | --- |

e)

a szerződés-odaítélési szempontokat, ha azok a felhívásként használt, minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményben nem szerepelnek;

| f) | a szerződés-odaítélési szempontok relatív súlyozását, vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendjét, amennyiben a szerződési hirdetmény, a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény vagy a kiírási feltételek ezt az információt nem tartalmazzák. |
| --- | --- |

f)

a szerződés-odaítélési szempontok relatív súlyozását, vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendjét, amennyiben a szerződési hirdetmény, a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény vagy a kiírási feltételek ezt az információt nem tartalmazzák.

| 2. | Amennyiben a felhívás eszköze időszakos előzetes tájékoztató, a közszolgáltató ajánlatkérő a későbbiekben valamennyi részvételre jelentkezőt felhívja arra, hogy az ajánlattevők vagy a tárgyalásban részt vevők kiválasztásának megkezdése előtt az adott szerződésre vonatkozó részletes tájékoztatás alapján erősítse meg részvételi szándékát.
  Ennek a felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:






  a) | jelleg és mennyiség, beleértve a kiegészítő szerződésekre vonatkozó valamennyi opciót, és – amennyiben lehetséges – az ezen opciók gyakorlására várhatóan rendelkezésre álló idő; megújítható szerződések esetében a jelleg és a mennyiség, valamint – amennyiben lehetséges – a közbeszerzés tárgyát képező építési beruházásra, árubeszerzésre, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló pályázatok jövőbeli hirdetményei közzétételének várható időpontja; |
| --- | --- | --- |

2.

Amennyiben a felhívás eszköze időszakos előzetes tájékoztató, a közszolgáltató ajánlatkérő a későbbiekben valamennyi részvételre jelentkezőt felhívja arra, hogy az ajánlattevők vagy a tárgyalásban részt vevők kiválasztásának megkezdése előtt az adott szerződésre vonatkozó részletes tájékoztatás alapján erősítse meg részvételi szándékát.

Ennek a felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:

a)

jelleg és mennyiség, beleértve a kiegészítő szerződésekre vonatkozó valamennyi opciót, és – amennyiben lehetséges – az ezen opciók gyakorlására várhatóan rendelkezésre álló idő; megújítható szerződések esetében a jelleg és a mennyiség, valamint – amennyiben lehetséges – a közbeszerzés tárgyát képező építési beruházásra, árubeszerzésre, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló pályázatok jövőbeli hirdetményei közzétételének várható időpontja;

| b) | az eljárás fajtája: meghívásos vagy tárgyalásos; |
| --- | --- |

b)

az eljárás fajtája: meghívásos vagy tárgyalásos;

| c) | adott esetben az áruszállítás vagy az építési beruházás, illetve a szolgáltatásnyújtás megkezdésének vagy befejezésének időpontja; |
| --- | --- |

c)

adott esetben az áruszállítás vagy az építési beruházás, illetve a szolgáltatásnyújtás megkezdésének vagy befejezésének időpontja;

| d) | amennyiben az elektronikus hozzáférés nem biztosítható, a közbeszerzési dokumentumok iránti kérelmek beküldésének végső határideje és a cím, amelyre e kérelmeket küldeni kell, valamint az e célra használandó nyelv vagy nyelvek; |
| --- | --- |

d)

amennyiben az elektronikus hozzáférés nem biztosítható, a közbeszerzési dokumentumok iránti kérelmek beküldésének végső határideje és a cím, amelyre e kérelmeket küldeni kell, valamint az e célra használandó nyelv vagy nyelvek;

| e) | a közszolgáltató ajánlatkérő címe; |
| --- | --- |

e)

a közszolgáltató ajánlatkérő címe;

| f) | a gazdasági szereplőktől megkövetelt gazdasági és műszaki feltételek, pénzügyi biztosítékok és adatok; |
| --- | --- |

f)

a gazdasági szereplőktől megkövetelt gazdasági és műszaki feltételek, pénzügyi biztosítékok és adatok;

| g) | az ajánlattételi felhívás tárgyát képező szerződés formája: adásvétel, lízing, bérlet vagy részletvétel, illetve ezek bármilyen kombinációja; valamint |
| --- | --- |

g)

az ajánlattételi felhívás tárgyát képező szerződés formája: adásvétel, lízing, bérlet vagy részletvétel, illetve ezek bármilyen kombinációja; valamint

| h) | a szerződés-odaítélési szempontok és azok súlyozása vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendje, amennyiben az előzetes tájékoztató vagy a kiírási feltételek, illetve az ajánlattételre vagy a tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívás ezt az információt nem tartalmazza. |
| --- | --- |

h)

a szerződés-odaítélési szempontok és azok súlyozása vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendje, amennyiben az előzetes tájékoztató vagy a kiírási feltételek, illetve az ajánlattételre vagy a tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívás ezt az információt nem tartalmazza.

---

XIV. MELLÉKLET

A 36. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT NEMZETKÖZI SZOCIÁLIS ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI EGYEZMÉNYEK JEGYZÉKE

| — | 87. számú ILO egyezmény az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről, |
| --- | --- |

—

87. számú ILO egyezmény az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről,

| — | 98. számú ILO egyezmény a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról, |
| --- | --- |

—

98. számú ILO egyezmény a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról,

| — | 29. számú ILO egyezmény a kényszer- vagy kötelező munkáról, |
| --- | --- |

—

29. számú ILO egyezmény a kényszer- vagy kötelező munkáról,

| — | 105. számú ILO egyezmény a kényszermunka felszámolásáról, |
| --- | --- |

—

105. számú ILO egyezmény a kényszermunka felszámolásáról,

| — | 138. számú ILO egyezmény a foglalkoztatás alsó korhatáráról, |
| --- | --- |

—

138. számú ILO egyezmény a foglalkoztatás alsó korhatáráról,

| — | 111. számú ILO egyezmény a foglalkoztatásból és foglalkozásból eredő hátrányos megkülönböztetésről, |
| --- | --- |

—

111. számú ILO egyezmény a foglalkoztatásból és foglalkozásból eredő hátrányos megkülönböztetésről,

| — | 100. számú ILO egyezmény a férfi és a női munkaerőnek egyenlő értékű munka esetén egyenlő díjazásáról, |
| --- | --- |

—

100. számú ILO egyezmény a férfi és a női munkaerőnek egyenlő értékű munka esetén egyenlő díjazásáról,

| — | 182. számú ILO egyezmény a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és felszámolására irányuló azonnali lépésekről, |
| --- | --- |

—

182. számú ILO egyezmény a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és felszámolására irányuló azonnali lépésekről,

| — | bécsi egyezmény a sztratoszferikus ózonréteg védelméről és annak Montreáli Jegyzőkönyve az ózonréteget lebontó anyagokról, |
| --- | --- |

—

bécsi egyezmény a sztratoszferikus ózonréteg védelméről és annak Montreáli Jegyzőkönyve az ózonréteget lebontó anyagokról,

| — | a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló bázeli egyezmény (Bázeli Egyezmény), |
| --- | --- |

—

a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló bázeli egyezmény (Bázeli Egyezmény),

| — | Stockholmi Egyezmény a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról, |
| --- | --- |

—

Stockholmi Egyezmény a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról,

| — | Rotterdami Egyezmény a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról (1998.9.10.) és annak három regionális jegyzőkönyve. |
| --- | --- |

—

Rotterdami Egyezmény a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról (1998.9.10.) és annak három regionális jegyzőkönyve.

---

XV. MELLÉKLET

A 83. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT UNIÓS JOGI AKTUSOK JEGYZÉKE

A 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

---

XVI. MELLÉKLET

A SZERZŐDÉS TARTAMA ALATTI SZERZŐDÉSMÓDOSÍTÁSOKRÓL SZÓLÓ HIRDETMÉNYBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

(a 89. cikk (1) bekezdése)

| 1. | A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni.

| 2. | Fő tevékenység. |
| --- | --- |

2.

Fő tevékenység.

| 3. | A CPV-kódok. |
| --- | --- |

3.

A CPV-kódok.

| 4. | Építési beruházás esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás esetén a szállítás vagy teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja. |
| --- | --- |

4.

Építési beruházás esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás esetén a szállítás vagy teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja.

| 5. | A közbeszerzés módosítás előtti és módosítás utáni jellemzőinek leírása: az építési beruházás jellege és terjedelme, az árubeszerzés jellege és mennyisége, illetve értéke, a szolgáltatás jellege és terjedelme. |
| --- | --- |

5.

A közbeszerzés módosítás előtti és módosítás utáni jellemzőinek leírása: az építési beruházás jellege és terjedelme, az árubeszerzés jellege és mennyisége, illetve értéke, a szolgáltatás jellege és terjedelme.

| 6. | Adott esetben a módosítás miatt az árban bekövetkezett emelkedés feltüntetése. |
| --- | --- |

6.

Adott esetben a módosítás miatt az árban bekövetkezett emelkedés feltüntetése.

| 7. | Azon körülmények leírása, amelyek szükségessé tették a módosítást. |
| --- | --- |

7.

Azon körülmények leírása, amelyek szükségessé tették a módosítást.

| 8. | A szerződés odaítéléséről szóló döntés meghozatalának időpontja. |
| --- | --- |

8.

A szerződés odaítéléséről szóló döntés meghozatalának időpontja.

| 9. | Adott esetben az új gazdasági szereplő vagy szereplők neve, címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme. |
| --- | --- |

9.

Adott esetben az új gazdasági szereplő vagy szereplők neve, címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme.

| 10. | Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a szerződés uniós alapokból finanszírozott projekttel és/vagy programmal kapcsolatos-e. |
| --- | --- |

10.

Arra vonatkozó tájékoztatás, hogy a szerződés uniós alapokból finanszírozott projekttel és/vagy programmal kapcsolatos-e.

| 11. | A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárásért felelős szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidővel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető. |
| --- | --- |

11.

A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárásért felelős szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidővel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető.

---

XVII. MELLÉKLET

A 91. CIKKBEN EMLÍTETT SZOLGÁLTATÁSOK

| CPV-kód | Leírás |
| --- | --- |
| 75200000-8; 75231200-6; 75231240-8; 79611000-0; 79622000-0 [Háztartási kisegítő személyzettel való ellátási szolgáltatások] 79624000-4 [Ápolószemélyzettel való ellátási szolgáltatások] és 79625000-1 [Egészségügyi személyzettel való ellátási szolgáltatások] 85000000-9-től 85323000-9-ig; 98133100-5, 98133000-4, 98200000-5 és 98500000-8 [Magánháztartás alkalmazottakkal] és 98513000-2-től 98514000-9-ig [Háztartásoknak nyújtott munkaerő-szolgáltatások, Ügynökségi alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, Irodai alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, ideiglenes alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, Bejárónői szolgáltatások és Háztartási szolgáltatások] | Egészségügyi, szociális és kapcsolódó szolgáltatások |
| 85321000-5 és 85322000-2, 75000000-6 [Közigazgatási, honvédelmi és társadalombiztosítási szolgáltatások], 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1; 79995000-5-től 79995200-7-ig; 80000000-4-től (Oktatási és képzési szolgáltatások) 80660000-8-ig; 92000000-1-től 92700000-8-ig; 79950000-8 [Kiállítás, vásár és kongresszusszervezési szolgáltatások], 79951000-5 [Szemináriumszervezési szolgáltatások], 79952000-2 [Rendezvényszervezési szolgáltatások], 79952100-3 [Kulturálisesemény-szervezési szolgáltatások], 79953000-9 [Fesztiválszervezési szolgáltatások], 79954000-6 [Partiszervezési szolgáltatások], 79955000-3 [Divatbemutató-rendezési szolgáltatások], 79956000-0 [Vásár- és kiállításszervezési szolgáltatások] | Közigazgatási, szociális, oktatási, egészségügyi és kultúrával kapcsolatos szolgáltatások |
| 75300000-9 | Kötelező társadalombiztosításhoz kötődő szolgáltatások (1) |
| 75310000-2, 75311000-9, 75312000-6, 75313000-3, 75313100-4, 75314000-0, 75320000-5, 75330000-8, 75340000-1 | Segélyekkel, támogatásokkal és juttatásokkal kapcsolatos szolgáltatások |
| 98000000-3, 98120000-0; 98132000-7; 98133110-8 és 98130000-3 | Egyéb közösségi, szociális és személyi szolgáltatások, ideértve a szakszervezetek által nyújtott szolgáltatásokat, a politikai szervezetek által nyújtott szolgáltatásokat, a fiatalok szövetségei által nyújtott szolgáltatásokat és a tagsággal rendelkező különféle szervezettel kapcsolatos szolgáltatásokat |
| 98131000-0 | Vallási szolgáltatások |
| 55100000-1-től 55410000-7-ig; 55521000-8-tól 55521200-0-ig [55521000-8 Élelmiszer-ellátási szolgáltatások magánháztartások számára, 55521100-9 Ebédszállítási szolgáltatások, 55521200-0 Házhozszállítási szolgáltatások] 55510000-8 [Étkezdei szolgáltatások], 55511000-5 [Étkezdei és egyéb korlátozott vevőkörű büfészolgáltatás], 55512000-2 [Büféüzemeltetési szolgáltatások], 55523100-3 [Iskolai ebédszolgáltatás], 55520000-1 [Élelmezési szolgáltatások], 55522000-5 [Élelmezési szolgáltatások szállítási vállalatok számára], 55523000-2 [Élelmezési szolgáltatások egyéb vállalatok és intézmények számára], 55524000-9 [Iskolai élelmezési szolgáltatások] | Szállodai és éttermi szolgáltatások |
| 79100000-5-től 79140000-7-ig; 75231100-5; | Jogi szolgáltatások, amennyiben nem zárandók ki a 21. cikk c) pontja szerint |
| 75100000-7-től 75120000-3-ig; 75123000-4; 75125000-8-tól 75131000-3-ig | Egyéb közigazgatási és kormányzati szolgáltatások |
| 75200000-8-tól 75231000-4-ig; | Közösségi szolgáltatások nyújtása |
| 75231210-9-től 75231230-5-ig; 75240000-0-tól 75252000-7-ig; 794300000-7; 98113100-9 | Börtönökkel kapcsolatos szolgáltatások, közbiztonsági és mentési szolgáltatások, amennyiben nem zárandók ki a 21. cikk h) pontja szerint |
| 79700000-1-től 79721000-4-ig [Nyomozóirodák és biztonsági szolgálatok szolgáltatásai, Biztonsági szolgáltatások, Riasztásfigyelési szolgáltatások, Őrzési szolgáltatások, Felügyeleti szolgáltatások, Követőrendszerrel kapcsolatos szolgáltatások, Szökevénykeresési szolgáltatások, Járőrözési szolgáltatások, Azonosítóigazolvány-kibocsátási szolgáltatások, Nyomozási szolgáltatások és Nyomozóirodai szolgáltatások] 79722000-1[Grafológiai szolgáltatások], 79723000-8 [Hulladékvizsgálati szolgáltatások] | Nyomozóirodák és biztonsági szolgálatok szolgáltatásai |
| 98900000-2 [Területen kívüli szervezetek és testületek által nyújtott szolgáltatások] és 98910000-5 [Nemzetközi szervezetek és testületek által nyújtott szakszolgáltatás] | Nemzetközi szolgáltatások |
| 64000000-6 [Postai és távközlési szolgáltatások], 64100000-7 [Postai és futárszolgáltatás], 64110000-0 [Postai szolgáltatások], 64111000-7 [Újságokkal és időszaki kiadványokkal kapcsolatos postai szolgáltatások], 64112000-4 [Levelekkel kapcsolatos postai szolgáltatások], 64113000-1 [Csomagokkal kapcsolatos postai szolgáltatások], 64114000-8 [Postahivatali szolgáltatások], 64115000-5 [Postafiók-kölcsönzés], 64116000-2 [Postai küldeménymegőrzési (poste restante) szolgáltatások], 64122000-7 [Belső irodai kézbesítési szolgáltatások] | Postai szolgáltatások |
| 50116510-9 [Gumiabroncs vulkanizálása], 71550000-8 [Kovácsműhely-szolgáltatások] | Különféle szolgáltatások |

CPV-kód

Leírás

75200000-8; 75231200-6; 75231240-8; 79611000-0; 79622000-0 [Háztartási kisegítő személyzettel való ellátási szolgáltatások] 79624000-4 [Ápolószemélyzettel való ellátási szolgáltatások] és 79625000-1 [Egészségügyi személyzettel való ellátási szolgáltatások] 85000000-9-től 85323000-9-ig; 98133100-5, 98133000-4, 98200000-5 és 98500000-8 [Magánháztartás alkalmazottakkal] és 98513000-2-től 98514000-9-ig [Háztartásoknak nyújtott munkaerő-szolgáltatások, Ügynökségi alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, Irodai alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, ideiglenes alkalmazottak által háztartásoknak nyújtott szolgáltatások, Bejárónői szolgáltatások és Háztartási szolgáltatások]

Egészségügyi, szociális és kapcsolódó szolgáltatások

85321000-5 és 85322000-2, 75000000-6 [Közigazgatási, honvédelmi és társadalombiztosítási szolgáltatások], 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1; 79995000-5-től 79995200-7-ig; 80000000-4-től (Oktatási és képzési szolgáltatások) 80660000-8-ig; 92000000-1-től 92700000-8-ig; 79950000-8 [Kiállítás, vásár és kongresszusszervezési szolgáltatások], 79951000-5 [Szemináriumszervezési szolgáltatások], 79952000-2 [Rendezvényszervezési szolgáltatások], 79952100-3 [Kulturálisesemény-szervezési szolgáltatások], 79953000-9 [Fesztiválszervezési szolgáltatások], 79954000-6 [Partiszervezési szolgáltatások], 79955000-3 [Divatbemutató-rendezési szolgáltatások], 79956000-0 [Vásár- és kiállításszervezési szolgáltatások]

Közigazgatási, szociális, oktatási, egészségügyi és kultúrával kapcsolatos szolgáltatások

75300000-9

Kötelező társadalombiztosításhoz kötődő szolgáltatások (1)

75310000-2, 75311000-9, 75312000-6, 75313000-3, 75313100-4, 75314000-0, 75320000-5, 75330000-8, 75340000-1

Segélyekkel, támogatásokkal és juttatásokkal kapcsolatos szolgáltatások

98000000-3, 98120000-0; 98132000-7; 98133110-8 és 98130000-3

Egyéb közösségi, szociális és személyi szolgáltatások, ideértve a szakszervezetek által nyújtott szolgáltatásokat, a politikai szervezetek által nyújtott szolgáltatásokat, a fiatalok szövetségei által nyújtott szolgáltatásokat és a tagsággal rendelkező különféle szervezettel kapcsolatos szolgáltatásokat

98131000-0

Vallási szolgáltatások

55100000-1-től 55410000-7-ig; 55521000-8-tól 55521200-0-ig [55521000-8 Élelmiszer-ellátási szolgáltatások magánháztartások számára, 55521100-9 Ebédszállítási szolgáltatások, 55521200-0 Házhozszállítási szolgáltatások] 55510000-8 [Étkezdei szolgáltatások], 55511000-5 [Étkezdei és egyéb korlátozott vevőkörű büfészolgáltatás], 55512000-2 [Büféüzemeltetési szolgáltatások], 55523100-3 [Iskolai ebédszolgáltatás], 55520000-1 [Élelmezési szolgáltatások], 55522000-5 [Élelmezési szolgáltatások szállítási vállalatok számára], 55523000-2 [Élelmezési szolgáltatások egyéb vállalatok és intézmények számára], 55524000-9 [Iskolai élelmezési szolgáltatások]

Szállodai és éttermi szolgáltatások

79100000-5-től 79140000-7-ig; 75231100-5;

Jogi szolgáltatások, amennyiben nem zárandók ki a 21. cikk c) pontja szerint

75100000-7-től 75120000-3-ig; 75123000-4; 75125000-8-tól 75131000-3-ig

Egyéb közigazgatási és kormányzati szolgáltatások

75200000-8-tól 75231000-4-ig;

Közösségi szolgáltatások nyújtása

75231210-9-től 75231230-5-ig; 75240000-0-tól 75252000-7-ig; 794300000-7; 98113100-9

Börtönökkel kapcsolatos szolgáltatások, közbiztonsági és mentési szolgáltatások, amennyiben nem zárandók ki a 21. cikk h) pontja szerint

79700000-1-től 79721000-4-ig [Nyomozóirodák és biztonsági szolgálatok szolgáltatásai, Biztonsági szolgáltatások, Riasztásfigyelési szolgáltatások, Őrzési szolgáltatások, Felügyeleti szolgáltatások, Követőrendszerrel kapcsolatos szolgáltatások, Szökevénykeresési szolgáltatások, Járőrözési szolgáltatások, Azonosítóigazolvány-kibocsátási szolgáltatások, Nyomozási szolgáltatások és Nyomozóirodai szolgáltatások] 79722000-1[Grafológiai szolgáltatások], 79723000-8 [Hulladékvizsgálati szolgáltatások]

Nyomozóirodák és biztonsági szolgálatok szolgáltatásai

98900000-2 [Területen kívüli szervezetek és testületek által nyújtott szolgáltatások] és 98910000-5 [Nemzetközi szervezetek és testületek által nyújtott szakszolgáltatás]

Nemzetközi szolgáltatások

64000000-6 [Postai és távközlési szolgáltatások], 64100000-7 [Postai és futárszolgáltatás], 64110000-0 [Postai szolgáltatások], 64111000-7 [Újságokkal és időszaki kiadványokkal kapcsolatos postai szolgáltatások], 64112000-4 [Levelekkel kapcsolatos postai szolgáltatások], 64113000-1 [Csomagokkal kapcsolatos postai szolgáltatások], 64114000-8 [Postahivatali szolgáltatások], 64115000-5 [Postafiók-kölcsönzés], 64116000-2 [Postai küldeménymegőrzési (poste restante) szolgáltatások], 64122000-7 [Belső irodai kézbesítési szolgáltatások]

Postai szolgáltatások

50116510-9 [Gumiabroncs vulkanizálása], 71550000-8 [Kovácsműhely-szolgáltatások]

Különféle szolgáltatások

---

(1)  Ezen irányelv hatálya nem terjed ki e szolgáltatásokra, amennyiben azokat nem gazdasági jellegű általános szolgáltatásként szervezik. A tagállamok saját belátásuk szerint dönthetnek arról, hogy a kötelező társadalombiztosításhoz kötődő szolgáltatásokat vagy más szolgáltatásokat általános érdekű szolgáltatásként vagy nem gazdasági jellegű általános szolgáltatásként szervezik-e meg.

---

XVIII. MELLÉKLET

A SZOCIÁLIS ÉS EGYÉB MEGHATÁROZOTT SZOLGÁLTATÁSOKRA IRÁNYULÓ SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ TÁJÉKOZTATÓKBAN ÉS HIRDETMÉNYEKBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

(92. cikk)

A. rész –   Az eljárást megindító hirdetmény

| 1. | A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni.

| 2. | Fő tevékenység. |
| --- | --- |

2.

Fő tevékenység.

| 3. | A szolgáltatásoknak vagy azok kategóriáinak, és adott esetben a beszerzendő mellékes építési beruházások és áruk meghatározása, ideértve az érintett mennyiségeket, illetve értékeket, valamint a CPV-kódok. |
| --- | --- |

3.

A szolgáltatásoknak vagy azok kategóriáinak, és adott esetben a beszerzendő mellékes építési beruházások és áruk meghatározása, ideértve az érintett mennyiségeket, illetve értékeket, valamint a CPV-kódok.

| 4. | A szolgáltatás fő teljesítési helyének NUTS-kódja. |
| --- | --- |

4.

A szolgáltatás fő teljesítési helyének NUTS-kódja.

| 5. | Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják fenn, vagy hogy az védett munkahely-teremtési programok keretében teljesíthető. |
| --- | --- |

5.

Adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják fenn, vagy hogy az védett munkahely-teremtési programok keretében teljesíthető.

| 6. | A gazdasági szereplők által, részvételükkel összefüggésben teljesítendő gazdasági és műszaki feltételek, vagy adott esetben az az elektronikus cím, amelyen részletes információ beszerezhető. |
| --- | --- |

6.

A gazdasági szereplők által, részvételükkel összefüggésben teljesítendő gazdasági és műszaki feltételek, vagy adott esetben az az elektronikus cím, amelyen részletes információ beszerezhető.

| 7. | Határidő(k), ameddig a közszolgáltató ajánlatkérőt értesíteni kell a részvételi szándékról. |
| --- | --- |

7.

Határidő(k), ameddig a közszolgáltató ajánlatkérőt értesíteni kell a részvételi szándékról.

| 8. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

8.

Bármely más lényeges információ.

B. rész –   Időszakos előzetes tájékoztató

| 1. | A közszolgáltató ajánlatkérő neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, e-mail- és internetcíme. |
| --- | --- |

1.

A közszolgáltató ajánlatkérő neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, e-mail- és internetcíme.

| 2. | A szóban forgó szerződés rövid leírása, valamint a CPV-kódok. |
| --- | --- |

2.

A szóban forgó szerződés rövid leírása, valamint a CPV-kódok.

| 3. | Amennyiben már ismert:






  a) | építési beruházás esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás esetén a szállítás vagy teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja; |
| --- | --- | --- |

3.

Amennyiben már ismert:

a)

építési beruházás esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás esetén a szállítás vagy teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja;

| b) | az áruk szállításának, illetve az építési beruházás vagy a szolgáltatások teljesítésének időkerete, valamint a szerződés időtartama; |
| --- | --- |

b)

az áruk szállításának, illetve az építési beruházás vagy a szolgáltatások teljesítésének időkerete, valamint a szerződés időtartama;

| c) | részvételi feltételek, köztük:
  adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják-e fenn, vagy hogy annak teljesítése csak védettmunkahely-teremtési programok keretében történik-e;
  adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn; |
| --- | --- |

c)

részvételi feltételek, köztük:

adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják-e fenn, vagy hogy annak teljesítése csak védettmunkahely-teremtési programok keretében történik-e;

adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn;

| d) | az alkalmazni kívánt közbeszerzési eljárás főbb jellemzőinek rövid leírása. |
| --- | --- |

d)

az alkalmazni kívánt közbeszerzési eljárás főbb jellemzőinek rövid leírása.

| 4. | Utalás arra, hogy a felhívás iránt érdeklődő gazdasági szereplőknek jelezniük kell a közszolgáltató ajánlatkérő felé érdeklődésüket a szerződés vagy szerződések iránt, továbbá a szándéknyilatkozatok beérkezési határidejének és annak a címnek a feltüntetése, ahová a szándéknyilatkozatokat el kell juttatni. |
| --- | --- |

4.

Utalás arra, hogy a felhívás iránt érdeklődő gazdasági szereplőknek jelezniük kell a közszolgáltató ajánlatkérő felé érdeklődésüket a szerződés vagy szerződések iránt, továbbá a szándéknyilatkozatok beérkezési határidejének és annak a címnek a feltüntetése, ahová a szándéknyilatkozatokat el kell juttatni.

C. rész –   Minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény

| 1. | A közszolgáltató ajánlatkérő neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, e-mail- és internetcíme. |
| --- | --- |

1.

A közszolgáltató ajánlatkérő neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, e-mail- és internetcíme.

| 2. | A szóban forgó szerződés rövid leírása, valamint a CPV-kódok. |
| --- | --- |

2.

A szóban forgó szerződés rövid leírása, valamint a CPV-kódok.

| 3. | Amennyiben már ismert:






  a) | építési beruházás esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás esetén a szállítás vagy teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja; |
| --- | --- | --- |

3.

Amennyiben már ismert:

a)

építési beruházás esetén a beruházás fő helyszínének NUTS-kódja, míg árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás esetén a szállítás vagy teljesítés fő helyszínének NUTS-kódja;

| b) | az áruk szállításának, illetve az építési beruházás vagy a szolgáltatások teljesítésének időkerete, valamint a szerződés időtartama; |
| --- | --- |

b)

az áruk szállításának, illetve az építési beruházás vagy a szolgáltatások teljesítésének időkerete, valamint a szerződés időtartama;

| c) | részvételi feltételek, köztük:
  adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják-e fenn, vagy hogy annak teljesítése csak védettmunkahely-teremtési programok keretében történik-e;
  adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn; |
| --- | --- |

c)

részvételi feltételek, köztük:

adott esetben annak feltüntetése, hogy a szerződést védett műhelyek számára tartják-e fenn, vagy hogy annak teljesítése csak védettmunkahely-teremtési programok keretében történik-e;

adott esetben annak feltüntetése, hogy a szolgáltatás teljesítését törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján egy meghatározott szakma számára tartják-e fenn;

| d) | az alkalmazni kívánt közbeszerzési eljárás főbb jellemzőinek rövid leírása. |
| --- | --- |

d)

az alkalmazni kívánt közbeszerzési eljárás főbb jellemzőinek rövid leírása.

| 4. | Utalás arra, hogy a felhívás iránt érdeklődő gazdasági szereplőknek jelezniük kell a közszolgáltató ajánlatkérő felé érdeklődésüket a szerződés vagy szerződések iránt, továbbá a szándéknyilatkozatok beérkezési határidejének és annak a címnek a feltüntetése, ahová a szándéknyilatkozatokat el kell juttatni. |
| --- | --- |

4.

Utalás arra, hogy a felhívás iránt érdeklődő gazdasági szereplőknek jelezniük kell a közszolgáltató ajánlatkérő felé érdeklődésüket a szerződés vagy szerződések iránt, továbbá a szándéknyilatkozatok beérkezési határidejének és annak a címnek a feltüntetése, ahová a szándéknyilatkozatokat el kell juttatni.

| 5. | A minősítési rendszer érvényességének időtartama és az időtartam meghosszabbításának alaki követelményei. |
| --- | --- |

5.

A minősítési rendszer érvényességének időtartama és az időtartam meghosszabbításának alaki követelményei.

D. rész –   Az eljárás eredményéről szóló tájékoztató

| 1. | A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni.

| 2. | Fő tevékenység. |
| --- | --- |

2.

Fő tevékenység.

| 3. | A szolgáltatások, és adott esetben a mellékes építési beruházások és áruk jellegének és mennyiségének legalább összefoglaló megjelölése. |
| --- | --- |

3.

A szolgáltatások, és adott esetben a mellékes építési beruházások és áruk jellegének és mennyiségének legalább összefoglaló megjelölése.

| 4. | Hivatkozás a tájékoztatónak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételére. |
| --- | --- |

4.

Hivatkozás a tájékoztatónak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételére.

| 5. | A beérkezett ajánlatok száma. |
| --- | --- |

5.

A beérkezett ajánlatok száma.

| 6. | A kiválasztott gazdasági szereplő(k) neve és címe. |
| --- | --- |

6.

A kiválasztott gazdasági szereplő(k) neve és címe.

| 7. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

7.

Bármely más lényeges információ.

---

XIX. MELLÉKLET

A TERVPÁLYÁZATI HIRDETMÉNYBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

(a 96. cikk (1) bekezdése)

| 1. | A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni.

| 2. | Fő tevékenység. |
| --- | --- |

2.

Fő tevékenység.

| 3. | A projekt leírása (CPV-kódok). |
| --- | --- |

3.

A projekt leírása (CPV-kódok).

| 4. | A tervpályázat jellege: nyílt vagy meghívásos. |
| --- | --- |

4.

A tervpályázat jellege: nyílt vagy meghívásos.

| 5. | Nyílt eljárás esetében: a projektek beérkezésének végső határideje. |
| --- | --- |

5.

Nyílt eljárás esetében: a projektek beérkezésének végső határideje.

| 6. | Meghívásos pályázatok esetében:






  a) | a résztvevők tervezett száma vagy keretszáma; |
| --- | --- | --- |

6.

Meghívásos pályázatok esetében:

a)

a résztvevők tervezett száma vagy keretszáma;

| b) | adott esetben a már kiválasztott résztvevők neve; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a már kiválasztott résztvevők neve;

| c) | a résztvevők kiválasztásának szempontjai; |
| --- | --- |

c)

a résztvevők kiválasztásának szempontjai;

| d) | a részvételi jelentkezések beérkezésének határnapja. |
| --- | --- |

d)

a részvételi jelentkezések beérkezésének határnapja.

| 7. | Adott esetben annak feltüntetése, hogy a részvétel egy meghatározott szakmára korlátozódik-e. |
| --- | --- |

7.

Adott esetben annak feltüntetése, hogy a részvétel egy meghatározott szakmára korlátozódik-e.

| 8. | A projektek elbírálási szempontjai. |
| --- | --- |

8.

A projektek elbírálási szempontjai.

| 9. | Adott esetben a bírálóbizottság kiválasztott tagjainak neve. |
| --- | --- |

9.

Adott esetben a bírálóbizottság kiválasztott tagjainak neve.

| 10. | Annak jelzése, hogy a bírálóbizottság döntése a közszolgáltató ajánlatkérőre nézve kötelező-e. |
| --- | --- |

10.

Annak jelzése, hogy a bírálóbizottság döntése a közszolgáltató ajánlatkérőre nézve kötelező-e.

| 11. | Adott esetben az odaítélendő díjak száma és értéke. |
| --- | --- |

11.

Adott esetben az odaítélendő díjak száma és értéke.

| 12. | Adott esetben az összes résztvevő részére történő kifizetések részletei. |
| --- | --- |

12.

Adott esetben az összes résztvevő részére történő kifizetések részletei.

| 13. | Annak jelzése, hogy a díjnyertes résztvevők jogosultak-e későbbi szerződésekre. |
| --- | --- |

13.

Annak jelzése, hogy a díjnyertes résztvevők jogosultak-e későbbi szerződésekre.

| 14. | A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető. |
| --- | --- |

14.

A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető.

| 15. | A hirdetmény feladásának időpontja. |
| --- | --- |

15.

A hirdetmény feladásának időpontja.

| 16. | Bármely más lényeges információ. |
| --- | --- |

16.

Bármely más lényeges információ.

---

XX. MELLÉKLET

A TERVPÁLYÁZATI ELJÁRÁS EREDMÉNYÉRŐL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÓBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK

(a 96. cikk (1) bekezdése)

| 1. | A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni. |
| --- | --- |

1.

A közszolgáltató ajánlatkérőnek, valamint eltérés esetén annak a szervnek a neve, azonosító száma (amennyiben a nemzeti jog előírja), címe és NUTS-kódja, telefonszáma, faxszáma, e-mail és internetcíme, amelytől további információt lehet kérni.

| 2. | Fő tevékenység. |
| --- | --- |

2.

Fő tevékenység.

| 3. | A projekt leírása (CPV-kódok). |
| --- | --- |

3.

A projekt leírása (CPV-kódok).

| 4. | A résztvevők összlétszáma. |
| --- | --- |

4.

A résztvevők összlétszáma.

| 5. | A külföldi résztvevők száma. |
| --- | --- |

5.

A külföldi résztvevők száma.

| 6. | A pályázat nyertese(i). |
| --- | --- |

6.

A pályázat nyertese(i).

| 7. | Adott esetben a díj(ak) feltüntetése. |
| --- | --- |

7.

Adott esetben a díj(ak) feltüntetése.

| 8. | Egyéb információk. |
| --- | --- |

8.

Egyéb információk.

| 9. | A tervpályázati hirdetményre történő hivatkozás. |
| --- | --- |

9.

A tervpályázati hirdetményre történő hivatkozás.

| 10. | A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető. |
| --- | --- |

10.

A jogorvoslati és adott esetben békéltetési eljárást lebonyolító szerv neve és címe. A jogorvoslati eljárásra vonatkozó határidőkkel kapcsolatos pontos információ, illetve szükség esetén annak a szervnek a neve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe, amelytől ez az információ beszerezhető.

| 11. | A tájékoztató feladásának időpontja. |
| --- | --- |

11.

A tájékoztató feladásának időpontja.

---

XXI. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| Ezen irányelv | A 2004/17/EK irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | — |
| 2. cikk, első mondat | 1. cikk, (1) bekezdés |
| 2. cikk, 1. pont | 1. cikk, (2) bekezdés, a) pont |
| 2. cikk, 2. pont | 1. cikk, (2) bekezdés, b) pont, első mondat |
| 2. cikk, 3. pont | 1. cikk, (2) bekezdés, b) pont, második mondat |
| 2. cikk, 4. pont | 1. cikk, (2) bekezdés, c) pont |
| 2. cikk, 5. pont | 1. cikk, (2) bekezdés, d) pont, első albekezdés |
| 2. cikk, 6. pont | 1. cikk, (7) bekezdés, első és második albekezdés |
| 2. cikk, 7. pont | 1. cikk, (7) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 2. cikk, 8. pont | 1. cikk, (7) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 2. cikk, 9. pont | 34. cikk, (1) bekezdés |
| 2. cikk, 10. pont | 1. cikk, (8) bekezdés |
| 2. cikk, 11. pont | — |
| 2. cikk, 12. pont | 1. cikk, (8) bekezdés |
| 2. cikk, 13. pont | — |
| 2. cikk, 14. pont | 1. cikk, (11) bekezdés |
| 2. cikk, 15. pont | 1. cikk, (12) bekezdés |
| 2. cikk, 16. pont | — |
| 2. cikk, 17. pont | 1. cikk, (10) bekezdés |
| 2. cikk, 18. pont | — |
| 2. cikk, 19. pont | — |
| 2. cikk, 20. pont | — |
| 3. cikk, (1) bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, első albekezdés |
| 3. cikk, (2) bekezdés | — |
| 3. cikk, (3) bekezdés | — |
| 3. cikk, (4) bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, második albekezdés |
| 4. cikk, (1) bekezdés | 2. cikk, (2) bekezdés |
| 4. cikk, (2) bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| 4. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés | 2. cikk, (3) bekezdés |
| 4. cikk, (3) bekezdés, második és harmadik albekezdés | — |
| 4. cikk, (4) bekezdés | — |
| 5. cikk, (1) bekezdés | — |
| 5. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés | — |
| 5. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés | 1. cikk, (2) bekezdés, d) pont, második és harmadik albekezdés |
| 5. cikk, (3) bekezdés | — |
| 5. cikk, (4) bekezdés, első és második albekezdés | — |
| 5. cikk, (4) bekezdés, harmadik albekezdés | — |
| 5. cikk, (5) bekezdés | — |
| 6. cikk, (1) bekezdés, első és második albekezdés | — |
| 6. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés | 9. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés |
| 6. cikk, (2) bekezdés | 9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |
| 6. cikk, (3) bekezdés, a) pont | 9. cikk, (2) bekezdés |
| 6. cikk, (3) bekezdés, b) pont | — |
| 6. cikk, (3) bekezdés, c) pont | 9. cikk, (3) bekezdés |
| 7. cikk | 3. cikk, (1) bekezdés és (3) bekezdés, 4. cikk, (1) bekezdés; 7. cikk, a) pont |
| 8. cikk | 3. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 9. cikk, (1) bekezdés | 3. cikk, (3) bekezdés |
| 9. cikk, (2) bekezdés | 3. cikk, (4) bekezdés |
| 10. cikk | 4. cikk |
| 11. cikk | 5. cikk, (1) bekezdés |
| — | 5. cikk, (2) bekezdés |
| 12. cikk | 7. cikk, b) pont |
| 13. cikk, (1) bekezdés | 6. cikk, (1) bekezdés és (2) bekezdés, c) pont vége |
| 13. cikk, (2) bekezdés, a) pont | 6. cikk, (2) bekezdés, a) pont |
| 13. cikk, (2) bekezdés, b) pont | 6. cikk, (2) bekezdés, b) pont |
| 13. cikk, (2) bekezdés, c) pont, i. és ii. alpont | 6. cikk, (2) bekezdés, c) pont, első és harmadik francia bekezdés |
| — | 6. cikk, (2) bekezdés, c) pont, második, negyedik, ötödik és hatodik francia bekezdés |
| 14. cikk, a) pont | 7. cikk, a) pont |
| 14. cikk, b) pont | 7. cikk, a) pont |
| — | 8. cikk |
| — | I–X. melléklet |
| 15. cikk | 16. és 61. cikk |
| 16. cikk, (1) bekezdés | 17. cikk, (1) bekezdés; 17. cikk, (8) bekezdés |
| 16. cikk, (2) bekezdés | — |
| 16. cikk, (3) bekezdés | 17. cikk, (2) bekezdés; 17. cikk, (8) bekezdés |
| 16. cikk, (4) bekezdés | — |
| 16. cikk, (5) bekezdés | 17. cikk, (3) bekezdés |
| 16. cikk, (6) bekezdés | — |
| 16. cikk, (7) bekezdés | 17. cikk, (4) és (5) bekezdés |
| 16. cikk, (8) bekezdés | 17. cikk, (6) bekezdés, a) pont, első és második albekezdés |
| 16. cikk, (9) bekezdés | 17. cikk, (6) bekezdés, b) pont, első és második albekezdés |
| 16. cikk, (10) bekezdés | 17. cikk, (6) bekezdés, a) pont, harmadik albekezdés és (6) bekezdés b) pont, harmadik albekezdés |
| 16. cikk, (11) bekezdés | 17. cikk, (7) bekezdés |
| 16. cikk, (12) bekezdés | 17. cikk, (9) bekezdés |
| 16. cikk, (13) bekezdés | 17. cikk, (10) bekezdés |
| 16. cikk, (14) bekezdés | 17. cikk, (11) bekezdés |
| 17. cikk | 69. cikk |
| 18. cikk, (1) bekezdés | 19. cikk, (1) bekezdés |
| 18. cikk, (2) bekezdés | 19. cikk, (2) bekezdés |
| 19. cikk, (1) bekezdés | 20. cikk, (1) bekezdés; 62. cikk, 1. pont |
| 19. cikk, (2) bekezdés | 20. cikk, (2) bekezdés |
| 20. cikk | 22. cikk; 62. cikk, 1. pont |
| 21. cikk, a) pont | 24. cikk, a) pont |
| 21. cikk, b) pont | 24. cikk, b) pont |
| 21. cikk, c) pont | — |
| 21. cikk, d) pont | 24. cikk, c) pont |
| 21. cikk, e) pont | — |
| 21. cikk, f) pont | 24. cikk, d) pont |
| 21. cikk, g) pont | — |
| 21. cikk, h) pont | — |
| 21. cikk, i) pont | — |
| 22. cikk | 25. cikk |
| 23. cikk | 26. cikk |
| 24. cikk, (1) bekezdés | 22a. cikk |
| 24. cikk, (2) bekezdés | 21. cikk; 62. cikk, 1. pont |
| 24. cikk, (3) bekezdésa | 21. cikk; 62. cikk, 1. pont |
| 25. cikk | — |
| 26. cikk | — |
| 27. cikk, (1) bekezdés | 22a. cikk vége, 2009/81/EK irányelv 12. cikke |
| 27. cikk, (2) bekezdés | — |
| 28. cikk | — |
| 29. cikk, (1) bekezdés | 23. cikk, (1) bekezdés |
| 29. cikk, (2) bekezdés | 23. cikk, (1) bekezdés |
| 29. cikk, (3) bekezdés | 23. cikk, (2) bekezdés |
| 29. cikk, (4) bekezdés | 23. cikk, (3) bekezdés, a)—c) pont |
| 29. cikk, (5) bekezdés | 23. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés |
| 29. cikk, (6) bekezdés | 23. cikk, (3) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 30. cikk | 23. cikk, (4) bekezdés |
| 31. cikk | 23. cikk, (5) bekezdés |
| 32. cikk | 24. cikk, e) pont |
| 33. cikk, (1) és (2) bekezdés | 27. cikk |
| 33. cikk, (3) bekezdés | — |
| 34. cikk, (1) bekezdés, első és második mondat | 30. cikk, (1) bekezdés; 62. cikk, 2. pont |
| 34. cikk, (1) bekezdés, harmadik mondat | — |
| 34. cikk, (1) bekezdés, negyedik mondat | 30. cikk, (2) bekezdés, 41. peambulumbekezdés |
| 34. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés | 30. cikk, (2) bekezdés |
| 34. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés | — |
| 34. cikk, (3) bekezdés | 30. cikk, (3) bekezdés |
| 35. cikk, (1) bekezdés | 30. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés; (5) bekezdés, első és második albekezdés |
| 35. cikk, (2) bekezdés | 30. cikk, (5) bekezdés, első és második albekezdés |
| 35. cikk, (3) bekezdés | 30. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés; (5) bekezdés, negyedik albekezdés; 62. cikk, 2. pont |
| — | 30. cikk, (4) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 35. cikk, (4) bekezdés | — |
| 35. cikk, (5) bekezdés | 30. cikk, (6) bekezdés, második albekezdés |
| 35. cikk, (6) bekezdés | 30. cikk, (6) bekezdés, harmadik és negyedik albekezdés |
| 36. cikk, (1) bekezdés | 10. cikk |
| 36. cikk, (2) bekezdés | — |
| 37. cikk | 11. cikk |
| 38. cikk, (1) bekezdés | 28. cikk, első albekezdés |
| 38. cikk, (2) bekezdés | 28. cikk, második albekezdés |
| 39. cikk | 13. cikk |
| 40. cikk, (1) bekezdés | 48. cikk, (1), (2) és (4) bekezdés; 64. cikk, (1) bekezdés |
| 40. cikk, (2) bekezdés | — |
| 40. cikk, (3) bekezdés | 48. cikk, (3) bekezdés; 64. cikk, (2) bekezdés |
| 40. cikk, (4) bekezdés | — |
| 40. cikk, (5) bekezdés | — |
| 40. cikk, (6) bekezdés | 48. cikk, (5) és (6) bekezdés; 64. cikk, (3) bekezdés |
| 40. cikk, (7) bekezdés, első albekezdés | 70. cikk, (2) bekezdés, f) pont és második albekezdés |
| 40. cikk, (7) bekezdés, második és harmadik albekezdés | |
| 41. cikk, (1) bekezdés | 1. cikk, (13) bekezdés |
| 41. cikk, (2) bekezdés | 70. cikk, (2) bekezdés, c) és d) pont; 70. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés |
| 42. cikk | — |
| 43. cikk | 12. cikk |
| 44. cikk, (1) bekezdés | 40. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 44. cikk, (2) bekezdés | 40. cikk, (2) bekezdés |
| 44. cikk, (3) bekezdés | — |
| 44. cikk, (4) bekezdés | 42. cikk, (1) és (3) bekezdés, b) pont |
| 44. cikk, (5) bekezdés | 40. cikk, (3) bekezdésének eleje |
| 45. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés | 1. cikk, (9) bekezdés, a) pont |
| 45. cikk, (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés | 45. cikk, (2) bekezdés |
| 45. cikk, (2) bekezdés | 45. cikk, (4) bekezdés |
| 45. cikk, (3) bekezdés | — |
| 45. cikk, (4) bekezdés | — |
| 46. cikk | 1. cikk, (9) bekezdés, pont (b); 45. cikk, (3) bekezdés |
| 47. cikk | 1. cikk, (9) bekezdés, pont (c); 45. cikk, (3) bekezdés |
| 48. cikk | — |
| 49. cikk | — |
| 50. cikk, a) pont | 40. cikk, (3) bekezdés, a) pont |
| 50. cikk, b) pont | 40. cikk, (3) bekezdés, b) pont |
| 50. cikk, c) pont | 40. cikk, (3) bekezdés, c) pont |
| 50. cikk, d) pont | 40. cikk, (3) bekezdés, d) pont |
| 50. cikk, e) pont | 40. cikk, (3) bekezdés, e) pont |
| 50. cikk, f) pont | 40. cikk, (3) bekezdés, g) pont |
| 50. cikk, g) pont | 40. cikk, (3) bekezdés, h) pont |
| 50. cikk, h) pont | 40. cikk, (3) bekezdés, j) pont |
| 50. cikk, i) pont | 40. cikk, (3) bekezdés, k) pont |
| 50. cikk, j) pont | 40. cikk, (3) bekezdés, l) pont |
| 51. cikk, (1) bekezdés, első és második albekezdés | 14. cikk, (1) bekezdés; 1. cikk, (4) bekezdés |
| 51. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés | — |
| 51. cikk, (2) bekezdés, első és második albekezdés | — |
| 51. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés | 14. cikk, (4) bekezdés |
| 52. cikk, (1) bekezdés | 1. cikk, (5) bekezdés; 15. cikk, (1) bekezdés |
| 52. cikk, (2) bekezdés | 15. cikk, (2) bekezdés |
| 52. cikk, (3) bekezdés | 15. cikk, (2) bekezdés, utolsó mondat |
| 52. cikk, (4) bekezdés | 15. cikk, (3) bekezdés |
| 52. cikk, (5) bekezdés | 15. cikk, (4) bekezdés |
| 52. cikk, (6) bekezdés | 15. cikk, (6) bekezdés |
| 52. cikk, (7) bekezdés | — |
| 52. cikk, (8) bekezdés | — |
| 52. cikk, (9) bekezdés | 15. cikk, (7) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 53. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés | 1. cikk, (6) bekezdés; 56. cikk, (1) bekezdés |
| 53. cikk, (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés | 1. cikk, (6) bekezdés |
| 53. cikk, (2) bekezdés | 56. cikk, (2) bekezdés |
| 53. cikk, (3) bekezdés | 56. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 53. cikk, (4) bekezdés | 56. cikk, (3) bekezdés |
| 53. cikk, (5) bekezdés | 56. cikk, (4) bekezdés |
| 53. cikk, (6) bekezdés | 56. cikk, (5) bekezdés |
| 53. cikk, (7) bekezdés | 56. cikk, (6) bekezdés |
| 53. cikk, (8) bekezdés | 56. cikk, (7) bekezdés |
| 53. cikk, (9) bekezdés | 56. cikk, (8) bekezdés |
| 54. cikk | — |
| 55. cikk, (1) bekezdés | 29. cikk, (1) bekezdés |
| 55. cikk, (2) bekezdés | 29. cikk, (2) bekezdés |
| 55. cikk, (3) bekezdés | — |
| 55. cikk, (4) bekezdés | 29. cikk, (2) bekezdés |
| 56. cikk | — |
| 57. cikk | — |
| 58. cikk | 15. preambulumbekezdés |
| 59. cikk | — |
| 60. cikk, (1) bekezdés | 34. cikk, (1) bekezdés |
| 60. cikk, (2) bekezdés | 34. cikk, (2) bekezdés |
| 60. cikk, (3) bekezdés | 34. cikk, (3) bekezdés |
| 60. cikk, (4) bekezdés | 34. cikk, (8) bekezdés |
| 60. cikk, (5) bekezdés | 34. cikk, (4) bekezdés |
| 60. cikk, (6) bekezdés | 34. cikk, (5) bekezdés |
| 61. cikk, (1) bekezdés | 34. cikk, (6) bekezdés |
| 61. cikk, (2) bekezdés | 34. cikk, (6) bekezdés |
| 62. cikk, (1) bekezdés | 34. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés; (5) bekezdés, második és harmadik albekezdés; (6) bekezdés, második albekezdés; (7) bekezdés |
| 62. cikk, (2) bekezdés | 34. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés; (5) bekezdés, első albekezdés, (6) bekezdés, első albekezdés |
| 62. cikk, (3) bekezdés | — |
| 63. cikk | 35. cikk |
| 64. cikk, (1) bekezdés | 36. cikk, (1) bekezdés |
| 64. cikk, (2) bekezdés | 36. cikk, (2) bekezdés |
| 65. cikk | — |
| 66. cikk, (1) bekezdés | 45. cikk, (1) bekezdés |
| 66. cikk, (2) bekezdés | 45. cikk, (9) bekezdés |
| — | 45. cikk, (10) bekezdés |
| 66. cikk, (3) bekezdés | 45. cikk, (9) bekezdés |
| 67. cikk, (1) bekezdés | 41. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 67. cikk, (2) bekezdés | 42. cikk, (3) bekezdés; 44. cikk, (1) bekezdés |
| 68. cikk | 41. cikk, (3) bekezdés |
| 69. cikk | 42. cikk, (1) bekezdés, c) pont; 44. cikk, (1) bekezdés |
| 70. cikk, (1) bekezdés | 43. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés; 44. cikk, (1) bekezdés |
| 70. cikk, (2) bekezdés | 43. cikk, (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés |
| 70. cikk, (3) bekezdés | 43. cikk, (2) és (3) bekezdés |
| 70. cikk, (4) bekezdés | 43. cikk, (5) bekezdés |
| 71. cikk, (1) bekezdés | 44. cikk, (1) bekezdés;
  70. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| 71. cikk, (2) bekezdés, első mondat | 44. cikk, (2), (3) bekezdés |
| 71. cikk, (2) bekezdés, második és harmadik mondat | 44. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés |
| 71. cikk, (3) bekezdés | 44. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés |
| 71. cikk, (4) bekezdés | — |
| 71. cikk, (5) bekezdés, első albekezdés | 44. cikk, (6) bekezdés |
| 71. cikk, (5) bekezdés, második albekezdés | 44. cikk, (7) bekezdés |
| 71. cikk, (6) bekezdés | 44. cikk, (8) bekezdés |
| 72. cikk, (1) bekezdés | 44. cikk, (5) bekezdés, első albekezdés |
| 72. cikk, (2) és (3) bekezdés | 44. cikk, (5) bekezdés, második és harmadik albekezdés |
| 73. cikk, (1) bekezdés | 45. cikk, (6) bekezdés |
| 73. cikk, (2) bekezdés | 46. cikk, (2) bekezdés |
| 74. cikk, (1) bekezdés | 47. cikk, (1) bekezdés, első mondat és (5) bekezdés, első albekezdés |
| 74. cikk, (2) bekezdés | 47. cikk, (1) bekezdés, második
  mondat és (5) bekezdés, második albekezdés |
| 75. cikk, (1) bekezdés | 49. cikk, (1) bekezdés |
| 75. cikk, (2) bekezdés | 49. cikk, (2) bekezdés, első és második albekezdés |
| 75. cikk, (3) bekezdés | 49. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 75. cikk, (4), (5) és (6) bekezdés | 49. cikk, (3), (4) és (5) bekezdés |
| 76. cikk, (1) bekezdés | 51. cikk, (1) bekezdés |
| 76. cikk, (2) bekezdés | 51. cikk, (2) bekezdés |
| 76. cikk, (3) bekezdés | 52. cikk, (1) bekezdés |
| 76. cikk, (4) bekezdés | — |
| 76. cikk, (5) bekezdés | 51. cikk, (3) bekezdés |
| 76. cikk, (6) bekezdés | — |
| 76. cikk, (7) bekezdés | — |
| 76. cikk, (8) bekezdés | — |
| 77. cikk, (1) bekezdés | 53. cikk, (1) bekezdés |
| 77. cikk, (2) bekezdés | 53. cikk, (2) bekezdés |
| 77. cikk, (3) bekezdés | 53. cikk, (6) bekezdés |
| 77. cikk, (4) bekezdés | 53. cikk, (7) bekezdés |
| 77. cikk, (5) bekezdés | 53. cikk, (9) bekezdés |
| 77. cikk, (6) bekezdés | — |
| 78. cikk, (1) bekezdés | 54. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 78. cikk, (2) bekezdés | 54. cikk, (3) bekezdés |
| 79. cikk, (1) bekezdés | 53. cikk, (4) és (5) bekezdés |
| 79. cikk, (2) bekezdés | 54. cikk, (5) és (6) bekezdés |
| 79. cikk, (3) bekezdés | — |
| 80. cikk, (1) bekezdés | 53. cikk, (3) bekezdés; 54. cikk, (4) bekezdés |
| 80. cikk, (2) bekezdés | — |
| 80. cikk, (3) bekezdés | 53. cikk, (3) bekezdés; 54. cikk, (4) bekezdés |
| 81. cikk, (1) bekezdés | 52. cikk, (2) bekezdés |
| 81. cikk, (2) bekezdés | 52. cikk, (3) bekezdés |
| 81. cikk, (3) bekezdés | — |
| 82. cikk, (1) bekezdés | 55. cikk, (1) bekezdés |
| 82. cikk, (2) bekezdés | 55. cikk, (1) bekezdés |
| 82. cikk, (3) bekezdés | — |
| 82. cikk, (4) bekezdés | (1) preambulumbekezdés; 55. preambulumbekezdés, harmadik bekezdés |
| 82. cikk, (5) bekezdés | 57. cikk, (2) bekezdés |
| 83. cikk | — |
| 84. cikk, (1) bekezdés | 57. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |
| 84. cikk, (2) bekezdés, a) pont | 57. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, a) pont |
| 84. cikk, (2) bekezdés, b) pont | 57. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, b) pont |
| 84. cikk, (2) bekezdés, c) pont | 57. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, c) pont |
| 84. cikk, (2) bekezdés, d) pont | 57. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, d) pont |
| 84. cikk, (2) bekezdés, e) pont | — |
| 84. cikk, (2) bekezdés, f) pont | 57. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, e) pont |
| 84. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés | 57. cikk, (2) bekezdés |
| 84. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés | — |
| 84. cikk, (4) bekezdés | 57. cikk, (3) bekezdés |
| 84. cikk, (5) bekezdés | — |
| 85. cikk, (1), (2), (3) és (4) bekezdés, és 86. cikk | 58. cikk, (1)—(4) bekezdés; 59. cikk |
| 85. cikk, (5) bekezdés | 58. cikk, (5) bekezdés |
| 87. cikk | 38. cikk |
| 88. cikk, (1) bekezdés | — |
| 88. cikk, (2) bekezdés | 37. cikk, első mondat |
| 88. cikk, (3) bekezdés | — |
| 88. cikk, (4) bekezdés | 37. cikk, második mondat |
| 88. cikk, (5)–(8) bekezdés | — |
| 89. cikk | — |
| 90. cikk | — |
| 91. cikk | — |
| 92. cikk | — |
| 93. cikk | — |
| 94. cikk | — |
| 95. cikk | 61. cikk |
| 96. cikk, (1) bekezdés | 63. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |
| 96. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés | 63. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |
| 96. cikk, (2) bekezdés, második és harmadik albekezdés | 63. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, első és második mondat |
| 96. cikk, (3) bekezdés | 63. cikk, (2) bekezdés |
| 97. cikk, (1) bekezdés | 65. cikk, (1) bekezdés |
| 97. cikk, (2) bekezdés | 60. cikk, (2) bekezdés |
| 97. cikk, (3) és (4) bekezdés | 65. cikk, (2) és (3) bekezdés |
| 98. cikk | 66. cikk |
| 99. cikk, (1) bekezdés | 72. cikk, első albekezdés |
| 99. cikk, (2)—(6) bekezdés | — |
| 100. cikk | 50. cikk |
| 101. cikk | — |
| 102. cikk | — |
| 103. cikk | 68. cikk, (3) és (4) bekezdés |
| 104. cikk | 68. cikk, (5) bekezdés |
| 105. cikk, (1) és (2) bekezdés | 68. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 105. cikk, (3) bekezdés | — |
| 106. cikk, (1) bekezdés | 71. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |
| 106. cikk, (2) bekezdés | — |
| 106. cikk, (3) bekezdés | 71. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 107. cikk | 73. cikk |
| 108. cikk | — |
| 109. cikk | 74. cikk |
| 110. cikk | 75. cikk |
| — | I–X. melléklet |
| I. melléklet (az első mondat kivételével) | XII. melléklet (az 1. lábjegyzet kivételével) |
| I. melléklet első mondata | XII. melléklet 1. lábjegyzete |
| II. melléklet | — |
| III. melléklet, A., B., C., E., F., G., H., I. és J. pont | XI. melléklet |
| III. melléklet, D. pont | — |
| IV. melléklet, 1. pont, elsőtől harmadik albekezdés | 30. cikk, (6) bekezdés, első albekezdés |
| IV. melléklet, 1. pont, negyedik albekezdés | — |
| IV. melléklet, 2. pont | 30. cikk, (6) bekezdés, első albekezdés, második mondat |
| IV. melléklet, a)–f) pont | XXIV. melléklet, b)–h) pont |
| IV. melléklet, g) pont | — |
| VI. melléklet | XV. melléklet |
| VII. melléklet | 56. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés, a)–f) pont |
| VIII. melléklet, a 4. pont kivételével | XXI. melléklet, a 4. pont kivételével |
| VIII. melléklet, 4. pont | XXI. melléklet, 4. pont |
| IX. melléklet | XX. melléklet |
| X. melléklet | XIV. melléklet |
| XI. melléklet | XIII. melléklet |
| XII. melléklet | XVI. melléklet |
| XIII. melléklet, 1. pont | 47. cikk, (4) bekezdés |
| XIII. melléklet, 2. pont | 47. cikk, (5) bekezdés |
| XIV. melléklet | XXIII. melléklet |
| XV. melléklet | — |
| XVI. melléklet | XVI. melléklet |
| XVII. melléklet | XVII. melléklet |
| XVIII. melléklet | — |
| XIX. melléklet | XVIII. melléklet |
| XX. melléklet | XIX. melléklet |
| XXI. melléklet | XXVI. melléklet |
| — | XXII. melléklet |
| — | XXV. melléklet |

Ezen irányelv

A 2004/17/EK irányelv

1. cikk

—

2. cikk, első mondat

1. cikk, (1) bekezdés

2. cikk, 1. pont

1. cikk, (2) bekezdés, a) pont

2. cikk, 2. pont

1. cikk, (2) bekezdés, b) pont, első mondat

2. cikk, 3. pont

1. cikk, (2) bekezdés, b) pont, második mondat

2. cikk, 4. pont

1. cikk, (2) bekezdés, c) pont

2. cikk, 5. pont

1. cikk, (2) bekezdés, d) pont, első albekezdés

2. cikk, 6. pont

1. cikk, (7) bekezdés, első és második albekezdés

2. cikk, 7. pont

1. cikk, (7) bekezdés, harmadik albekezdés

2. cikk, 8. pont

1. cikk, (7) bekezdés, harmadik albekezdés

2. cikk, 9. pont

34. cikk, (1) bekezdés

2. cikk, 10. pont

1. cikk, (8) bekezdés

2. cikk, 11. pont

—

2. cikk, 12. pont

1. cikk, (8) bekezdés

2. cikk, 13. pont

—

2. cikk, 14. pont

1. cikk, (11) bekezdés

2. cikk, 15. pont

1. cikk, (12) bekezdés

2. cikk, 16. pont

—

2. cikk, 17. pont

1. cikk, (10) bekezdés

2. cikk, 18. pont

—

2. cikk, 19. pont

—

2. cikk, 20. pont

—

3. cikk, (1) bekezdés

2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, első albekezdés

3. cikk, (2) bekezdés

—

3. cikk, (3) bekezdés

—

3. cikk, (4) bekezdés

2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, második albekezdés

4. cikk, (1) bekezdés

2. cikk, (2) bekezdés

4. cikk, (2) bekezdés

2. cikk, (1) bekezdés, b) pont

4. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés

2. cikk, (3) bekezdés

4. cikk, (3) bekezdés, második és harmadik albekezdés

—

4. cikk, (4) bekezdés

—

5. cikk, (1) bekezdés

—

5. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

—

5. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

1. cikk, (2) bekezdés, d) pont, második és harmadik albekezdés

5. cikk, (3) bekezdés

—

5. cikk, (4) bekezdés, első és második albekezdés

—

5. cikk, (4) bekezdés, harmadik albekezdés

—

5. cikk, (5) bekezdés

—

6. cikk, (1) bekezdés, első és második albekezdés

—

6. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés

9. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

6. cikk, (2) bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

6. cikk, (3) bekezdés, a) pont

9. cikk, (2) bekezdés

6. cikk, (3) bekezdés, b) pont

—

6. cikk, (3) bekezdés, c) pont

9. cikk, (3) bekezdés

7. cikk

3. cikk, (1) bekezdés és (3) bekezdés, 4. cikk, (1) bekezdés; 7. cikk, a) pont

8. cikk

3. cikk, (1) és (2) bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés

3. cikk, (3) bekezdés

9. cikk, (2) bekezdés

3. cikk, (4) bekezdés

10. cikk

4. cikk

11. cikk

5. cikk, (1) bekezdés

—

5. cikk, (2) bekezdés

12. cikk

7. cikk, b) pont

13. cikk, (1) bekezdés

6. cikk, (1) bekezdés és (2) bekezdés, c) pont vége

13. cikk, (2) bekezdés, a) pont

6. cikk, (2) bekezdés, a) pont

13. cikk, (2) bekezdés, b) pont

6. cikk, (2) bekezdés, b) pont

13. cikk, (2) bekezdés, c) pont, i. és ii. alpont

6. cikk, (2) bekezdés, c) pont, első és harmadik francia bekezdés

—

6. cikk, (2) bekezdés, c) pont, második, negyedik, ötödik és hatodik francia bekezdés

14. cikk, a) pont

7. cikk, a) pont

14. cikk, b) pont

7. cikk, a) pont

—

8. cikk

—

I–X. melléklet

15. cikk

16. és 61. cikk

16. cikk, (1) bekezdés

17. cikk, (1) bekezdés; 17. cikk, (8) bekezdés

16. cikk, (2) bekezdés

—

16. cikk, (3) bekezdés

17. cikk, (2) bekezdés; 17. cikk, (8) bekezdés

16. cikk, (4) bekezdés

—

16. cikk, (5) bekezdés

17. cikk, (3) bekezdés

16. cikk, (6) bekezdés

—

16. cikk, (7) bekezdés

17. cikk, (4) és (5) bekezdés

16. cikk, (8) bekezdés

17. cikk, (6) bekezdés, a) pont, első és második albekezdés

16. cikk, (9) bekezdés

17. cikk, (6) bekezdés, b) pont, első és második albekezdés

16. cikk, (10) bekezdés

17. cikk, (6) bekezdés, a) pont, harmadik albekezdés és (6) bekezdés b) pont, harmadik albekezdés

16. cikk, (11) bekezdés

17. cikk, (7) bekezdés

16. cikk, (12) bekezdés

17. cikk, (9) bekezdés

16. cikk, (13) bekezdés

17. cikk, (10) bekezdés

16. cikk, (14) bekezdés

17. cikk, (11) bekezdés

17. cikk

69. cikk

18. cikk, (1) bekezdés

19. cikk, (1) bekezdés

18. cikk, (2) bekezdés

19. cikk, (2) bekezdés

19. cikk, (1) bekezdés

20. cikk, (1) bekezdés; 62. cikk, 1. pont

19. cikk, (2) bekezdés

20. cikk, (2) bekezdés

20. cikk

22. cikk; 62. cikk, 1. pont

21. cikk, a) pont

24. cikk, a) pont

21. cikk, b) pont

24. cikk, b) pont

21. cikk, c) pont

—

21. cikk, d) pont

24. cikk, c) pont

21. cikk, e) pont

—

21. cikk, f) pont

24. cikk, d) pont

21. cikk, g) pont

—

21. cikk, h) pont

—

21. cikk, i) pont

—

22. cikk

25. cikk

23. cikk

26. cikk

24. cikk, (1) bekezdés

22a. cikk

24. cikk, (2) bekezdés

21. cikk; 62. cikk, 1. pont

24. cikk, (3) bekezdésa

21. cikk; 62. cikk, 1. pont

25. cikk

—

26. cikk

—

27. cikk, (1) bekezdés

22a. cikk vége, 2009/81/EK irányelv 12. cikke

27. cikk, (2) bekezdés

—

28. cikk

—

29. cikk, (1) bekezdés

23. cikk, (1) bekezdés

29. cikk, (2) bekezdés

23. cikk, (1) bekezdés

29. cikk, (3) bekezdés

23. cikk, (2) bekezdés

29. cikk, (4) bekezdés

23. cikk, (3) bekezdés, a)—c) pont

29. cikk, (5) bekezdés

23. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés

29. cikk, (6) bekezdés

23. cikk, (3) bekezdés, harmadik albekezdés

30. cikk

23. cikk, (4) bekezdés

31. cikk

23. cikk, (5) bekezdés

32. cikk

24. cikk, e) pont

33. cikk, (1) és (2) bekezdés

27. cikk

33. cikk, (3) bekezdés

—

34. cikk, (1) bekezdés, első és második mondat

30. cikk, (1) bekezdés; 62. cikk, 2. pont

34. cikk, (1) bekezdés, harmadik mondat

—

34. cikk, (1) bekezdés, negyedik mondat

30. cikk, (2) bekezdés, 41. peambulumbekezdés

34. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

30. cikk, (2) bekezdés

34. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

—

34. cikk, (3) bekezdés

30. cikk, (3) bekezdés

35. cikk, (1) bekezdés

30. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés; (5) bekezdés, első és második albekezdés

35. cikk, (2) bekezdés

30. cikk, (5) bekezdés, első és második albekezdés

35. cikk, (3) bekezdés

30. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés; (5) bekezdés, negyedik albekezdés; 62. cikk, 2. pont

—

30. cikk, (4) bekezdés, harmadik albekezdés

35. cikk, (4) bekezdés

—

35. cikk, (5) bekezdés

30. cikk, (6) bekezdés, második albekezdés

35. cikk, (6) bekezdés

30. cikk, (6) bekezdés, harmadik és negyedik albekezdés

36. cikk, (1) bekezdés

10. cikk

36. cikk, (2) bekezdés

—

37. cikk

11. cikk

38. cikk, (1) bekezdés

28. cikk, első albekezdés

38. cikk, (2) bekezdés

28. cikk, második albekezdés

39. cikk

13. cikk

40. cikk, (1) bekezdés

48. cikk, (1), (2) és (4) bekezdés; 64. cikk, (1) bekezdés

40. cikk, (2) bekezdés

—

40. cikk, (3) bekezdés

48. cikk, (3) bekezdés; 64. cikk, (2) bekezdés

40. cikk, (4) bekezdés

—

40. cikk, (5) bekezdés

—

40. cikk, (6) bekezdés

48. cikk, (5) és (6) bekezdés; 64. cikk, (3) bekezdés

40. cikk, (7) bekezdés, első albekezdés

70. cikk, (2) bekezdés, f) pont és második albekezdés

40. cikk, (7) bekezdés, második és harmadik albekezdés

41. cikk, (1) bekezdés

1. cikk, (13) bekezdés

41. cikk, (2) bekezdés

70. cikk, (2) bekezdés, c) és d) pont; 70. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

42. cikk

—

43. cikk

12. cikk

44. cikk, (1) bekezdés

40. cikk, (1) és (2) bekezdés

44. cikk, (2) bekezdés

40. cikk, (2) bekezdés

44. cikk, (3) bekezdés

—

44. cikk, (4) bekezdés

42. cikk, (1) és (3) bekezdés, b) pont

44. cikk, (5) bekezdés

40. cikk, (3) bekezdésének eleje

45. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

1. cikk, (9) bekezdés, a) pont

45. cikk, (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés

45. cikk, (2) bekezdés

45. cikk, (2) bekezdés

45. cikk, (4) bekezdés

45. cikk, (3) bekezdés

—

45. cikk, (4) bekezdés

—

46. cikk

1. cikk, (9) bekezdés, pont (b); 45. cikk, (3) bekezdés

47. cikk

1. cikk, (9) bekezdés, pont (c); 45. cikk, (3) bekezdés

48. cikk

—

49. cikk

—

50. cikk, a) pont

40. cikk, (3) bekezdés, a) pont

50. cikk, b) pont

40. cikk, (3) bekezdés, b) pont

50. cikk, c) pont

40. cikk, (3) bekezdés, c) pont

50. cikk, d) pont

40. cikk, (3) bekezdés, d) pont

50. cikk, e) pont

40. cikk, (3) bekezdés, e) pont

50. cikk, f) pont

40. cikk, (3) bekezdés, g) pont

50. cikk, g) pont

40. cikk, (3) bekezdés, h) pont

50. cikk, h) pont

40. cikk, (3) bekezdés, j) pont

50. cikk, i) pont

40. cikk, (3) bekezdés, k) pont

50. cikk, j) pont

40. cikk, (3) bekezdés, l) pont

51. cikk, (1) bekezdés, első és második albekezdés

14. cikk, (1) bekezdés; 1. cikk, (4) bekezdés

51. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés

—

51. cikk, (2) bekezdés, első és második albekezdés

—

51. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés

14. cikk, (4) bekezdés

52. cikk, (1) bekezdés

1. cikk, (5) bekezdés; 15. cikk, (1) bekezdés

52. cikk, (2) bekezdés

15. cikk, (2) bekezdés

52. cikk, (3) bekezdés

15. cikk, (2) bekezdés, utolsó mondat

52. cikk, (4) bekezdés

15. cikk, (3) bekezdés

52. cikk, (5) bekezdés

15. cikk, (4) bekezdés

52. cikk, (6) bekezdés

15. cikk, (6) bekezdés

52. cikk, (7) bekezdés

—

52. cikk, (8) bekezdés

—

52. cikk, (9) bekezdés

15. cikk, (7) bekezdés, harmadik albekezdés

53. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

1. cikk, (6) bekezdés; 56. cikk, (1) bekezdés

53. cikk, (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés

1. cikk, (6) bekezdés

53. cikk, (2) bekezdés

56. cikk, (2) bekezdés

53. cikk, (3) bekezdés

56. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés

53. cikk, (4) bekezdés

56. cikk, (3) bekezdés

53. cikk, (5) bekezdés

56. cikk, (4) bekezdés

53. cikk, (6) bekezdés

56. cikk, (5) bekezdés

53. cikk, (7) bekezdés

56. cikk, (6) bekezdés

53. cikk, (8) bekezdés

56. cikk, (7) bekezdés

53. cikk, (9) bekezdés

56. cikk, (8) bekezdés

54. cikk

—

55. cikk, (1) bekezdés

29. cikk, (1) bekezdés

55. cikk, (2) bekezdés

29. cikk, (2) bekezdés

55. cikk, (3) bekezdés

—

55. cikk, (4) bekezdés

29. cikk, (2) bekezdés

56. cikk

—

57. cikk

—

58. cikk

15. preambulumbekezdés

59. cikk

—

60. cikk, (1) bekezdés

34. cikk, (1) bekezdés

60. cikk, (2) bekezdés

34. cikk, (2) bekezdés

60. cikk, (3) bekezdés

34. cikk, (3) bekezdés

60. cikk, (4) bekezdés

34. cikk, (8) bekezdés

60. cikk, (5) bekezdés

34. cikk, (4) bekezdés

60. cikk, (6) bekezdés

34. cikk, (5) bekezdés

61. cikk, (1) bekezdés

34. cikk, (6) bekezdés

61. cikk, (2) bekezdés

34. cikk, (6) bekezdés

62. cikk, (1) bekezdés

34. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés; (5) bekezdés, második és harmadik albekezdés; (6) bekezdés, második albekezdés; (7) bekezdés

62. cikk, (2) bekezdés

34. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés; (5) bekezdés, első albekezdés, (6) bekezdés, első albekezdés

62. cikk, (3) bekezdés

—

63. cikk

35. cikk

64. cikk, (1) bekezdés

36. cikk, (1) bekezdés

64. cikk, (2) bekezdés

36. cikk, (2) bekezdés

65. cikk

—

66. cikk, (1) bekezdés

45. cikk, (1) bekezdés

66. cikk, (2) bekezdés

45. cikk, (9) bekezdés

—

45. cikk, (10) bekezdés

66. cikk, (3) bekezdés

45. cikk, (9) bekezdés

67. cikk, (1) bekezdés

41. cikk, (1) és (2) bekezdés

67. cikk, (2) bekezdés

42. cikk, (3) bekezdés; 44. cikk, (1) bekezdés

68. cikk

41. cikk, (3) bekezdés

69. cikk

42. cikk, (1) bekezdés, c) pont; 44. cikk, (1) bekezdés

70. cikk, (1) bekezdés

43. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés; 44. cikk, (1) bekezdés

70. cikk, (2) bekezdés

43. cikk, (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés

70. cikk, (3) bekezdés

43. cikk, (2) és (3) bekezdés

70. cikk, (4) bekezdés

43. cikk, (5) bekezdés

71. cikk, (1) bekezdés

44. cikk, (1) bekezdés;

70. cikk, (1) bekezdés, b) pont

71. cikk, (2) bekezdés, első mondat

44. cikk, (2), (3) bekezdés

71. cikk, (2) bekezdés, második és harmadik mondat

44. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés

71. cikk, (3) bekezdés

44. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés

71. cikk, (4) bekezdés

—

71. cikk, (5) bekezdés, első albekezdés

44. cikk, (6) bekezdés

71. cikk, (5) bekezdés, második albekezdés

44. cikk, (7) bekezdés

71. cikk, (6) bekezdés

44. cikk, (8) bekezdés

72. cikk, (1) bekezdés

44. cikk, (5) bekezdés, első albekezdés

72. cikk, (2) és (3) bekezdés

44. cikk, (5) bekezdés, második és harmadik albekezdés

73. cikk, (1) bekezdés

45. cikk, (6) bekezdés

73. cikk, (2) bekezdés

46. cikk, (2) bekezdés

74. cikk, (1) bekezdés

47. cikk, (1) bekezdés, első mondat és (5) bekezdés, első albekezdés

74. cikk, (2) bekezdés

47. cikk, (1) bekezdés, második

mondat és (5) bekezdés, második albekezdés

75. cikk, (1) bekezdés

49. cikk, (1) bekezdés

75. cikk, (2) bekezdés

49. cikk, (2) bekezdés, első és második albekezdés

75. cikk, (3) bekezdés

49. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés

75. cikk, (4), (5) és (6) bekezdés

49. cikk, (3), (4) és (5) bekezdés

76. cikk, (1) bekezdés

51. cikk, (1) bekezdés

76. cikk, (2) bekezdés

51. cikk, (2) bekezdés

76. cikk, (3) bekezdés

52. cikk, (1) bekezdés

76. cikk, (4) bekezdés

—

76. cikk, (5) bekezdés

51. cikk, (3) bekezdés

76. cikk, (6) bekezdés

—

76. cikk, (7) bekezdés

—

76. cikk, (8) bekezdés

—

77. cikk, (1) bekezdés

53. cikk, (1) bekezdés

77. cikk, (2) bekezdés

53. cikk, (2) bekezdés

77. cikk, (3) bekezdés

53. cikk, (6) bekezdés

77. cikk, (4) bekezdés

53. cikk, (7) bekezdés

77. cikk, (5) bekezdés

53. cikk, (9) bekezdés

77. cikk, (6) bekezdés

—

78. cikk, (1) bekezdés

54. cikk, (1) és (2) bekezdés

78. cikk, (2) bekezdés

54. cikk, (3) bekezdés

79. cikk, (1) bekezdés

53. cikk, (4) és (5) bekezdés

79. cikk, (2) bekezdés

54. cikk, (5) és (6) bekezdés

79. cikk, (3) bekezdés

—

80. cikk, (1) bekezdés

53. cikk, (3) bekezdés; 54. cikk, (4) bekezdés

80. cikk, (2) bekezdés

—

80. cikk, (3) bekezdés

53. cikk, (3) bekezdés; 54. cikk, (4) bekezdés

81. cikk, (1) bekezdés

52. cikk, (2) bekezdés

81. cikk, (2) bekezdés

52. cikk, (3) bekezdés

81. cikk, (3) bekezdés

—

82. cikk, (1) bekezdés

55. cikk, (1) bekezdés

82. cikk, (2) bekezdés

55. cikk, (1) bekezdés

82. cikk, (3) bekezdés

—

82. cikk, (4) bekezdés

(1) preambulumbekezdés; 55. preambulumbekezdés, harmadik bekezdés

82. cikk, (5) bekezdés

57. cikk, (2) bekezdés

83. cikk

—

84. cikk, (1) bekezdés

57. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

84. cikk, (2) bekezdés, a) pont

57. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, a) pont

84. cikk, (2) bekezdés, b) pont

57. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, b) pont

84. cikk, (2) bekezdés, c) pont

57. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, c) pont

84. cikk, (2) bekezdés, d) pont

57. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, d) pont

84. cikk, (2) bekezdés, e) pont

—

84. cikk, (2) bekezdés, f) pont

57. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, e) pont

84. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés

57. cikk, (2) bekezdés

84. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés

—

84. cikk, (4) bekezdés

57. cikk, (3) bekezdés

84. cikk, (5) bekezdés

—

85. cikk, (1), (2), (3) és (4) bekezdés, és 86. cikk

58. cikk, (1)—(4) bekezdés; 59. cikk

85. cikk, (5) bekezdés

58. cikk, (5) bekezdés

87. cikk

38. cikk

88. cikk, (1) bekezdés

—

88. cikk, (2) bekezdés

37. cikk, első mondat

88. cikk, (3) bekezdés

—

88. cikk, (4) bekezdés

37. cikk, második mondat

88. cikk, (5)–(8) bekezdés

—

89. cikk

—

90. cikk

—

91. cikk

—

92. cikk

—

93. cikk

—

94. cikk

—

95. cikk

61. cikk

96. cikk, (1) bekezdés

63. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

96. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

63. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

96. cikk, (2) bekezdés, második és harmadik albekezdés

63. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, első és második mondat

96. cikk, (3) bekezdés

63. cikk, (2) bekezdés

97. cikk, (1) bekezdés

65. cikk, (1) bekezdés

97. cikk, (2) bekezdés

60. cikk, (2) bekezdés

97. cikk, (3) és (4) bekezdés

65. cikk, (2) és (3) bekezdés

98. cikk

66. cikk

99. cikk, (1) bekezdés

72. cikk, első albekezdés

99. cikk, (2)—(6) bekezdés

—

100. cikk

50. cikk

101. cikk

—

102. cikk

—

103. cikk

68. cikk, (3) és (4) bekezdés

104. cikk

68. cikk, (5) bekezdés

105. cikk, (1) és (2) bekezdés

68. cikk, (1) és (2) bekezdés

105. cikk, (3) bekezdés

—

106. cikk, (1) bekezdés

71. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

106. cikk, (2) bekezdés

—

106. cikk, (3) bekezdés

71. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés

107. cikk

73. cikk

108. cikk

—

109. cikk

74. cikk

110. cikk

75. cikk

—

I–X. melléklet

I. melléklet (az első mondat kivételével)

XII. melléklet (az 1. lábjegyzet kivételével)

I. melléklet első mondata

XII. melléklet 1. lábjegyzete

II. melléklet

—

III. melléklet, A., B., C., E., F., G., H., I. és J. pont

XI. melléklet

III. melléklet, D. pont

—

IV. melléklet, 1. pont, elsőtől harmadik albekezdés

30. cikk, (6) bekezdés, első albekezdés

IV. melléklet, 1. pont, negyedik albekezdés

—

IV. melléklet, 2. pont

30. cikk, (6) bekezdés, első albekezdés, második mondat

IV. melléklet, a)–f) pont

XXIV. melléklet, b)–h) pont

IV. melléklet, g) pont

—

VI. melléklet

XV. melléklet

VII. melléklet

56. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés, a)–f) pont

VIII. melléklet, a 4. pont kivételével

XXI. melléklet, a 4. pont kivételével

VIII. melléklet, 4. pont

XXI. melléklet, 4. pont

IX. melléklet

XX. melléklet

X. melléklet

XIV. melléklet

XI. melléklet

XIII. melléklet

XII. melléklet

XVI. melléklet

XIII. melléklet, 1. pont

47. cikk, (4) bekezdés

XIII. melléklet, 2. pont

47. cikk, (5) bekezdés

XIV. melléklet

XXIII. melléklet

XV. melléklet

—

XVI. melléklet

XVI. melléklet

XVII. melléklet

XVII. melléklet

XVIII. melléklet

—

XIX. melléklet

XVIII. melléklet

XX. melléklet

XIX. melléklet

XXI. melléklet

XXVI. melléklet

—

XXII. melléklet

—

XXV. melléklet

---

| 28.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/375 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/375

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/36/EU IRÁNYELVE

(2014. február 26.)

a harmadik országbeli állampolgárok idénymunkásként való munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 79. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos létrehozása céljából rendelkezik a menekültügy, a bevándorlás és a harmadik országbeli állampolgárok jogainak védelme terén elfogadandó intézkedésekről. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos létrehozása céljából rendelkezik a menekültügy, a bevándorlás és a harmadik országbeli állampolgárok jogainak védelme terén elfogadandó intézkedésekről.

| (2) | Az EUMSZ úgy rendelkezik, hogy az Unió közös bevándorlási politikát alakít ki, amelynek célja a migrációs hullámok hatékony kezelése azok minden szakaszában, és méltányos bánásmód biztosítása a harmadik országok azon állampolgárai számára, akik jogszerűen tartózkodnak valamely tagállamban. Ebből a célból az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak intézkedéseket kell megállapítania a harmadik országbeli állampolgárok beutazásának és tartózkodásának feltételeire, valamint jogainak meghatározására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

Az EUMSZ úgy rendelkezik, hogy az Unió közös bevándorlási politikát alakít ki, amelynek célja a migrációs hullámok hatékony kezelése azok minden szakaszában, és méltányos bánásmód biztosítása a harmadik országok azon állampolgárai számára, akik jogszerűen tartózkodnak valamely tagállamban. Ebből a célból az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak intézkedéseket kell megállapítania a harmadik országbeli állampolgárok beutazásának és tartózkodásának feltételeire, valamint jogainak meghatározására vonatkozóan.

| (3) | Az Európai Tanács által annak 2004. november 4-i ülésén elfogadott Hágai Program elismerte, hogy a legális migráció fontos szerepet fog játszani a gazdasági fejlődés elősegítésében, és felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő a legális migrációra vonatkozó szakpolitikai tervet, beleértve a beutazás és tartózkodás engedélyezésére vonatkozó olyan eljárásokat, amelyek képesek gyorsan alkalmazkodni a migráns munkaerő iránti munkaerő-piaci keresletben megfigyelhető ingadozásokhoz. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács által annak 2004. november 4-i ülésén elfogadott Hágai Program elismerte, hogy a legális migráció fontos szerepet fog játszani a gazdasági fejlődés elősegítésében, és felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő a legális migrációra vonatkozó szakpolitikai tervet, beleértve a beutazás és tartózkodás engedélyezésére vonatkozó olyan eljárásokat, amelyek képesek gyorsan alkalmazkodni a migráns munkaerő iránti munkaerő-piaci keresletben megfigyelhető ingadozásokhoz.

| (4) | Az Európai Tanács a 2006. december 14–15-i ülésén számos intézkedésről állapodott meg 2007-re vonatkozóan. Az említett intézkedések közé tartozik többek között a nemzeti hatásköröket teljes mértékben tiszteletben tartó, megfelelően irányított legális bevándorlásra vonatkozó szakpolitikák kidolgozása is annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a tagállamok jelenlegi és jövőbeli munkaerő-szükségleteinek kielégítéséhez. Az Európai Tanács kérte, hogy kerüljön sor az ideiglenes migrációt megkönnyítő eszközök feltérképezésére is. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács a 2006. december 14–15-i ülésén számos intézkedésről állapodott meg 2007-re vonatkozóan. Az említett intézkedések közé tartozik többek között a nemzeti hatásköröket teljes mértékben tiszteletben tartó, megfelelően irányított legális bevándorlásra vonatkozó szakpolitikák kidolgozása is annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a tagállamok jelenlegi és jövőbeli munkaerő-szükségleteinek kielégítéséhez. Az Európai Tanács kérte, hogy kerüljön sor az ideiglenes migrációt megkönnyítő eszközök feltérképezésére is.

| (5) | Az Európai Tanács 2008. október 16-i ülésén elfogadott Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktum kifejezi az Unió és tagállamai elkötelezettségét az iránt, hogy a migráció jelentette kihívásokat és lehetőségeket méltányos, hatékony és következetes szakpolitika keretében kezeljék. A paktum a közös bevándorláspolitika alapját képezi, melyet a tagállamok közötti szolidaritás szelleme, valamint a harmadik országokkal folytatott, a migrációs áramlások megfelelő kezelésén alapuló együttműködés vezérel nem csupán a fogadó országok, hanem a származási országok és a migránsok érdekében is. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2008. október 16-i ülésén elfogadott Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktum kifejezi az Unió és tagállamai elkötelezettségét az iránt, hogy a migráció jelentette kihívásokat és lehetőségeket méltányos, hatékony és következetes szakpolitika keretében kezeljék. A paktum a közös bevándorláspolitika alapját képezi, melyet a tagállamok közötti szolidaritás szelleme, valamint a harmadik országokkal folytatott, a migrációs áramlások megfelelő kezelésén alapuló együttműködés vezérel nem csupán a fogadó országok, hanem a származási országok és a migránsok érdekében is.

| (6) | Az Európai Tanács a 2009. december 11-én elfogadott Stockholmi Programban elismeri, hogy a munkaerő bevándorlása hozzájárulhat a versenyképesség és a gazdaság élénkítéséhez, valamint – összefüggésben az Unió előtt álló fontos demográfiai kihívásokkal, melyek miatt nőni fog a munkaerő iránti kereslet – a rugalmas bevándorláspolitika jelentősen hozzájárul majd az Unió hosszú távú gazdasági fejlődéséhez és teljesítményéhez. A Stockholmi Program kiemeli annak fontosságát is, hogy biztosítani kell a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokkal való méltányos bánásmódot, valamint a migráció és fejlesztés közötti kapcsolat optimalizálását. A Stockholmi Program felkérést tartalmaz a Bizottsághoz és az Európai Tanácshoz, hogy folytassák a Bizottság 2005. december 21-i közleményében foglalt, a legális migrációról szóló politikai terv végrehajtását. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Tanács a 2009. december 11-én elfogadott Stockholmi Programban elismeri, hogy a munkaerő bevándorlása hozzájárulhat a versenyképesség és a gazdaság élénkítéséhez, valamint – összefüggésben az Unió előtt álló fontos demográfiai kihívásokkal, melyek miatt nőni fog a munkaerő iránti kereslet – a rugalmas bevándorláspolitika jelentősen hozzájárul majd az Unió hosszú távú gazdasági fejlődéséhez és teljesítményéhez. A Stockholmi Program kiemeli annak fontosságát is, hogy biztosítani kell a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokkal való méltányos bánásmódot, valamint a migráció és fejlesztés közötti kapcsolat optimalizálását. A Stockholmi Program felkérést tartalmaz a Bizottsághoz és az Európai Tanácshoz, hogy folytassák a Bizottság 2005. december 21-i közleményében foglalt, a legális migrációról szóló politikai terv végrehajtását.

| (7) | Ezen irányelvnek hozzá kell járulnia a migrációs hullámok hatékony kezeléséhez az idényszerű ideiglenes migráció speciális területén, illetve az idénymunkások tisztességes munka- és életkörülményeinek biztosításához azáltal, hogy a beutazásra és tartózkodásra vonatkozóan méltányos és átlátható szabályokat rögzít, valamint meghatározza az idénymunkások jogait, miközben megfelelő ösztönzőkkel és biztosítékokkal megakadályozza, hogy az ideiglenes tartózkodás az engedélyezettnél tovább tartson vagy állandóvá váljon. Ezenkívül a 2009/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott szabályok hozzá fognak járulni annak megakadályozásához, hogy az ideiglenes tartózkodás illegális tartózkodássá váljon. |
| --- | --- |

(7)

Ezen irányelvnek hozzá kell járulnia a migrációs hullámok hatékony kezeléséhez az idényszerű ideiglenes migráció speciális területén, illetve az idénymunkások tisztességes munka- és életkörülményeinek biztosításához azáltal, hogy a beutazásra és tartózkodásra vonatkozóan méltányos és átlátható szabályokat rögzít, valamint meghatározza az idénymunkások jogait, miközben megfelelő ösztönzőkkel és biztosítékokkal megakadályozza, hogy az ideiglenes tartózkodás az engedélyezettnél tovább tartson vagy állandóvá váljon. Ezenkívül a 2009/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott szabályok hozzá fognak járulni annak megakadályozásához, hogy az ideiglenes tartózkodás illegális tartózkodássá váljon.

| (8) | A tagállamoknak ezt az irányelvet nemen, fajon, bőrszínen, etnikai vagy társadalmi hovatartozáson, genetikai jellemzőkön, nyelven, valláson vagy meggyőződésen, politikai vagy egyéb véleményen, nemzeti kisebbséghez tartozáson, vagyonon, születésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés nélkül kell végrehajtaniuk, különösen a 2000/43/EK tanácsi irányelvvel (5) és a 2000/78/EK tanácsi irányelvvel (6) összhangban. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamoknak ezt az irányelvet nemen, fajon, bőrszínen, etnikai vagy társadalmi hovatartozáson, genetikai jellemzőkön, nyelven, valláson vagy meggyőződésen, politikai vagy egyéb véleményen, nemzeti kisebbséghez tartozáson, vagyonon, születésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés nélkül kell végrehajtaniuk, különösen a 2000/43/EK tanácsi irányelvvel (5) és a 2000/78/EK tanácsi irányelvvel (6) összhangban.

| (9) | Ez az irányelv nem érinti a vonatkozó csatlakozási okmányok kapcsolódó rendelkezéseiben meghatározott, a tagállamok munkaerőpiacaira való belépésre vonatkozó uniós preferencia elvét. |
| --- | --- |

(9)

Ez az irányelv nem érinti a vonatkozó csatlakozási okmányok kapcsolódó rendelkezéseiben meghatározott, a tagállamok munkaerőpiacaira való belépésre vonatkozó uniós preferencia elvét.

| (10) | Ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy meghatározzák, hány harmadik országból érkező, harmadik országbeli állampolgár számára engedélyezik az idénymunka-vállalás céljából való beutazást és a területükön való tartózkodást az EUMSZ-ben meghatározottaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(10)

Ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy meghatározzák, hány harmadik országból érkező, harmadik országbeli állampolgár számára engedélyezik az idénymunka-vállalás céljából való beutazást és a területükön való tartózkodást az EUMSZ-ben meghatározottaknak megfelelően.

| (11) | Ezen irányelv nem érinti a szolgáltatásnyújtásnak az EUMSZ 56. cikke keretében lefektetett feltételeit. Így különösen, nem érinti azokat a munkaviszonyra vonatkozó szabályokat, amelyek a 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) értelmében valamelyik tagállamban letelepedett vállalkozás által egy másik tagállam területén történő szolgáltatásnyújtás céljából kiküldött munkavállalókra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(11)

Ezen irányelv nem érinti a szolgáltatásnyújtásnak az EUMSZ 56. cikke keretében lefektetett feltételeit. Így különösen, nem érinti azokat a munkaviszonyra vonatkozó szabályokat, amelyek a 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) értelmében valamelyik tagállamban letelepedett vállalkozás által egy másik tagállam területén történő szolgáltatásnyújtás céljából kiküldött munkavállalókra vonatkoznak.

| (12) | Ezen irányelv hatálya alá az idénymunkások és a munkáltatók közötti közvetlen munkaviszonynak kell tartoznia. Amennyiben azonban valamely tagállam nemzeti joga lehetővé teszi, hogy harmadik országbeli állampolgárok idénymunkásként a területére beutazzanak és ott tartózkodjanak a területén letelepedett olyan foglalkoztatási szolgálatokon vagy munkaerő-kölcsönző ügynökségeken keresztül, amelyek közvetlen szerződéses kapcsolatban állnak az idénymunkással, akkor ezen irányelv hatályának ezekre a szolgálatokra és ügynökségekre is ki kell terjednie. |
| --- | --- |

(12)

Ezen irányelv hatálya alá az idénymunkások és a munkáltatók közötti közvetlen munkaviszonynak kell tartoznia. Amennyiben azonban valamely tagállam nemzeti joga lehetővé teszi, hogy harmadik országbeli állampolgárok idénymunkásként a területére beutazzanak és ott tartózkodjanak a területén letelepedett olyan foglalkoztatási szolgálatokon vagy munkaerő-kölcsönző ügynökségeken keresztül, amelyek közvetlen szerződéses kapcsolatban állnak az idénymunkással, akkor ezen irányelv hatályának ezekre a szolgálatokra és ügynökségekre is ki kell terjednie.

| (13) | Ezen irányelv átültetésekor a tagállamoknak – adott esetben a szociális partnerekkel konzultálva – el kell készíteniük azon foglalkoztatási ágazatok listáját, amelyek esetében a végzett tevékenységek az év adott szakaszához kötődnek. Az év adott szakaszához kötődő tevékenységek jellemzően olyan ágazatokban fordulnak elő, mint a mezőgazdaság és a kertészet (különösen a vetési/ültetési vagy betakarítási időszakban) vagy a turizmus (különösen a szabadságok időszakában). |
| --- | --- |

(13)

Ezen irányelv átültetésekor a tagállamoknak – adott esetben a szociális partnerekkel konzultálva – el kell készíteniük azon foglalkoztatási ágazatok listáját, amelyek esetében a végzett tevékenységek az év adott szakaszához kötődnek. Az év adott szakaszához kötődő tevékenységek jellemzően olyan ágazatokban fordulnak elő, mint a mezőgazdaság és a kertészet (különösen a vetési/ültetési vagy betakarítási időszakban) vagy a turizmus (különösen a szabadságok időszakában).

| (14) | Ezen irányelv fakultatív rendelkezéseinek végrehajtása során a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy a nemzeti jog erre vonatkozó rendelkezése esetén, és az EUMSZ 10. cikkében foglalt megkülönböztetésmentesség elvével összhangban kedvezőbb bánásmódban részesítsék adott harmadik országok állampolgárait más harmadik országok állampolgáraival szemben. |
| --- | --- |

(14)

Ezen irányelv fakultatív rendelkezéseinek végrehajtása során a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy a nemzeti jog erre vonatkozó rendelkezése esetén, és az EUMSZ 10. cikkében foglalt megkülönböztetésmentesség elvével összhangban kedvezőbb bánásmódban részesítsék adott harmadik országok állampolgárait más harmadik országok állampolgáraival szemben.

| (15) | Idénymunkásként csak akkor nyújtható be beutazás és ott-tartózkodás engedélyezése iránti kérelem, ha a harmadik országbeli állampolgár lakóhelye a tagállamok területén kívül található. |
| --- | --- |

(15)

Idénymunkásként csak akkor nyújtható be beutazás és ott-tartózkodás engedélyezése iránti kérelem, ha a harmadik országbeli állampolgár lakóhelye a tagállamok területén kívül található.

| (16) | Az ezen irányelvben meghatározott céllal kért beutazásnak és tartózkodásnak kellően indokolt esetekben megtagadhatónak kell lennie. Különösen abban az esetben kerülhet sor a beutazás és tartózkodás megtagadására, ha a tagállam a tények vizsgálata alapján úgy véli, hogy az érintett harmadik országbeli állampolgár veszélyt jelenthet a közrendre, a közbiztonságra vagy a közegészségre. |
| --- | --- |

(16)

Az ezen irányelvben meghatározott céllal kért beutazásnak és tartózkodásnak kellően indokolt esetekben megtagadhatónak kell lennie. Különösen abban az esetben kerülhet sor a beutazás és tartózkodás megtagadására, ha a tagállam a tények vizsgálata alapján úgy véli, hogy az érintett harmadik országbeli állampolgár veszélyt jelenthet a közrendre, a közbiztonságra vagy a közegészségre.

| (17) | Ez az irányelv nem érinti a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) alkalmazását. |
| --- | --- |

(17)

Ez az irányelv nem érinti a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) alkalmazását.

| (18) | Ez az irányelv nem érintheti hátrányosan a munkavállalás céljából valamely tagállamban már jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok részére már biztosított jogokat. |
| --- | --- |

(18)

Ez az irányelv nem érintheti hátrányosan a munkavállalás céljából valamely tagállamban már jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok részére már biztosított jogokat.

| (19) | A schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok esetében a 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (Vízumkódex) (9), az 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (a továbbiakban: a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex) (10), valamint az 539/2001/EK tanácsi rendeletet (11) teljes egészükben alkalmazni kell. Ennek megfelelően a kilencven napot meg nem haladó tartózkodás esetében az idénymunkásoknak a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területére történő beutazásának és ott-tartózkodásának feltételeit az említett jogi eszközök szabályozzák, míg ezen irányelv csak a foglalkoztatáshoz jutás kritériumait és követelményeit szabályozza. Azoknak a tagállamoknak az esetében, amelyek a schengeni vívmányokat nem alkalmazzák teljes körűen, az Egyesült Királyság és Írország kivételével, kizárólag a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex alkalmazandó. A schengeni vívmányoknak az ezen irányelvben említett rendelkezései a schengeni vívmányok azon részéhez tartoznak, amelyben Írország és az Egyesült Királyság nem vesz részt, és ezért ezeket a rendelkezések rájuk nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

(19)

A schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok esetében a 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (Vízumkódex) (9), az 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (a továbbiakban: a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex) (10), valamint az 539/2001/EK tanácsi rendeletet (11) teljes egészükben alkalmazni kell. Ennek megfelelően a kilencven napot meg nem haladó tartózkodás esetében az idénymunkásoknak a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területére történő beutazásának és ott-tartózkodásának feltételeit az említett jogi eszközök szabályozzák, míg ezen irányelv csak a foglalkoztatáshoz jutás kritériumait és követelményeit szabályozza. Azoknak a tagállamoknak az esetében, amelyek a schengeni vívmányokat nem alkalmazzák teljes körűen, az Egyesült Királyság és Írország kivételével, kizárólag a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex alkalmazandó. A schengeni vívmányoknak az ezen irányelvben említett rendelkezései a schengeni vívmányok azon részéhez tartoznak, amelyben Írország és az Egyesült Királyság nem vesz részt, és ezért ezeket a rendelkezések rájuk nem alkalmazandók.

| (20) | Ennek az irányelvnek meg kell határoznia a beutazásra és tartózkodásra vonatkozó kritériumokat és követelményeket, valamint a kilencven napot meg nem haladó tartózkodás elutasításának, visszavonásának, illetve az ilyen tartózkodás meghosszabbítása/megújítása megtagadásának okait, amennyiben idénymunkásként való munkavállalásról van szó. Amikor az idénymunka céljára rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat bocsátanak ki, a schengeni vívmányoknak a tagállamok területére való beutazásra vonatkozó rendelkezéseit, valamint a vízumok elutasítására, meghosszabbítására, megsemmisítésére vagy visszavonására vonatkozó rendelkezéseit ennek megfelelően alkalmazni kell. Mindenekelőtt a vízum elutasítására, megsemmisítésére vagy visszavonására vonatkozó döntésről és az annak alapjául szolgáló indokokról a Vízumkódex 32. cikke (2) bekezdésének és 34. cikke (6) bekezdésének megfelelően, a Vízumkódex VI. mellékletében található formanyomtatványon értesíteni kell a kérelmezőt. |
| --- | --- |

(20)

Ennek az irányelvnek meg kell határoznia a beutazásra és tartózkodásra vonatkozó kritériumokat és követelményeket, valamint a kilencven napot meg nem haladó tartózkodás elutasításának, visszavonásának, illetve az ilyen tartózkodás meghosszabbítása/megújítása megtagadásának okait, amennyiben idénymunkásként való munkavállalásról van szó. Amikor az idénymunka céljára rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat bocsátanak ki, a schengeni vívmányoknak a tagállamok területére való beutazásra vonatkozó rendelkezéseit, valamint a vízumok elutasítására, meghosszabbítására, megsemmisítésére vagy visszavonására vonatkozó rendelkezéseit ennek megfelelően alkalmazni kell. Mindenekelőtt a vízum elutasítására, megsemmisítésére vagy visszavonására vonatkozó döntésről és az annak alapjául szolgáló indokokról a Vízumkódex 32. cikke (2) bekezdésének és 34. cikke (6) bekezdésének megfelelően, a Vízumkódex VI. mellékletében található formanyomtatványon értesíteni kell a kérelmezőt.

| (21) | A kilencven napot meghaladó tartózkodásra jogosító engedéllyel rendelkező idénymunkások tekintetében ebben az irányelvben meg kell határozni mind a területre való belépés és az ott-tartózkodás feltételeit, mind a tagállamokban történő munkavállaláshoz való hozzáférés kritériumait és követelményeit. |
| --- | --- |

(21)

A kilencven napot meghaladó tartózkodásra jogosító engedéllyel rendelkező idénymunkások tekintetében ebben az irányelvben meg kell határozni mind a területre való belépés és az ott-tartózkodás feltételeit, mind a tagállamokban történő munkavállaláshoz való hozzáférés kritériumait és követelményeit.

| (22) | Ezen irányelvnek rugalmas belépési rendszert kell bevezetnie, amely a keresleten és olyan objektív kritériumokon alapul, mint például az érvényes munkaszerződés vagy a kötelező érvényű állásajánlat, amely feltünteti a szerződés vagy munkaviszony lényeges szempontjait. |
| --- | --- |

(22)

Ezen irányelvnek rugalmas belépési rendszert kell bevezetnie, amely a keresleten és olyan objektív kritériumokon alapul, mint például az érvényes munkaszerződés vagy a kötelező érvényű állásajánlat, amely feltünteti a szerződés vagy munkaviszony lényeges szempontjait.

| (23) | A tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani annak megvizsgálására, hogy az adott állás nem tölthető-e be a hazai munkaerőpiacról. |
| --- | --- |

(23)

A tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani annak megvizsgálására, hogy az adott állás nem tölthető-e be a hazai munkaerőpiacról.

| (24) | A tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy elutasíthassák a beutazás és tartózkodás engedélyezésére irányuló kérelmet, különösen akkor, ha egy harmadik országbeli állampolgár nem felelt meg az idénymunkásként való beutazását és tartózkodását engedélyező valamely korábbi döntésből eredő kötelezettségének, amely szerint az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány lejártát követően el kell hagynia az érintett tagállam területét. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy elutasíthassák a beutazás és tartózkodás engedélyezésére irányuló kérelmet, különösen akkor, ha egy harmadik országbeli állampolgár nem felelt meg az idénymunkásként való beutazását és tartózkodását engedélyező valamely korábbi döntésből eredő kötelezettségének, amely szerint az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány lejártát követően el kell hagynia az érintett tagállam területét.

| (25) | A tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra is, hogy az ebben az irányelvben meghatározott eljárásokkal való esetleges visszaélések elkerülésére a munkáltatótól megköveteljék az illetékes hatóságokkal való együttműködést és azt, hogy bocsásson rendelkezésre minden e célra szükséges információt. |
| --- | --- |

(25)

A tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra is, hogy az ebben az irányelvben meghatározott eljárásokkal való esetleges visszaélések elkerülésére a munkáltatótól megköveteljék az illetékes hatóságokkal való együttműködést és azt, hogy bocsásson rendelkezésre minden e célra szükséges információt.

| (26) | Egy olyan összevont eljárás létrehozása, amelynek alapján a tartózkodást és a munkavállalást is magában foglaló összevont engedélyt állítanak ki, várhatóan hozzájárul a tagállamokban jelenleg alkalmazandó szabályok egyszerűsítéséhez. Ez nem érintheti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy kijelöljék a nemzeti hatóságokat és meghatározzák, hogy a közigazgatás szerkezetének és gyakorlatának nemzeti sajátosságaival összhangban azok milyen módon vegyenek részt az összevont eljárásban. |
| --- | --- |

(26)

Egy olyan összevont eljárás létrehozása, amelynek alapján a tartózkodást és a munkavállalást is magában foglaló összevont engedélyt állítanak ki, várhatóan hozzájárul a tagállamokban jelenleg alkalmazandó szabályok egyszerűsítéséhez. Ez nem érintheti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy kijelöljék a nemzeti hatóságokat és meghatározzák, hogy a közigazgatás szerkezetének és gyakorlatának nemzeti sajátosságaival összhangban azok milyen módon vegyenek részt az összevont eljárásban.

| (27) | Az ezen irányelv szerinti illetékes hatóságok kijelölése nem sértheti más hatóságoknak és – adott esetben – a szociális partnereknek a kérelem elbírálásával és az arról szóló döntés meghozatalával kapcsolatos, a nemzeti jog és/vagy gyakorlat szerinti szerepét és feladatait. |
| --- | --- |

(27)

Az ezen irányelv szerinti illetékes hatóságok kijelölése nem sértheti más hatóságoknak és – adott esetben – a szociális partnereknek a kérelem elbírálásával és az arról szóló döntés meghozatalával kapcsolatos, a nemzeti jog és/vagy gyakorlat szerinti szerepét és feladatait.

| (28) | Ennek az irányelvnek bizonyos fokú rugalmasságot kell biztosítania a tagállamok számára az idénymunkások beutazására, tartózkodására és munkavállalására vonatkozóan kibocsátandó jogosítványokat illetően. A hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumnak a 12. cikk (2) bekezdése a) pontja szerinti kibocsátása nem érintheti a tagállamoknak arra vonatkozó lehetőségét, hogy előzetesen engedélyt adjanak az érintett tagállamban történő munkavállalás céljára. Mindazonáltal annak érdekében, hogy garantált legyen az ebben az irányelvben meghatározott munkavállalási feltételek ellenőrzése és teljesítése, az előzetes engedélyekben egyértelművé kell tenni, hogy azokat idényjellegű munkavállalás céljából bocsátották ki. Ha csak rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat bocsátanak ki, a tagállamoknak a vízumbélyeg „megjegyzések” rovatát kell erre a célra használniuk. |
| --- | --- |

(28)

Ennek az irányelvnek bizonyos fokú rugalmasságot kell biztosítania a tagállamok számára az idénymunkások beutazására, tartózkodására és munkavállalására vonatkozóan kibocsátandó jogosítványokat illetően. A hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumnak a 12. cikk (2) bekezdése a) pontja szerinti kibocsátása nem érintheti a tagállamoknak arra vonatkozó lehetőségét, hogy előzetesen engedélyt adjanak az érintett tagállamban történő munkavállalás céljára. Mindazonáltal annak érdekében, hogy garantált legyen az ebben az irányelvben meghatározott munkavállalási feltételek ellenőrzése és teljesítése, az előzetes engedélyekben egyértelművé kell tenni, hogy azokat idényjellegű munkavállalás céljából bocsátották ki. Ha csak rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat bocsátanak ki, a tagállamoknak a vízumbélyeg „megjegyzések” rovatát kell erre a célra használniuk.

| (29) | A kilencven napot meg nem haladó tartózkodások esetében a tagállamoknak kell eldönteniük, hogy rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot vagy munkavállalási engedély mellett rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot bocsátanak-e ki, ha az érintett harmadik országbeli állampolgár az 539/2001/EK rendeletnek megfelelően vízumkötelezettség hatálya alá tartozik. Amennyiben a harmadik országbeli állampolgár nem tartozik vízumkötelezettség hatálya alá, és ha a tagállam nem alkalmazta az említett rendelet 4. cikkének (3) bekezdését, a tagállamnak az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítványként munkavállalási engedélyt kell részére kibocsátania. A kilencven napot meghaladó tartózkodások esetében a tagállamoknak a következő engedélyek valamelyikét kell kibocsátaniuk: hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum, idénymunka-vállalási engedély vagy idénymunka-vállalási engedély mellett hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum, ha a nemzeti jog értelmében a tagállam területére való belépéshez hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum szükséges. Ennek az irányelvnek egyik rendelkezése sem zárhatja ki, hogy a tagállamok a munkavállalási engedélyt közvetlenül a munkáltatónak állítsák ki. |
| --- | --- |

(29)

A kilencven napot meg nem haladó tartózkodások esetében a tagállamoknak kell eldönteniük, hogy rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot vagy munkavállalási engedély mellett rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot bocsátanak-e ki, ha az érintett harmadik országbeli állampolgár az 539/2001/EK rendeletnek megfelelően vízumkötelezettség hatálya alá tartozik. Amennyiben a harmadik országbeli állampolgár nem tartozik vízumkötelezettség hatálya alá, és ha a tagállam nem alkalmazta az említett rendelet 4. cikkének (3) bekezdését, a tagállamnak az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítványként munkavállalási engedélyt kell részére kibocsátania. A kilencven napot meghaladó tartózkodások esetében a tagállamoknak a következő engedélyek valamelyikét kell kibocsátaniuk: hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum, idénymunka-vállalási engedély vagy idénymunka-vállalási engedély mellett hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum, ha a nemzeti jog értelmében a tagállam területére való belépéshez hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum szükséges. Ennek az irányelvnek egyik rendelkezése sem zárhatja ki, hogy a tagállamok a munkavállalási engedélyt közvetlenül a munkáltatónak állítsák ki.

| (30) | Amennyiben kizárólag a tagállam területére való belépéshez vízum szükséges és a harmadik országbeli állampolgár teljesíti az idénymunka-vállalási engedély kibocsátására vonatkozó feltételeket, az érintett tagállamnak minden lehetséges módon elő kell segítenie, hogy a harmadik országbeli állampolgár megkapja a szükséges vízumot, és biztosítania kell, hogy az illetékes hatóságok ténylegesen együttműködjenek ebből a célból. |
| --- | --- |

(30)

Amennyiben kizárólag a tagállam területére való belépéshez vízum szükséges és a harmadik országbeli állampolgár teljesíti az idénymunka-vállalási engedély kibocsátására vonatkozó feltételeket, az érintett tagállamnak minden lehetséges módon elő kell segítenie, hogy a harmadik országbeli állampolgár megkapja a szükséges vízumot, és biztosítania kell, hogy az illetékes hatóságok ténylegesen együttműködjenek ebből a célból.

| (31) | A tartózkodás maximális időtartamát a tagállamok határozzák meg és azt öttől kilenc hónapig terjedő időtartamra kell korlátozni, aminek az idénymunka fogalommeghatározásával együtt azt kell biztosítania, hogy a végzett munka ténylegesen idényjellegű legyen. Rendelkezni kell arról, hogy a tartózkodás maximális időtartamán belül lehetőség legyen a szerződés meghosszabbítására vagy arra, hogy az idénymunkás munkáltatót váltson, amennyiben a beutazásra és a tartózkodásra vonatkozó kritériumok továbbra is teljesülnek. Ez a lehetőség azt hivatott biztosítani, hogy csökkenjen a visszaélések kockázata, amellyel az idénymunkások akkor szembesülhetnek, ha egyetlen munkáltatóhoz vannak kötve, valamint így rugalmasabban lehet reagálni a munkáltatók pillanatnyi munkaerő-szükségletére. Az idénymunkás azon lehetősége, hogy az ebben az irányelvben meghatározott feltételek mellett másik munkáltatónál lépjen munkaviszonyba, nem teheti lehetővé az idénymunkás számára egyben azt is, hogy munkanélkülivé válása esetén a tagállamok területén állást keressen. |
| --- | --- |

(31)

A tartózkodás maximális időtartamát a tagállamok határozzák meg és azt öttől kilenc hónapig terjedő időtartamra kell korlátozni, aminek az idénymunka fogalommeghatározásával együtt azt kell biztosítania, hogy a végzett munka ténylegesen idényjellegű legyen. Rendelkezni kell arról, hogy a tartózkodás maximális időtartamán belül lehetőség legyen a szerződés meghosszabbítására vagy arra, hogy az idénymunkás munkáltatót váltson, amennyiben a beutazásra és a tartózkodásra vonatkozó kritériumok továbbra is teljesülnek. Ez a lehetőség azt hivatott biztosítani, hogy csökkenjen a visszaélések kockázata, amellyel az idénymunkások akkor szembesülhetnek, ha egyetlen munkáltatóhoz vannak kötve, valamint így rugalmasabban lehet reagálni a munkáltatók pillanatnyi munkaerő-szükségletére. Az idénymunkás azon lehetősége, hogy az ebben az irányelvben meghatározott feltételek mellett másik munkáltatónál lépjen munkaviszonyba, nem teheti lehetővé az idénymunkás számára egyben azt is, hogy munkanélkülivé válása esetén a tagállamok területén állást keressen.

| (32) | A tartózkodás meghosszabbításáról vagy az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány megújításáról való döntéshozatal során célszerű, hogy a tagállamok figyelembe tudják venni a munkaerő-piaci helyzetet. |
| --- | --- |

(32)

A tartózkodás meghosszabbításáról vagy az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány megújításáról való döntéshozatal során célszerű, hogy a tagállamok figyelembe tudják venni a munkaerő-piaci helyzetet.

| (33) | Azokban az esetekben, amikor az idénymunkás számára kilencven napot meg nem haladó tartózkodást engedélyeztek, és a tagállam úgy dönt, hogy ezt a tartózkodást kilencven napot meghaladó időtartamra meghosszabbítja, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízum helyébe vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot vagy idénymunka-vállalási engedélyt kell kibocsátani. |
| --- | --- |

(33)

Azokban az esetekben, amikor az idénymunkás számára kilencven napot meg nem haladó tartózkodást engedélyeztek, és a tagállam úgy dönt, hogy ezt a tartózkodást kilencven napot meghaladó időtartamra meghosszabbítja, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízum helyébe vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot vagy idénymunka-vállalási engedélyt kell kibocsátani.

| (34) | Figyelembe véve a körkörös migráció bizonyos aspektusait, valamint a harmadik országbeli idénymunkásoknak egy idényen túlmenő foglalkoztatási kilátásait, illetve az uniós munkáltatók azon érdekét, hogy stabilabb és már képzett munkaerőre számíthassanak, könnyített beutazási és tartózkodási eljárások igénybevételének lehetőségét kell biztosítani azon jóhiszemű harmadik országbeli állampolgárok számára, akik a megelőző öt év során legalább egy alkalommal engedélyt kaptak arra, hogy idénymunkásként beutazzanak valamely tagállam területére és ott tartózkodjanak, és akik mindenkor tiszteletben tartották az adott tagállam területére való belépés és ott tartózkodás tekintetében ezen irányelv értelmében meghatározott összes kritériumot és feltételt. Ezen eljárások által azonban a foglalkoztatás idényjellegére vonatkozó követelmény nem sérülhet, illetve az nem játszható ki. |
| --- | --- |

(34)

Figyelembe véve a körkörös migráció bizonyos aspektusait, valamint a harmadik országbeli idénymunkásoknak egy idényen túlmenő foglalkoztatási kilátásait, illetve az uniós munkáltatók azon érdekét, hogy stabilabb és már képzett munkaerőre számíthassanak, könnyített beutazási és tartózkodási eljárások igénybevételének lehetőségét kell biztosítani azon jóhiszemű harmadik országbeli állampolgárok számára, akik a megelőző öt év során legalább egy alkalommal engedélyt kaptak arra, hogy idénymunkásként beutazzanak valamely tagállam területére és ott tartózkodjanak, és akik mindenkor tiszteletben tartották az adott tagállam területére való belépés és ott tartózkodás tekintetében ezen irányelv értelmében meghatározott összes kritériumot és feltételt. Ezen eljárások által azonban a foglalkoztatás idényjellegére vonatkozó követelmény nem sérülhet, illetve az nem játszható ki.

| (35) | A tagállamoknak minden tőlük telhetőt meg kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy a beutazás és tartózkodás feltételeire – többek között az ebben az irányelvben megállapított jogokra és kötelességekre, valamint eljárási biztosítékokra, illetve az adott tagállam területén idénymunkásként való tartózkodás és munkavállalás iránti kérelemhez csatolandó minden dokumentumszerű bizonyítékra – vonatkozó információk a kérelmezők rendelkezésére álljanak. |
| --- | --- |

(35)

A tagállamoknak minden tőlük telhetőt meg kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy a beutazás és tartózkodás feltételeire – többek között az ebben az irányelvben megállapított jogokra és kötelességekre, valamint eljárási biztosítékokra, illetve az adott tagállam területén idénymunkásként való tartózkodás és munkavállalás iránti kérelemhez csatolandó minden dokumentumszerű bizonyítékra – vonatkozó információk a kérelmezők rendelkezésére álljanak.

| (36) | A tagállamoknak a munkáltatókkal szembeni hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókról kell rendelkezniük az ezen irányelv szerinti kötelezettségek megszegésének esetére. Az említett szankciók állhatnak a 2009/52/EK irányelv 7. cikkében meghatározott intézkedésekből is és – adott esetben – ki kell terjedniük a munkáltatónak az idénymunkásokkal szembeni kártérítési felelősségére is. Gondoskodni kell az ahhoz szükséges mechanizmusok meglétéről, hogy az idénymunkások hozzájuthassanak az őket megillető kártérítéshez abban az esetben is, ha már nem tartózkodnak az érintett tagállam területén. |
| --- | --- |

(36)

A tagállamoknak a munkáltatókkal szembeni hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókról kell rendelkezniük az ezen irányelv szerinti kötelezettségek megszegésének esetére. Az említett szankciók állhatnak a 2009/52/EK irányelv 7. cikkében meghatározott intézkedésekből is és – adott esetben – ki kell terjedniük a munkáltatónak az idénymunkásokkal szembeni kártérítési felelősségére is. Gondoskodni kell az ahhoz szükséges mechanizmusok meglétéről, hogy az idénymunkások hozzájuthassanak az őket megillető kártérítéshez abban az esetben is, ha már nem tartózkodnak az érintett tagállam területén.

| (37) | Meg kell állapítani az idénymunkásként történő beutazás és tartózkodás iránti kérelem elbírálására irányadó eljárási szabályokat. Az eljárásnak – figyelemmel a tagállami közigazgatások szokásos munkamennyiségére – hatékonynak és működőképesnek, valamint – az érintettek megfelelő jogbiztonsága érdekében – átláthatónak és méltányosnak kell lennie. |
| --- | --- |

(37)

Meg kell állapítani az idénymunkásként történő beutazás és tartózkodás iránti kérelem elbírálására irányadó eljárási szabályokat. Az eljárásnak – figyelemmel a tagállami közigazgatások szokásos munkamennyiségére – hatékonynak és működőképesnek, valamint – az érintettek megfelelő jogbiztonsága érdekében – átláthatónak és méltányosnak kell lennie.

| (38) | A rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok esetében az eljárási biztosítékokra a schengeni vívmányok vonatkozó rendelkezései az irányadók. |
| --- | --- |

(38)

A rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok esetében az eljárási biztosítékokra a schengeni vívmányok vonatkozó rendelkezései az irányadók.

| (39) | A tagállamok illetékes hatóságainak benyújtásukat követően a lehető legrövidebb időn belül el kell bírálniuk az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány iránti kérelmeket. A meghosszabbítás vagy megújítás iránti kérelmek kapcsán – amennyiben azokat a jogosítvány érvényességi idején belül nyújtják be – a tagállamoknak meg kell tenniük minden ésszerű lépést annak biztosítására, hogy az idénymunkás a folyamatban lévő közigazgatási eljárás miatt ne kényszerüljön az adott munkáltatóval fennálló munkaviszonya megszakítására vagy ne legyen akadályozott abban, hogy új munkáltatóval munkaviszonyt létesítsen. A kérelmezőknek a lehető legrövidebb időn belül be kell nyújtaniuk a meghosszabbítás vagy megújítás iránti kérelmüket. Az idénymunkás számára minden esetben lehetővé kell tenni, hogy az érintett tagállam területén maradjon és – adott esetben – folytassa a munkavégzést mindaddig, amíg az illetékes hatóságok a meghosszabbítási vagy megújítási kérelméről jogerősen döntenek. |
| --- | --- |

(39)

A tagállamok illetékes hatóságainak benyújtásukat követően a lehető legrövidebb időn belül el kell bírálniuk az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány iránti kérelmeket. A meghosszabbítás vagy megújítás iránti kérelmek kapcsán – amennyiben azokat a jogosítvány érvényességi idején belül nyújtják be – a tagállamoknak meg kell tenniük minden ésszerű lépést annak biztosítására, hogy az idénymunkás a folyamatban lévő közigazgatási eljárás miatt ne kényszerüljön az adott munkáltatóval fennálló munkaviszonya megszakítására vagy ne legyen akadályozott abban, hogy új munkáltatóval munkaviszonyt létesítsen. A kérelmezőknek a lehető legrövidebb időn belül be kell nyújtaniuk a meghosszabbítás vagy megújítás iránti kérelmüket. Az idénymunkás számára minden esetben lehetővé kell tenni, hogy az érintett tagállam területén maradjon és – adott esetben – folytassa a munkavégzést mindaddig, amíg az illetékes hatóságok a meghosszabbítási vagy megújítási kérelméről jogerősen döntenek.

| (40) | Az idénymunka jellegére tekintettel ajánlott, hogy a tagállamok ne számítsanak fel díjat a kérelmek kezeléséért. Abban az esetben, ha valamely tagállam mégis úgy dönt, hogy díjat számít fel, a díj nem lehet aránytalanul vagy túlzottan magas. |
| --- | --- |

(40)

Az idénymunka jellegére tekintettel ajánlott, hogy a tagállamok ne számítsanak fel díjat a kérelmek kezeléséért. Abban az esetben, ha valamely tagállam mégis úgy dönt, hogy díjat számít fel, a díj nem lehet aránytalanul vagy túlzottan magas.

| (41) | Minden idénymunkás számára megfelelő életkörülményeket biztosító szállásról kell gondoskodni. Az illetékes hatóságot a szálláshelyben bekövetkezett minden változásról tájékoztatni kell. Amennyiben a szálláshely biztosítására a munkáltató által vagy rajta keresztül kerül sor, a bérleti díj nem lehet túlzottan magas az idénymunkás nettó javadalmazásához és a szálláshely minőségéhez viszonyítva, a bérleti díjat nem lehet automatikusan levonni az idénymunkás fizetéséből, a munkáltatónak olyan bérleti szerződést vagy azzal egyenértékű dokumentumot kell az idénymunkás rendelkezésére bocsátania, amely tartalmazza a szálláshely bérlésének feltételeit, és a munkáltatónak biztosítania kell, hogy a szálláshely megfeleljen az érintett tagállamban hatályban lévő általános egészségügyi és biztonsági előírásoknak. |
| --- | --- |

(41)

Minden idénymunkás számára megfelelő életkörülményeket biztosító szállásról kell gondoskodni. Az illetékes hatóságot a szálláshelyben bekövetkezett minden változásról tájékoztatni kell. Amennyiben a szálláshely biztosítására a munkáltató által vagy rajta keresztül kerül sor, a bérleti díj nem lehet túlzottan magas az idénymunkás nettó javadalmazásához és a szálláshely minőségéhez viszonyítva, a bérleti díjat nem lehet automatikusan levonni az idénymunkás fizetéséből, a munkáltatónak olyan bérleti szerződést vagy azzal egyenértékű dokumentumot kell az idénymunkás rendelkezésére bocsátania, amely tartalmazza a szálláshely bérlésének feltételeit, és a munkáltatónak biztosítania kell, hogy a szálláshely megfeleljen az érintett tagállamban hatályban lévő általános egészségügyi és biztonsági előírásoknak.

| (42) | Azon harmadik országbeli állampolgárok részére, akik érvényes úti okmány és valamely, a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállam által ezen irányelv értelmében kiállított idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány birtokában vannak, száznyolcvan napos időszakonként legfeljebb kilencven napig tartó időtartamra lehetővé kell tenni a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területére való belépést és az azon belüli szabad mozgást, a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódexnek és a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormánya között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (12) (Schengeni Végrehajtási Egyezmény) – 21. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(42)

Azon harmadik országbeli állampolgárok részére, akik érvényes úti okmány és valamely, a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállam által ezen irányelv értelmében kiállított idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány birtokában vannak, száznyolcvan napos időszakonként legfeljebb kilencven napig tartó időtartamra lehetővé kell tenni a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területére való belépést és az azon belüli szabad mozgást, a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódexnek és a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormánya között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (12) (Schengeni Végrehajtási Egyezmény) – 21. cikkének megfelelően.

| (43) | Tekintettel az idénymunkásként dolgozó harmadik országbeli állampolgárok különösen kiszolgáltatott helyzetére és megbízatásuk ideiglenes jellegére, gondoskodni kell az idénymunkásként dolgozó harmadik országbeli állampolgárok jogainak hatékony védelméről, a szociális biztonság területén is, a szabályok betartásának rendszeres ellenőrzéséről, valamint teljes mértékben garantálni kell a fogadó tagállam állampolgáraival szemben alkalmazottal egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartását, ennek során nem eltérve az adott munkahelyen végzett azonos munkáért juttatott azonos javadalmazás koncepciójától, a munkakörülményekre vonatkozó, bármely szinten megkötött vagy kötelezően előírt kollektív és egyéb megállapodásokat alkalmazva a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban, a fogadó tagállam állampolgáraira vonatkozókkal megegyező feltételek mellett. |
| --- | --- |

(43)

Tekintettel az idénymunkásként dolgozó harmadik országbeli állampolgárok különösen kiszolgáltatott helyzetére és megbízatásuk ideiglenes jellegére, gondoskodni kell az idénymunkásként dolgozó harmadik országbeli állampolgárok jogainak hatékony védelméről, a szociális biztonság területén is, a szabályok betartásának rendszeres ellenőrzéséről, valamint teljes mértékben garantálni kell a fogadó tagállam állampolgáraival szemben alkalmazottal egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartását, ennek során nem eltérve az adott munkahelyen végzett azonos munkáért juttatott azonos javadalmazás koncepciójától, a munkakörülményekre vonatkozó, bármely szinten megkötött vagy kötelezően előírt kollektív és egyéb megállapodásokat alkalmazva a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban, a fogadó tagállam állampolgáraira vonatkozókkal megegyező feltételek mellett.

| (44) | Ez az irányelv az 1961. október 18-i Európai Szociális Chartában és – adott esetben – a migráns munkavállalók jogállásáról szóló, 1977. november 24-i európai egyezményben szereplő jogok és elvek sérelme nélkül alkalmazandó. |
| --- | --- |

(44)

Ez az irányelv az 1961. október 18-i Európai Szociális Chartában és – adott esetben – a migráns munkavállalók jogállásáról szóló, 1977. november 24-i európai egyezményben szereplő jogok és elvek sérelme nélkül alkalmazandó.

| (45) | A fogadó tagállam állampolgárságával rendelkező munkavállalókra alkalmazandó jogszabályokon, közigazgatási és szabályozási rendelkezéseken túl a választott bírósági határozatokat, a fogadó tagállam nemzeti jogával és/vagy gyakorlatával összhangban lévő, bármely szinten megkötött kollektív megállapodásokat és szerződéseket alkalmazni kell az idénymunkásként dolgozó harmadik országbeli állampolgárokra is a fogadó tagállam állampolgáraira vonatkozókkal megegyező feltételek szerint. |
| --- | --- |

(45)

A fogadó tagállam állampolgárságával rendelkező munkavállalókra alkalmazandó jogszabályokon, közigazgatási és szabályozási rendelkezéseken túl a választott bírósági határozatokat, a fogadó tagállam nemzeti jogával és/vagy gyakorlatával összhangban lévő, bármely szinten megkötött kollektív megállapodásokat és szerződéseket alkalmazni kell az idénymunkásként dolgozó harmadik országbeli állampolgárokra is a fogadó tagállam állampolgáraira vonatkozókkal megegyező feltételek szerint.

| (46) | Az idénymunkásként dolgozó harmadik országbeli állampolgárok számára egyenlő bánásmódot kell biztosítani a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 3. cikkében felsorolt ágazatai tekintetében. Ezen irányelv nem harmonizálja a tagállamok szociális biztonsági jogszabályait és nem terjed ki a szociális ellátásra. Ezen irányelv csupán arra szorítkozik, hogy a szociális biztonság területén alkalmazzák az egyenlő bánásmód elvét az ezen irányelv hatálya alá tartozó személyekre. Ez az irányelv nem biztosíthat több jogot ahhoz képest, mint amelyeket a szociális biztonság területére vonatkozó hatályos uniós jogszabályok előírnak a tagállamok közötti határokon átnyúló érdekeltséggel rendelkező, harmadik országbeli állampolgárok számára.
  Tekintettel az idénymunkások tartózkodásának ideiglenes jellegére, valamint az 1231/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) sérelme nélkül, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a családi és a munkanélküli ellátásokat kizárják az idénymunkásoknak a saját állampolgáraikkal szemben alkalmazottal egyenlő bánásmód elvének alkalmazása köréből, és a tagállamok számára lehetővé kell tenni azt, hogy az egyenlő bánásmód elvének alkalmazását az oktatás, a szakképzés, valamint az adókedvezmények tekintetében korlátozzák.
  Ez az irányelv nem rendelkezik a családegyesítésről. Ez az irányelv továbbá nem biztosít jogokat az uniós jog hatályán kívül eső helyzetek – így például valamely harmadik országban lakóhellyel rendelkező családtagok – tekintetében. Ez a rendelkezés ugyanakkor nem sértheti a valamely harmadik országban lakóhellyel rendelkező azon túlélő hozzátartozók jogát, akik az idénymunkás után hozzátartozói nyugellátásra jogosultak. Ez nem érintheti a nyugdíjrendszerekhez való hozzájárulásokra vonatkozó de minimis szabályokat rögzítő nemzeti jogszabályok tagállamok általi megkülönböztetésmentes alkalmazását. Mechanizmusokat kell bevezetni annak érdekében, hogy az adott tagállamban való tartózkodás ideje alatt biztosított legyen a tényleges szociális biztonság és – adott esetben – az idénymunkás szerzett jogainak átvitele. |
| --- | --- |

(46)

Az idénymunkásként dolgozó harmadik országbeli állampolgárok számára egyenlő bánásmódot kell biztosítani a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 3. cikkében felsorolt ágazatai tekintetében. Ezen irányelv nem harmonizálja a tagállamok szociális biztonsági jogszabályait és nem terjed ki a szociális ellátásra. Ezen irányelv csupán arra szorítkozik, hogy a szociális biztonság területén alkalmazzák az egyenlő bánásmód elvét az ezen irányelv hatálya alá tartozó személyekre. Ez az irányelv nem biztosíthat több jogot ahhoz képest, mint amelyeket a szociális biztonság területére vonatkozó hatályos uniós jogszabályok előírnak a tagállamok közötti határokon átnyúló érdekeltséggel rendelkező, harmadik országbeli állampolgárok számára.

Tekintettel az idénymunkások tartózkodásának ideiglenes jellegére, valamint az 1231/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) sérelme nélkül, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a családi és a munkanélküli ellátásokat kizárják az idénymunkásoknak a saját állampolgáraikkal szemben alkalmazottal egyenlő bánásmód elvének alkalmazása köréből, és a tagállamok számára lehetővé kell tenni azt, hogy az egyenlő bánásmód elvének alkalmazását az oktatás, a szakképzés, valamint az adókedvezmények tekintetében korlátozzák.

Ez az irányelv nem rendelkezik a családegyesítésről. Ez az irányelv továbbá nem biztosít jogokat az uniós jog hatályán kívül eső helyzetek – így például valamely harmadik országban lakóhellyel rendelkező családtagok – tekintetében. Ez a rendelkezés ugyanakkor nem sértheti a valamely harmadik országban lakóhellyel rendelkező azon túlélő hozzátartozók jogát, akik az idénymunkás után hozzátartozói nyugellátásra jogosultak. Ez nem érintheti a nyugdíjrendszerekhez való hozzájárulásokra vonatkozó de minimis szabályokat rögzítő nemzeti jogszabályok tagállamok általi megkülönböztetésmentes alkalmazását. Mechanizmusokat kell bevezetni annak érdekében, hogy az adott tagállamban való tartózkodás ideje alatt biztosított legyen a tényleges szociális biztonság és – adott esetben – az idénymunkás szerzett jogainak átvitele.

| (47) | Az uniós jog nem korlátozza a tagállamoknak a szociális biztonsági rendszerük kialakítására vonatkozó hatáskörét. Uniós szintű harmonizáció hiányában az egyes tagállamok állapítják meg a szociális biztonsági ellátások nyújtásának feltételeit, valamint ezen ellátások összegét és folyósításuk időtartamát. E hatáskör gyakorlása során azonban a tagállamok kötelesek tiszteletben tartani az uniós jogot. |
| --- | --- |

(47)

Az uniós jog nem korlátozza a tagállamoknak a szociális biztonsági rendszerük kialakítására vonatkozó hatáskörét. Uniós szintű harmonizáció hiányában az egyes tagállamok állapítják meg a szociális biztonsági ellátások nyújtásának feltételeit, valamint ezen ellátások összegét és folyósításuk időtartamát. E hatáskör gyakorlása során azonban a tagállamok kötelesek tiszteletben tartani az uniós jogot.

| (48) | Az egyenlő bánásmódhoz való jognak ezen irányelv értelmében a szociális biztonság területén történő korlátozása nem érintheti az 1231/2010/EU rendeletének alkalmazása során biztosított jogokat. |
| --- | --- |

(48)

Az egyenlő bánásmódhoz való jognak ezen irányelv értelmében a szociális biztonság területén történő korlátozása nem érintheti az 1231/2010/EU rendeletének alkalmazása során biztosított jogokat.

| (49) | Ezen irányelv és különösen a jogokra, a munkakörülményekre, valamint az elszállásolásra vonatkozó rendelkezések megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy megfelelő mechanizmusokat vezessenek be a munkáltatók nyomon követésére, valamint hogy hatékony és megfelelő ellenőrzéseket hajtsanak végre saját területükön. A munkáltatókat elsődlegesen a tagállamok illetékes hatóságai által elvégzendő kockázatelemzés alapján kell kiválasztani ellenőrzésre, olyan tényezők figyelembevételével, mint az ágazat, amelyben a vállalat a tevékenységét végzi, valamint a nyilvántartott korábbi jogsértések. |
| --- | --- |

(49)

Ezen irányelv és különösen a jogokra, a munkakörülményekre, valamint az elszállásolásra vonatkozó rendelkezések megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy megfelelő mechanizmusokat vezessenek be a munkáltatók nyomon követésére, valamint hogy hatékony és megfelelő ellenőrzéseket hajtsanak végre saját területükön. A munkáltatókat elsődlegesen a tagállamok illetékes hatóságai által elvégzendő kockázatelemzés alapján kell kiválasztani ellenőrzésre, olyan tényezők figyelembevételével, mint az ágazat, amelyben a vállalat a tevékenységét végzi, valamint a nyilvántartott korábbi jogsértések.

| (50) | Ezen irányelv végrehajtásának megkönnyítése érdekében a tagállamoknak hatékony mechanizmusokat kell bevezetniük, amelyek segítségével az idénymunkások közvetlenül vagy megfelelő harmadik feleken, például a szakszervezeteken vagy más egyesületeken keresztül jogsegélyért folyamodhatnak vagy panasszal élhetne. Ez az olyan helyzetek kezelése érdekében tűnik szükségesnek, amikor az idénymunkások nincsenek tisztában a szabályok érvényre juttatását célzó mechanizmusok meglétével, vagy vonakodnak saját nevükben igénybe venni ezeket, mert félnek a lehetséges következményektől. Az idénymunkások számára biztosítani kell a bírói jogvédelemhez való hozzáférést a panasz benyújtása miatti esetleges megtorlásokkal szemben. |
| --- | --- |

(50)

Ezen irányelv végrehajtásának megkönnyítése érdekében a tagállamoknak hatékony mechanizmusokat kell bevezetniük, amelyek segítségével az idénymunkások közvetlenül vagy megfelelő harmadik feleken, például a szakszervezeteken vagy más egyesületeken keresztül jogsegélyért folyamodhatnak vagy panasszal élhetne. Ez az olyan helyzetek kezelése érdekében tűnik szükségesnek, amikor az idénymunkások nincsenek tisztában a szabályok érvényre juttatását célzó mechanizmusok meglétével, vagy vonakodnak saját nevükben igénybe venni ezeket, mert félnek a lehetséges következményektől. Az idénymunkások számára biztosítani kell a bírói jogvédelemhez való hozzáférést a panasz benyújtása miatti esetleges megtorlásokkal szemben.

| (51) | Mivel az irányelv céljait, nevezetesen egy speciális beutazási és tartózkodási eljárás bevezetését, harmadik országbeli állampolgárok idénymunka-vállalás céljából történő beutazására és tartózkodására vonatkozó feltételek elfogadását és az e személyeket idénymunkásként megillető jogok meghatározását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően, figyelembe véve az európai és nemzeti szintű bevándorlási és foglalkoztatáspolitikákat is. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(51)

Mivel az irányelv céljait, nevezetesen egy speciális beutazási és tartózkodási eljárás bevezetését, harmadik országbeli állampolgárok idénymunka-vállalás céljából történő beutazására és tartózkodására vonatkozó feltételek elfogadását és az e személyeket idénymunkásként megillető jogok meghatározását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően, figyelembe véve az európai és nemzeti szintű bevándorlási és foglalkoztatáspolitikákat is. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (52) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapjogokat és az Európai Unió Alapjogi Chartája által – különösen annak 7. cikkében, 15. cikke (3) bekezdésében, 17. cikkében, 27. cikkében, 28. cikkében, 31. cikkében és 33. cikke (2) bekezdésében – elismert elveket, az EUSZ 6. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(52)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapjogokat és az Európai Unió Alapjogi Chartája által – különösen annak 7. cikkében, 15. cikke (3) bekezdésében, 17. cikkében, 27. cikkében, 28. cikkében, 31. cikkében és 33. cikke (2) bekezdésében – elismert elveket, az EUSZ 6. cikkének megfelelően.

| (53) | A tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatának (15) megfelelően a tagállamok vállalták, hogy indokolt esetben az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez az irányelv egyes elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot magyarázó egy vagy több dokumentumot mellékelnek. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok megküldése indokolt. |
| --- | --- |

(53)

A tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatának (15) megfelelően a tagállamok vállalták, hogy indokolt esetben az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez az irányelv egyes elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot magyarázó egy vagy több dokumentumot mellékelnek. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok megküldése indokolt.

| (54) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, és e jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(54)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, és e jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (55) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(55)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez az irányelv a harmadik országbeli állampolgárok idénymunkásként való munkavállalás céljából való beutazására és tartózkodására vonatkozó feltételeket, valamint az idénymunkások jogait határozza meg.

(2)   A kilencven napot meg nem haladó tartózkodások esetében ezen irányelv alkalmazása nem érinti a schengeni vívmányokat, így különösen a Vízumkódexet, a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódexet és a 539/2001/EK rendeletet.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez az irányelv olyan harmadik országbeli állampolgárokra alkalmazandó, akik a tagállamok területén kívül rendelkeznek lakóhellyel, és idénymunkásként való munkavállalás céljából kérik beutazásuk és tartózkodásuk engedélyezését valamely tagállam területére, vagy akik számára már engedélyezték ezen irányelv feltételeinek megfelelően a beutazást és tartózkodást.

Ez az irányelv – a 15. cikkben említett esetek kivételével – nem alkalmazandó azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik a kérelem benyújtásának időpontjában a tagállamok területén tartózkodnak.

(2)   Ezen irányelv átültetésekor a tagállamok – adott esetben a szociális partnerekkel konzultálva – elkészítik azon foglalkoztatási ágazatok listáját, amelyek esetében a végzett tevékenységek az év adott szakaszához kötődnek. A tagállamok e listát – adott esetben a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően – módosíthatják. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot ezekről a módosításokról.

(3)   Ez az irányelv nem alkalmazandó azon harmadik országbeli állampolgárokra, akik:

| a) | másik tagállamban letelepedett vállalkozás nevében, szolgáltatások nyújtása keretében végeznek tevékenységet az EUMSZ 56. cikke értelmében, beleértve azokat a harmadik országbeli állampolgárokat, akiket a 96/71/EK irányelv értelmében szolgáltatások nyújtása keretében küldött ki valamely tagállamban letelepedett vállalkozás; |
| --- | --- |

a)

másik tagállamban letelepedett vállalkozás nevében, szolgáltatások nyújtása keretében végeznek tevékenységet az EUMSZ 56. cikke értelmében, beleértve azokat a harmadik országbeli állampolgárokat, akiket a 96/71/EK irányelv értelmében szolgáltatások nyújtása keretében küldött ki valamely tagállamban letelepedett vállalkozás;

| b) | olyan uniós polgárok családtagjai, akik az Unión belüli szabad mozgáshoz való jogukat gyakorolták a 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (16) összhangban; |
| --- | --- |

b)

olyan uniós polgárok családtagjai, akik az Unión belüli szabad mozgáshoz való jogukat gyakorolták a 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (16) összhangban;

| c) | családtagjaikkal együtt és állampolgárságuktól függetlenül az Unió és a tagállamok, vagy az Unió és harmadik országok közötti megállapodások értelmében az uniós polgárokéval azonos jogokat élveznek a szabad mozgás tekintetében. |
| --- | --- |

c)

családtagjaikkal együtt és állampolgárságuktól függetlenül az Unió és a tagállamok, vagy az Unió és harmadik országok közötti megállapodások értelmében az uniós polgárokéval azonos jogokat élveznek a szabad mozgás tekintetében.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

a)   „harmadik országbeli állampolgár”: minden olyan személy, aki az EUMSZ 20. cikkének (1) bekezdése értelmében nem az Unió polgára;

b)   „idénymunkás”: olyan harmadik országbeli állampolgár, aki megtartja harmadik országbeli állandó lakóhelyét, és jogszerűen és ideiglenesen, valamely tagállam területén tartózkodik abból a célból, hogy a harmadik országbeli állampolgár, valamint az adott tagállamban letelepedett munkáltató között közvetlenül létrejött, egy vagy több határozott idejű munkaszerződés alapján olyan tevékenységet végezzen, amely az év adott szakaszához kötődik;

c)   „az év adott szakaszához kötődő tevékenység”: olyan tevékenység, amely az év bizonyos szakaszához kötődik az adott évszak feltételeihez kapcsolódó ismétlődő esemény vagy események sorozata miatt, amikor az általában zajló műveletek esetében szükségesnél jóval több munkaerőre van szükség;

d)   „idénymunka-vállalási engedély”: a 1030/2002/EK tanácsi rendeletben (17) meghatározott formátum felhasználásával kibocsátott olyan, az idénymunka-vállalásra való utalást tartalmazó engedély, amely a jogosultját ennek az irányelvnek a feltételei mellett, valamely tagállam területén kilencven napot meghaladó tartózkodásra és munkavállalásra jogosítja;

e)   „rövid távú tartózkodásra jogosító vízum”: valamely tagállam által a Vízumkódex 2. cikke 2. pontja a) alpontjának megfelelően, vagy – a schengeni vívmányokat nem teljes körűen alkalmazó tagállamok esetében – e tagállamok nemzeti jogának megfelelően kibocsátott engedély;

f)   „hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum”: valamely tagállam által a Schengeni Végrehajtási Egyezmény 18. cikkének megfelelően, vagy – a schengeni vívmányokat nem teljes körűen alkalmazó tagállamok esetében – e tagállamok nemzeti jogának megfelelően kibocsátott engedély;

g)   „összevont kérelmezési eljárás”: olyan eljárás, amely egy harmadik országbeli állampolgár részére valamely tagállam területén történő tartózkodás és munkavállalás engedélyezésére irányuló egyetlen kérelem alapján az idénymunka-vállalási engedélyre irányuló kérelemről szóló döntés meghozatalát eredményezi;

h)   „idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány”: a 12. cikkben említett minden olyan jogosítvány, amely birtokosát feljogosítja arra, hogy azon tagállam területén tartózkodjon és vállaljon munkát, amely a jogosítványt ezen irányelvnek megfelelően kibocsátotta;

i)   „munkavállalási engedély”: valamely tagállam által a nemzeti joggal összhangban az adott tagállam területén való munkavégzés céljából kibocsátott engedély.

4. cikk

Kedvezőbb rendelkezések

(1)   Ez az irányelv az alábbi jogi eszközökben foglalt kedvezőbb rendelkezések érintése nélkül alkalmazandó:

| a) | az uniós jog, beleértve az egyrészről az Unió vagy az Unió és tagállamai, másrészről egy vagy több harmadik ország között kötött két- vagy többoldalú megállapodásokat; |
| --- | --- |

a)

az uniós jog, beleértve az egyrészről az Unió vagy az Unió és tagállamai, másrészről egy vagy több harmadik ország között kötött két- vagy többoldalú megállapodásokat;

| b) | egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország között megkötött két- vagy többoldalú megállapodások. |
| --- | --- |

b)

egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország között megkötött két- vagy többoldalú megállapodások.

(2)   Ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy olyan rendelkezéseket fogadjanak el vagy tartsanak hatályban, amelyek a 18., 19., 20., 23. és 25. cikk vonatkozásában kedvezőbbek azokra a harmadik országbeli állampolgárokra nézve, akikre az irányelv vonatkozik.

II.   FEJEZET

A BEUTAZÁS ÉS TARTÓZKODÁS FELTÉTELEI

5. cikk

Az idénymunkásként való munkavállalás céljából való beutazásra és kilencven napot meg nem haladó tartózkodásra vonatkozó kritériumok és követelmények

(1)   A tagállamokhoz benyújtott, ezen irányelv feltételei szerinti beutazás és kilencven napot meg nem haladó tartózkodás iránti kérelemhez a következő dokumentumokat kell csatolni:

| a) | az adott tagállamban végzendő idénymunkára vonatkozó érvényes munkaszerződés vagy – ha azt a nemzeti jogszabályok, a közigazgatási rendelkezések vagy gyakorlat előírja – kötelező érvényű állásajánlat az adott tagállamban letelepedett munkáltatótól, amely tartalmazza:






  i. | a munkavégzés helyét és típusát; |
| --- | --- | --- |

a)

az adott tagállamban végzendő idénymunkára vonatkozó érvényes munkaszerződés vagy – ha azt a nemzeti jogszabályok, a közigazgatási rendelkezések vagy gyakorlat előírja – kötelező érvényű állásajánlat az adott tagállamban letelepedett munkáltatótól, amely tartalmazza:

i.

a munkavégzés helyét és típusát;

| ii. | a munkaviszony időtartamát; |
| --- | --- |

ii.

a munkaviszony időtartamát;

| iii. | a díjazást; és |
| --- | --- |

iii.

a díjazást; és

| iv. | a heti vagy havi munkaórák számát; |
| --- | --- |

iv.

a heti vagy havi munkaórák számát;

| v. | a fizetett szabadság mértékét; |
| --- | --- |

v.

a fizetett szabadság mértékét;

| vi. | adott esetben az egyéb releváns munkafeltételeket; és |
| --- | --- |

vi.

adott esetben az egyéb releváns munkafeltételeket; és

| vii. | lehetőség szerint a munkaviszony kezdetének időpontját; |
| --- | --- |

vii.

lehetőség szerint a munkaviszony kezdetének időpontját;

| b) | arra vonatkozó bizonyíték, hogy a kérelmező rendelkezik vagy – ha a nemzeti jog ezt lehetővé teszi – igényelt az érintett tagállam állampolgáraira általában vonatkozó összes kockázati tényezőre kiterjedő egészségbiztosítást arra az időszakra, amelyre nem terjed ki az e tagállamban végzett munkával kapcsolatos vagy abból következő biztosítás és a megfelelő ellátásokra való jogosultság; |
| --- | --- |

b)

arra vonatkozó bizonyíték, hogy a kérelmező rendelkezik vagy – ha a nemzeti jog ezt lehetővé teszi – igényelt az érintett tagállam állampolgáraira általában vonatkozó összes kockázati tényezőre kiterjedő egészségbiztosítást arra az időszakra, amelyre nem terjed ki az e tagállamban végzett munkával kapcsolatos vagy abból következő biztosítás és a megfelelő ellátásokra való jogosultság;

| c) | bizonyíték arra nézve, hogy az idénymunkás megfelelő szállással rendelkezik, vagy hogy számára megfelelő szállást fognak biztosítani a 20. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

c)

bizonyíték arra nézve, hogy az idénymunkás megfelelő szállással rendelkezik, vagy hogy számára megfelelő szállást fognak biztosítani a 20. cikknek megfelelően.

(2)   A tagállamok megkövetelik, hogy az (1) bekezdés a) pontjában említett feltételek összhangban legyenek az alkalmazandó joggal, kollektív szerződésekkel és/vagy gyakorlattal.

(3)   Az (1) bekezdés szerint benyújtott dokumentumok alapján a tagállamok előírják, hogy az idénymunkásnak nem lehet hozzáférése a szociális segítségnyújtási rendszerükhöz.

(4)   Ha a munkaszerződés vagy a kötelező érvényű állásajánlat rendelkezése szerint a harmadik országbeli állampolgár a 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (18) meghatározott szabályozott szakmát fog gyakorolni,a tagállamok előírhatják, hogy a kérelmező nyújtson be azt igazoló dokumentumokat, hogy a harmadik országbeli állampolgár teljesíti az adott szabályozott szakma gyakorlására vonatkozóan a nemzeti jogban megállapított feltételeket.

(5)   A 12. cikk (1) bekezdésében említett jogosítvány iránti kérelem megvizsgálásakor a schengeni vívmányokat nem teljes körűen alkalmazó tagállamok ellenőrzik, hogy a harmadik országbeli állampolgár:

| a) | nem jelent-e kockázatot az illegális bevándorlás szempontjából; |
| --- | --- |

a)

nem jelent-e kockázatot az illegális bevándorlás szempontjából;

| b) | szándékában áll-e legkésőbb a jogosítvány lejártának napján a tagállamok területét elhagyni. |
| --- | --- |

b)

szándékában áll-e legkésőbb a jogosítvány lejártának napján a tagállamok területét elhagyni.

6. cikk

Kilencven napot meghaladó tartózkodás esetében az idénymunkások beutazására és tartózkodására vonatkozó kritériumok és követelmények

(1)   A tagállamoknak benyújtott, ezen irányelv feltételei szerinti beutazás és kilencven napot meghaladó tartózkodás iránti kérelemhez a következő dokumentumokat kell csatolni:

| a) | az adott tagállamban végzendő idénymunkára vonatkozó érvényes munkaszerződés vagy – ha a nemzeti jog, a közigazgatási rendelkezések vagy a gyakorlat megköveteli – kötelező érvényű állásajánlat az adott tagállamban letelepedett munkáltatótól, amely tartalmazza:






  i. | a munkavégzés helyét és típusát; |
| --- | --- | --- |

a)

az adott tagállamban végzendő idénymunkára vonatkozó érvényes munkaszerződés vagy – ha a nemzeti jog, a közigazgatási rendelkezések vagy a gyakorlat megköveteli – kötelező érvényű állásajánlat az adott tagállamban letelepedett munkáltatótól, amely tartalmazza:

i.

a munkavégzés helyét és típusát;

| ii. | a munkaviszony időtartamát; |
| --- | --- |

ii.

a munkaviszony időtartamát;

| iii. | a díjazást; |
| --- | --- |

iii.

a díjazást;

| iv. | a heti vagy havi munkaórák számát; |
| --- | --- |

iv.

a heti vagy havi munkaórák számát;

| v. | a fizetett szabadság mértékét; |
| --- | --- |

v.

a fizetett szabadság mértékét;

| vi. | adott esetben az egyéb releváns munkafeltételeket; és |
| --- | --- |

vi.

adott esetben az egyéb releváns munkafeltételeket; és

| vii. | lehetőség szerint a munkaviszony kezdetének időpontját; |
| --- | --- |

vii.

lehetőség szerint a munkaviszony kezdetének időpontját;

| b) | arra vonatkozó bizonyíték, hogy a kérelmező rendelkezik vagy – ha a nemzeti jog ezt lehetővé teszi – igényelt az érintett tagállam állampolgáraira általában vonatkozó összes kockázati tényezőre kiterjedő egészségbiztosítást arra az időszakra, amelyre nem terjed ki az e tagállamban végzett munkával kapcsolatos vagy abból következő biztosítás és a megfelelő ellátásokra való jogosultság; |
| --- | --- |

b)

arra vonatkozó bizonyíték, hogy a kérelmező rendelkezik vagy – ha a nemzeti jog ezt lehetővé teszi – igényelt az érintett tagállam állampolgáraira általában vonatkozó összes kockázati tényezőre kiterjedő egészségbiztosítást arra az időszakra, amelyre nem terjed ki az e tagállamban végzett munkával kapcsolatos vagy abból következő biztosítás és a megfelelő ellátásokra való jogosultság;

| c) | bizonyíték arra nézve, hogy az idénymunkás megfelelő szállással rendelkezik, vagy hogy számára megfelelő szállást fognak biztosítani a 20. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

c)

bizonyíték arra nézve, hogy az idénymunkás megfelelő szállással rendelkezik, vagy hogy számára megfelelő szállást fognak biztosítani a 20. cikknek megfelelően.

(2)   A tagállamok megkövetelik, hogy az (1) bekezdés a) pontjában említett feltételek összhangban legyenek az alkalmazandó joggal, kollektív szerződésekkel és/vagy gyakorlattal.

(3)   Az (1) bekezdés szerint benyújtott dokumentumok alapján a tagállamok megkövetelik, hogy az idénymunkás a tartózkodása során elegendő forrással rendelkezzen ahhoz, hogy eltartsa magát anélkül, hogy az érintett tagállam szociális segítségnyújtási rendszerét igénybe venné.

(4)   Nem engedélyezhető beutazás és tartózkodás azon harmadik országbeli állampolgárok számára, akikről feltételezhető, hogy veszélyt jelentenek a közrend, a közbiztonság vagy a közegészségügy tekintetében.

(5)   A 12. cikk (2) bekezdésében említett jogosítvány iránti kérelem megvizsgálásakor a tagállamok ellenőrzik, hogy a harmadik országbeli állampolgár nem jelent-e kockázatot az illegális bevándorlás szempontjából, és hogy szándékában áll-e legkésőbb a jogosítvány lejártának napján a tagállamok területét elhagyni.

(6)   Ha a munkaszerződés vagy a kötelező érvényű állásajánlat rendelkezése szerint a harmadik országbeli állampolgár a 2005/36/EK irányelvben meghatározott szabályozott szakmát fog gyakorolni, a tagállamok előírhatják, hogy a kérelmező nyújtson be azt igazoló dokumentumokat, hogy a harmadik országbeli állampolgár teljesíti az adott szabályozott szakma gyakorlására vonatkozóan a nemzeti jogban megállapított feltételeket.

(7)   A tagállamok előírják, hogy a harmadik országbeli állampolgároknak a nemzeti jog által meghatározott érvényes úti okmánnyal kell rendelkezniük. A tagállamok előírják, hogy az úti okmány érvényességi ideje kiterjedjen legalább az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány érvényességének időtartamára.

Ezen túlmenően a tagállamok előírhatják azt is, hogy

| a) | az úti okmány érvényességi ideje legfeljebb három hónappal meghaladja a tartózkodás tervezett időtartamát; |
| --- | --- |

a)

az úti okmány érvényességi ideje legfeljebb három hónappal meghaladja a tartózkodás tervezett időtartamát;

| b) | az úti okmány kiállításának időpontja ne legyen tíz évnél régebbi; és |
| --- | --- |

b)

az úti okmány kiállításának időpontja ne legyen tíz évnél régebbi; és

| c) | az úti okmány legalább két üres lapot tartalmazzon. |
| --- | --- |

c)

az úti okmány legalább két üres lapot tartalmazzon.

7. cikk

A beutazási és tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek száma

Ezen irányelv nem érinti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy meghatározzák azt, hogy idénymunka-vállalás céljából hány harmadik országbeli állampolgár beutazását engedélyezik területükre. Ezen az alapon az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány iránti kérelem befogadhatatlannak minősíthető vagy elutasítható.

8. cikk

Az elutasítás indokai

(1)   A tagállamok elutasítják az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány iránti kérelmet, amennyiben:

| a) | az 5. vagy a 6. cikk nem teljesül; vagy |
| --- | --- |

a)

az 5. vagy a 6. cikk nem teljesül; vagy

| b) | az 5. vagy 6. cikk teljesítése céljából bemutatott dokumentumokat csalárd módon szerezték, meghamisították, illetve megváltoztatták. |
| --- | --- |

b)

az 5. vagy 6. cikk teljesítése céljából bemutatott dokumentumokat csalárd módon szerezték, meghamisították, illetve megváltoztatták.

(2)   A tagállamok – adott esetben – elutasítják az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány iránti kérelmet, amennyiben:

| a) | a munkáltatót a nemzeti joggal összhangban szankcióval sújtották a be nem jelentett munkavégzés és/vagy az illegális foglalkoztatás miatt; |
| --- | --- |

a)

a munkáltatót a nemzeti joggal összhangban szankcióval sújtották a be nem jelentett munkavégzés és/vagy az illegális foglalkoztatás miatt;

| b) | a munkáltató üzleti vállalkozása a nemzeti fizetésképtelenségi jogszabályok értelmében felszámolás alatt áll vagy állt, vagy nem folytat gazdasági tevékenységet; vagy |
| --- | --- |

b)

a munkáltató üzleti vállalkozása a nemzeti fizetésképtelenségi jogszabályok értelmében felszámolás alatt áll vagy állt, vagy nem folytat gazdasági tevékenységet; vagy

| c) | a munkáltatóval szemben a 17. cikk alapján szankciót szabtak ki. |
| --- | --- |

c)

a munkáltatóval szemben a 17. cikk alapján szankciót szabtak ki.

(3)   A tagállamok ellenőrizhetik, hogy az adott álláshely betölthető lenne-e az érintett tagállam állampolgárai vagy egyéb uniós polgárok, illetőleg az adott tagállam területén jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok által, és ez esetben elutasíthatják a kérelmet. Ezt a bekezdést a csatlakozási okmányok vonatkozó rendelkezéseiben meghatározott, uniós preferencia elvének sérelme nélkül kell alkalmazni.

(4)   A tagállamok elutasíthatják az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány iránti kérelmet, amennyiben:

| a) | a munkáltató elmulasztotta teljesíteni a szociális biztonsággal, az adóüggyel, a munkavállalók jogaival, a munkakörülményekkel vagy a munkavállalás feltételeivel kapcsolatos, az alkalmazandó jogban és/vagy kollektív szerződésekben meghatározott kötelezettségeit; vagy |
| --- | --- |

a)

a munkáltató elmulasztotta teljesíteni a szociális biztonsággal, az adóüggyel, a munkavállalók jogaival, a munkakörülményekkel vagy a munkavállalás feltételeivel kapcsolatos, az alkalmazandó jogban és/vagy kollektív szerződésekben meghatározott kötelezettségeit; vagy

| b) | a kérelem időpontját közvetlenül megelőző tizenkét hónap során a munkáltató megszüntetett egy teljes munkaidős álláshelyet azon álláshely létrehozása érdekében, amelyet a munkáltató ezen irányelv alkalmazásával kíván betölteni; vagy |
| --- | --- |

b)

a kérelem időpontját közvetlenül megelőző tizenkét hónap során a munkáltató megszüntetett egy teljes munkaidős álláshelyet azon álláshely létrehozása érdekében, amelyet a munkáltató ezen irányelv alkalmazásával kíván betölteni; vagy

| c) | a harmadik országbeli állampolgár nem teljesítette az idénymunkásként való beutazásra és tartózkodásra vonatkozóan hozott valamely korábbi döntésből eredő kötelezettségeit. |
| --- | --- |

c)

a harmadik országbeli állampolgár nem teljesítette az idénymunkásként való beutazásra és tartózkodásra vonatkozóan hozott valamely korábbi döntésből eredő kötelezettségeit.

(5)   Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezéseket nem érintve, a kérelmek elutasítására vonatkozó döntések meghozatala előtt a tagállamnak figyelembe kell vennie az eset sajátos körülményeit, beleértve az idénymunkás érdekeit is, továbbá tiszteletben kell tartani az arányosság elvét.

(6)   Azokat az indokokat, amelyek alapján a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadása elutasítható, a Vízumkódex szabályozza.

9. cikk

Az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány visszavonása

(1)   A tagállamok visszavonják az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítványt, amennyiben:

| a) | az 5. vagy a 6. cikk céljából benyújtott dokumentumokat csalárd módon szerezték, meghamisították vagy megváltoztatták; vagy |
| --- | --- |

a)

az 5. vagy a 6. cikk céljából benyújtott dokumentumokat csalárd módon szerezték, meghamisították vagy megváltoztatták; vagy

| b) | a jogosítvány birtokosa más célból tartózkodik az adott tagállamban, mint amire jogosítványt kapott. |
| --- | --- |

b)

a jogosítvány birtokosa más célból tartózkodik az adott tagállamban, mint amire jogosítványt kapott.

(2)   A tagállamok – adott esetben – visszavonják az ezen irányelv alapján kibocsátott idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítványt, amennyiben:

| a) | a munkáltatót a nemzeti joggal összhangban szankcióval sújtották a be nem jelentett munkavégzés és/vagy az illegális foglalkoztatás miatt; |
| --- | --- |

a)

a munkáltatót a nemzeti joggal összhangban szankcióval sújtották a be nem jelentett munkavégzés és/vagy az illegális foglalkoztatás miatt;

| b) | a munkáltató üzleti vállalkozása a nemzeti fizetésképtelenségi jogszabályok értelmében felszámolás alatt áll vagy állt, vagy nem folytat gazdasági tevékenységet; vagy |
| --- | --- |

b)

a munkáltató üzleti vállalkozása a nemzeti fizetésképtelenségi jogszabályok értelmében felszámolás alatt áll vagy állt, vagy nem folytat gazdasági tevékenységet; vagy

| c) | a munkáltatóval szemben a 17. cikk alapján szankciót szabtak ki. |
| --- | --- |

c)

a munkáltatóval szemben a 17. cikk alapján szankciót szabtak ki.

(3)   A tagállamok a következőkben felsorolt esetek bármelyikében visszavonhatják az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítványt:

| a) | az 5. vagy a 6. cikk rendelkezései nem vagy már teljesülnek; vagy |
| --- | --- |

a)

az 5. vagy a 6. cikk rendelkezései nem vagy már teljesülnek; vagy

| b) | a munkáltató elmulasztotta teljesíteni a szociális biztonsággal, az adóüggyel, a munkavállalók jogaival, a munkakörülményekkel vagy a foglalkoztatás feltételeivel kapcsolatos, az alkalmazandó jogban és/vagy kollektív szerződésekben meghatározott kötelezettségeit; vagy |
| --- | --- |

b)

a munkáltató elmulasztotta teljesíteni a szociális biztonsággal, az adóüggyel, a munkavállalók jogaival, a munkakörülményekkel vagy a foglalkoztatás feltételeivel kapcsolatos, az alkalmazandó jogban és/vagy kollektív szerződésekben meghatározott kötelezettségeit; vagy

| c) | a munkáltató nem teljesítette a munkaszerződésen alapuló kötelezettségeit; vagy |
| --- | --- |

c)

a munkáltató nem teljesítette a munkaszerződésen alapuló kötelezettségeit; vagy

| d) | a kérelem időpontját közvetlenül megelőző tizenkét hónap során a munkáltató megszüntetett egy teljes munkaidős álláshelyet azon álláshely létrehozása érdekében, amelyet a munkáltató ezen irányelv alkalmazásával kíván betölteni. |
| --- | --- |

d)

a kérelem időpontját közvetlenül megelőző tizenkét hónap során a munkáltató megszüntetett egy teljes munkaidős álláshelyet azon álláshely létrehozása érdekében, amelyet a munkáltató ezen irányelv alkalmazásával kíván betölteni.

(4)   A tagállamok visszavonhatják az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítványt, ha a harmadik országbeli állampolgár a 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) alapján nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújt be, vagy az érintett tagállam nemzeti jogával, nemzetközi kötelezettségeivel vagy gyakorlatával összhangban védelemért folyamodik.

(5)   Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezéseket nem érintve, a jogosítványok visszavonására vonatkozó döntések meghozatala során figyelembe kell venni az eset sajátos körülményeit, beleértve az idénymunkás érdekeit is, és tiszteletben kell tartani az arányosság elvét.

(6)   Azokat az indokokat, amelyek alapján a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok semmissé nyilváníthatók vagy visszavonhatók, a Vízumkódex szabályozza.

10. cikk

Együttműködési kötelezettség

A tagállamok megkövetelhetik a munkáltatótól, hogy bocsásson rendelkezésre minden olyan releváns információt, amely az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány kibocsátásához, meghosszabbításához vagy megújításához szükséges.

III.   FEJEZET

AZ IDÉNYMUNKA-VÁLLALÁSRA VONATKOZÓ JOGOSÍTVÁNYOK ÉS AZ AZOKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

11. cikk

Tájékoztatás

(1)   A tagállamok könnyen hozzáférhetővé teszik a kérelmezők számára a kérelemhez szükséges igazoló okmányokra vonatkozó információkat, valamint a beutazásra és tartózkodásra vonatkozó információkat, beleértve az idénymunkás jogait és kötelezettségeit, valamint a rá vonatkozó eljárási biztosítékokat is.

(2)   Amennyiben a tagállamok harmadik országbeli állampolgárok számára idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítványt bocsátanak ki, írásban tájékoztatniuk kell őket az ezen irányelv szerinti jogaikról és kötelességeikről, a panasztételi eljárásokat is beleértve.

12. cikk

Idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány

(1)   A kilencven napot meg nem haladó tartózkodás esetében azon harmadik országbeli állampolgárok részére, akik megfelelnek az 5. cikknek és akikre nem vonatkoznak a 8. cikkben foglalt indokok, a tagállamok – a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kibocsátására vonatkozóan a Vízumkódexben és az 1683/95/EK tanácsi rendeletben (20) megállapított szabályok sérelme nélkül – a következő idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítványok egyikét bocsátják ki:

| a) | rövid távú tartózkodásra jogosító vízum, amelyben feltüntették, hogy kibocsátására idénymunka-vállalás céljából került sor; |
| --- | --- |

a)

rövid távú tartózkodásra jogosító vízum, amelyben feltüntették, hogy kibocsátására idénymunka-vállalás céljából került sor;

| b) | rövid távú tartózkodásra jogosító vízum és munkavállalási engedély, amelyben feltüntették, hogy kibocsátására idénymunka-vállalás céljából került sor; vagy |
| --- | --- |

b)

rövid távú tartózkodásra jogosító vízum és munkavállalási engedély, amelyben feltüntették, hogy kibocsátására idénymunka-vállalás céljából került sor; vagy

| c) | munkavállalási engedély, amelyen feltüntették, hogy kibocsátására idénymunka-vállalás céljából került sor, amennyiben a harmadik országbeli állampolgár nem tartozik vízumkötelezettség hatálya alá az 539/2001/EK rendelet II. mellékletének megfelelően és az érintett tagállam nem alkalmazza esetében az említett rendelet 4. cikkének (3) bekezdését. |
| --- | --- |

c)

munkavállalási engedély, amelyen feltüntették, hogy kibocsátására idénymunka-vállalás céljából került sor, amennyiben a harmadik országbeli állampolgár nem tartozik vízumkötelezettség hatálya alá az 539/2001/EK rendelet II. mellékletének megfelelően és az érintett tagállam nem alkalmazza esetében az említett rendelet 4. cikkének (3) bekezdését.

Ezen irányelv átültetésekor a tagállamok vagy az a) és a c) pontban említett engedélyekről, vagy a b) és a c) pontban említett engedélyekről rendelkeznek.

(2)   A kilencven napot meghaladó tartózkodás esetében azon harmadik országbeli állampolgárok részére, akik megfelelnek a 6. cikknek és akikre nem vonatkoznak a 8. cikkben foglalt indokok, a tagállamok a következő idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítványok egyikét bocsátják ki:

| a) | hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum, amelyben feltüntették, hogy kibocsátására idénymunka-vállalás céljából került sor; |
| --- | --- |

a)

hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum, amelyben feltüntették, hogy kibocsátására idénymunka-vállalás céljából került sor;

| b) | idénymunka-vállalási engedély; vagy |
| --- | --- |

b)

idénymunka-vállalási engedély; vagy

| c) | idénymunka-vállalási engedély és hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum, amennyiben a nemzeti jog értelmében a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum a tagállam területére való belépéshez szükséges. |
| --- | --- |

c)

idénymunka-vállalási engedély és hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum, amennyiben a nemzeti jog értelmében a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum a tagállam területére való belépéshez szükséges.

Ezen irányelv átültetésekor a tagállamok csak az a), b) és c) pontban említett engedélyek egyikéről rendelkeznek.

(3)   A tagállamok – a schengeni vívmányok sérelme nélkül – meghatározzák, hogy a kérelmet a harmadik országbeli állampolgárnak és/vagy a munkáltatónak kell-e benyújtania.

A tagállamok annak meghatározására vonatkozó kötelezettsége, hogy a kérelmet a harmadik országbeli állampolgárnak és/vagy a munkáltatónak kell-e benyújtania, nem sértheti azokat a szabályokat, amelyek mindkét félnek az eljárásba való bevonását írják elő.

(4)   A tagállamok illetékes hatóságai az 1030/2002/EK rendeletben megállapított formátum használatával állítják ki a (2) bekezdés első albekezdésének b) és c) pontjában említett idénymunka-vállalási engedélyt. A tagállamok az engedélyen feltüntetik, hogy azt idénymunka-vállalás céljából állították ki.

(5)   A hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok esetében – a 1683/95/EK tanácsi rendelet mellékletének 12. pontjával összhangban – a tagállamok a vízumbélyegen a „megjegyzések” fejléc alatt feltüntetik, hogy a vízumot idénymunka-vállalás céljából bocsátották ki.

(6)   A tagállamok papír formátumú dokumentumon kiegészítő információkat is feltüntethetnek az idénymunkás munkaviszonyával kapcsolatban, illetve az 1030/2002/EK rendelet 4. cikkében és a rendelet melléklete a) pontjának 16. alpontjában említettek szerint elektronikus formátumban is tárolhatnak ilyen adatokat.

(7)   Amennyiben a tagállam területére való belépéshez vízum szükséges és a harmadik országbeli állampolgár teljesíti az idénymunka-vállalási engedély kibocsátására vonatkozóan a (2) bekezdés első albekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeket, az érintett tagállamnak minden lehetséges módon elő kell segítenie, hogy a harmadik országbeli állampolgár megkapja a szükséges vízumot.

(8)   A (2) bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumnak a kibocsátása nem sértheti a tagállamok azon lehetőségét, hogy előzetesen engedélyt adjanak ki az érintett tagállamban történő munkavállalás céljára.

13. cikk

Idénymunka-vállalási engedély iránti kérelmek

(1)   A tagállamok kijelölik az idénymunka-vállalási engedélyek iránti kérelmek fogadása és elbírálása, valamint az engedélyek kibocsátása tekintetében illetékes hatóságokat.

(2)   Az idénymunka-vállalási engedélyek iránti kérelmet összevont kérelmezési eljárás keretében kell benyújtani.

14. cikk

A tartózkodás időtartama

(1)   A tagállamoknak meg kell határozniuk az idénymunkások tartózkodásának maximális időtartamát, amely tizenkét hónapos időtartamon belül minimum öt és maximum kilenc hónap közötti időtartam lehet. Ezen időtartam leteltét követően a harmadik országbeli állampolgárnak el kell hagynia a tagállam területét, hacsak az érintett tagállam nem bocsátott ki a nemzeti vagy az uniós jog alapján az idénymunkától eltérő célra tartózkodásra jogosító engedélyt.

(2)   A tagállamok minden tizenkét hónapos időszak vonatkozásában meghatározhatnak egy olyan maximális időtartamot, amely alatt a munkáltatók számára engedélyezik idénymunkások alkalmazását. Ez az időtartam nem lehet kevesebb, mint az (1) bekezdésben meghatározott maximális tartózkodási időtartam.

15. cikk

A tartózkodás meghosszabbítása vagy az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány megújítása

(1)   A 14. cikk (1) bekezdésében említett maximális időtartamon belül és azzal a feltétellel, hogy megfelelnek az 5. vagy a 6. cikk rendelkezéseinek, továbbá a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, a 8. cikk (2) bekezdésében és – adott esetben – a 8. cikk (4) bekezdésében foglalt indokok nem állnak fenn, a tagállamok egy alkalommal engedélyezik az idénymunkások számára tartózkodásuk meghosszabbítását, amennyiben az idénymunkás meghosszabbítja az addigi munkáltatójával kötött szerződését.

(2)   A tagállamok a nemzeti joguknak megfelelően dönthetnek úgy, hogy lehetővé teszik az idénymunkások számára, hogy az addigi munkáltatóval fennálló szerződésüket és tartózkodásukat egynél több alkalommal meghosszabbítsák, amennyiben nem lépik túl a 14. cikk (1) bekezdésében meghatározott maximális időtartamot.

(3)   A 14. cikk (1) bekezdésében említett maximális időtartamon belül és azzal a feltétellel, hogy megfelelnek az 5. vagy a 6. cikk rendelkezéseinek, továbbá a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, a 8. cikk (2) bekezdésében és – adott esetben – a 8. cikk (4) bekezdésében foglalt indokok nem állnak fenn, a tagállamok egy alkalommal engedélyezik az idénymunkások számára tartózkodásuk abból a célból történő meghosszabbítását, hogy másik munkáltatónál vállaljanak munkát.

(4)   A tagállamok a nemzeti joguknak megfelelően dönthetnek úgy, hogy lehetővé teszik az idénymunkások számára, hogy az addigitól eltérő munkáltatóval kössenek szerződést és tartózkodásukat egynél több alkalommal meghosszabbítsák, amennyiben nem lépik túl a 14. cikk (1) bekezdésében meghatározott maximális időtartamot.

(5)   Az (1)–(4) bekezdés alkalmazásában a tagállamok elfogadják a benyújtott kérelmet, ha az ezen irányelv alapján tartózkodásra jogosító engedéllyel rendelkező idénymunkás az érintett tagállam területén tartózkodik.

(6)   A tagállamok megtagadhatják a tartózkodás meghosszabbítását vagy az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány megújítását, ha az adott álláshely betölthető az érintett tagállam állampolgárai vagy egyéb uniós polgárok, illetőleg az adott tagállam területén jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok által. Ezt a bekezdést a csatlakozási okmányok vonatkozó rendelkezéseiben meghatározott, uniós preferencia elvének sérelme nélkül kell alkalmazni.

(7)   A tagállamok megtagadják a tartózkodás meghosszabbítását vagy az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány megújítását, ha a tartózkodásnak a 14. cikk (1) bekezdésében meghatározott maximális időtartama letelt.

(8)   A tagállamok megtagadhatják a tartózkodás meghosszabbítását vagy az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány megújítását, ha a harmadik országbeli állampolgár a 2011/95/EU irányelv alapján nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújt be, vagy ha a harmadik országbeli állampolgár az érintett tagállam nemzeti jogával, nemzetközi kötelezettségeivel vagy gyakorlatával összhangban védelemért folyamodik.

(9)   A 9. cikk (2) bekezdése és (3) bekezdésének b), c) és d) pontja nem alkalmazandó azon idénymunkásokra, akik az e cikk (3) bekezdésének megfelelően másik munkáltatóval kívánnak munkaviszonyt létesíteni, amennyiben ezek a rendelkezések alkalmazandók az addigi munkáltatóra.

(10)   A rövid távú tartózkodásra jogosító vízum meghosszabbításának indokait a Vízumkódex vonatkozó rendelkezései szabályozzák.

(11)   A meghosszabbítás vagy megújítás iránti kérelmekre vonatkozó döntések meghozatala során – a 8. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül – figyelembe kell venni az eset sajátos körülményeit, beleértve az idénymunkás érdekeit is, és tiszteletben kell tartani az arányosság elvét.

16. cikk

Az ismételt beutazás megkönnyítése

(1)   A tagállamok megkönnyítik azon harmadik országbeli állampolgárok ismételt belépését, akik a megelőző öt év során legalább egy alkalommal engedélyt kaptak arra, hogy idénymunkásként beutazzanak az adott tagállam területére és ott tartózkodjanak, és akik minden egyes tartózkodásuk során maradéktalanul tiszteletben tartották az idénymunkásokra vonatkozóan ebben az irányelvben megállapított feltételeket.

(2)   Az ismételt beutazás (1) bekezdésben említett megkönnyítése magában foglalhat egy vagy több intézkedést, például az alábbiakat:

| a) | mentesülés biztosítása az 5. vagy a 6. cikkben említett dokumentumok közül egy vagy több benyújtásának követelménye alól; |
| --- | --- |

a)

mentesülés biztosítása az 5. vagy a 6. cikkben említett dokumentumok közül egy vagy több benyújtásának követelménye alól;

| b) | egyetlen közigazgatási aktus keretében több idénymunka-vállalási engedély kibocsátása; |
| --- | --- |

b)

egyetlen közigazgatási aktus keretében több idénymunka-vállalási engedély kibocsátása;

| c) | gyorsított eljárás alkalmazása az idénymunka-vállalási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelmekre vonatkozó döntések meghozatala érdekében; |
| --- | --- |

c)

gyorsított eljárás alkalmazása az idénymunka-vállalási engedély vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelmekre vonatkozó döntések meghozatala érdekében;

| d) | elsőbbség biztosítása az idénymunkásként történő beutazás és tartózkodás iránti kérelmek elbírálásának, beleértve a kérelmekről való döntéshozatal során a korábbi, tartózkodásra jogosító engedélyek figyelembevételét a kvóták kimerülése szempontjából. |
| --- | --- |

d)

elsőbbség biztosítása az idénymunkásként történő beutazás és tartózkodás iránti kérelmek elbírálásának, beleértve a kérelmekről való döntéshozatal során a korábbi, tartózkodásra jogosító engedélyek figyelembevételét a kvóták kimerülése szempontjából.

17. cikk

A munkáltatókkal szembeni szankciók

(1)   A tagállamok rendelkeznek az azon munkáltatókkal szemben alkalmazandó szankciókról, akik elmulasztották teljesíteni az ezen irányelvből származó kötelezettségeiket; a szankciók kiterjedhetnek arra is, hogy az ezen irányelv szerinti kötelezettségeiket súlyosan megszegő munkáltatókat kizárják az idénymunkások alkalmazásából. E szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítványt a 9. cikk (2) bekezdésének és (3) bekezdése b), c) és d) pontjának megfelelően visszavonták, a munkáltató köteles legyen a nemzeti jog szerinti eljárásoknak megfelelően kártérítést fizetni az idénymunkás részére. E felelősségnek ki kell terjednie minden olyan kötelezettségre, amelyet a munkáltatónak tiszteletben kellene tartania abban az esetben, ha az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítványt nem vonták volna vissza.

(3)   Amennyiben a munkáltató olyan alvállalkozó, aki megszegte ezen irányelv rendelkezéseit, és amennyiben a fővállalkozó vagy bármely köztes alvállalkozó nem vállalt gondossági kötelezettséget a nemzeti jogban meghatározottak szerint, a fővállalkozó és bármely köztes alvállalkozó:

| a) | terhére az (1) bekezdésben említett szankciók alkalmazhatók; |
| --- | --- |

a)

terhére az (1) bekezdésben említett szankciók alkalmazhatók;

| b) | a munkáltató mellett vagy a munkáltató helyett kötelezhető az idénymunkás részére a (2) bekezdés szerint járó kártérítés megfizetésére; |
| --- | --- |

b)

a munkáltató mellett vagy a munkáltató helyett kötelezhető az idénymunkás részére a (2) bekezdés szerint járó kártérítés megfizetésére;

| c) | a munkáltató mellett vagy a munkáltató helyett kötelezhető a nemzeti jog alapján az idénymunkásnak járó, de részére nem teljesített kifizetések teljesítésére. |
| --- | --- |

c)

a munkáltató mellett vagy a munkáltató helyett kötelezhető a nemzeti jog alapján az idénymunkásnak járó, de részére nem teljesített kifizetések teljesítésére.

A tagállamok nemzeti jogukban a felelősségre vonatkozóan szigorúbb szabályokat is megállapíthatnak.

18. cikk

Eljárási biztosítékok

(1)   A tagállamok illetékes hatóságai döntést hoznak az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány iránti kérelemről. Az illetékes hatóságok e döntést – a nemzeti jogban megállapított közlésre vonatkozó eljárásoknak megfelelően – a lehető leghamarabb, de legkésőbb a hiánytalan kérelem benyújtásának időpontjától számított 90 napon belül írásban közlik a kérelmezővel.

(2)   A tartózkodás meghosszabbítása vagy a jogosítvány megújítása iránti, a 15. cikk szerinti kérelmek esetében a tagállamok megtesznek minden ésszerű lépést annak biztosítására, hogy az idénymunkás a folyamatban lévő közigazgatási eljárás miatt ne kényszerüljön az adott munkáltatóval fennálló munkaviszonya megszakítására vagy ne legyen akadályozott abban, hogy új munkáltatóval munkaviszonyt létesítsen.

Amennyiben az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány érvényességi ideje a meghosszabbítási vagy megújítási eljárás alatt lejár, a tagállamok – a nemzeti joguknak megfelelően – engedélyezik az idénymunkás számára a területükön való tartózkodást mindaddig, amíg az illetékes hatóságok döntenek a kérelemről, feltéve, hogy a kérelem benyújtására a jogosítvány érvényességi idejének lejártát megelőzően került sor és a 14. cikk (1) bekezdésében említett időtartam még nem telt le.

A második albekezdés alkalmazása esetén a tagállamok dönthetnek többek között úgy, hogy:

| a) | ideiglenes nemzeti tartózkodási engedélyt vagy ezzel egyenértékű jogosítványt bocsátanak ki a döntés meghozataláig; vagy |
| --- | --- |

a)

ideiglenes nemzeti tartózkodási engedélyt vagy ezzel egyenértékű jogosítványt bocsátanak ki a döntés meghozataláig; vagy

| b) | engedélyezik az idénymunkás számára a munkavállalást e döntés meghozataláig. |
| --- | --- |

b)

engedélyezik az idénymunkás számára a munkavállalást e döntés meghozataláig.

A meghosszabbítás vagy megújítás iránti kérelmek elbírálásának ideje alatt ezen irányelv vonatkozó rendelkezései alkalmazandók.

(3)   Amennyiben a kérelem alátámasztására megadott információ vagy dokumentáció nem teljes körű, úgy az illetékes hatóságok ésszerű időn belül közlik a kérelmezővel azt, hogy milyen további információkra van szükség, és ésszerű határidőt jelölnek ki ezen információk benyújtására. Az (1) bekezdésben említett időtartam felfüggesztésre kerül mindaddig, amíg az illetékes hatóságok a szükséges további információkat meg nem kapják.

(4)   Az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány iránti kérelem elfogadhatatlanná minősítéséről vagy elutasításáról, illetve a tartózkodás meghosszabbításának vagy az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány megújításának megtagadásáról szóló döntés indokairól a kérelmezőt írásban kell értesíteni. Az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány visszavonásáról szóló döntés indokait írásban kell közölni az idénymunkással és – ha a nemzeti jog úgy rendelkezik – a munkáltatóval egyaránt.

(5)   Az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány iránti kérelem elfogadhatatlanná nyilvánításáról vagy elutasításáról, illetve a tartózkodás meghosszabbításának vagy az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány megújításának megtagadásáról vagy az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítvány visszavonásáról szóló döntéssel szemben az érintett tagállamban, annak nemzeti jogával összhangban, jogorvoslati lehetőséget kell biztosítani. Az írásbeli közlésnek pontosan meg kell jelölnie azt a bíróságot vagy közigazgatási hatóságot, amelyhez jogorvoslat iránti kérelem nyújtható be, valamint a jogorvoslati iránti kérelem benyújtásának a határidejét.

(6)   A rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó eljárási biztosítékokat a Vízumkódex vonatkozó rendelkezései szabályozzák.

19. cikk

Díjak és költségek

(1)   A tagállamok megkövetelhetik, hogy a kérelmezők a kérelmek ezen irányelvvel összhangban történő elbírálásáért díjat fizessenek. Ezen díjak mértéke nem lehet aránytalan vagy túlzottan magas. A rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokkal kapcsolatos díjakra a schengeni vívmányok megfelelő rendelkezései irányadók. Amennyiben ezeket a díjakat a harmadik országbeli állampolgár fizeti meg, a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a nemzeti jognak megfelelően jogosultak legyenek a díjak munkáltató általi visszatérítésére.

(2)   A tagállamok előírhatják az idénymunkások munkáltatói számára, hogy megfizessék az alábbiakat:

| a) | az idénymunkás származási helyétől az érintett tagállambeli munkavégzés helyéig való oda- és visszautazás költsége; |
| --- | --- |

a)

az idénymunkás származási helyétől az érintett tagállambeli munkavégzés helyéig való oda- és visszautazás költsége;

| b) | az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett betegbiztosítás költsége. |
| --- | --- |

b)

az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett betegbiztosítás költsége.

Amennyiben e költségeket a munkáltató állja, a munkáltató azokat nem téríttetheti meg az idénymunkással.

20. cikk

Szállás

(1)   A tagállamok előírják a kérelmezőnek, hogy igazolja, hogy az idénymunkásnak olyan szállása lesz, amely tartózkodása időtartama alatt számára a nemzeti jog és/vagy gyakorlat szerinti, megfelelő lakhatási körülményeket biztosít. Az illetékes hatóságot tájékoztatni kell az idénymunkás szállásában bekövetkezett minden változásról.

(2)   Amennyiben a szállásról a munkáltató gondoskodik vagy annak biztosítása a munkáltatón keresztül történik:

| a) | az idénymunkás bérleti díj fizetésére kötelezhető, amelynek összege nem lehet túlzottan magas sem az idénymunkás nettó javadalmazásához, sem a szállás minőségéhez képest. A bérleti díjat nem lehet automatikusan levonni az idénymunkás béréből; |
| --- | --- |

a)

az idénymunkás bérleti díj fizetésére kötelezhető, amelynek összege nem lehet túlzottan magas sem az idénymunkás nettó javadalmazásához, sem a szállás minőségéhez képest. A bérleti díjat nem lehet automatikusan levonni az idénymunkás béréből;

| b) | a munkáltató bérleti szerződést vagy azzal egyenértékű dokumentumot biztosít az idénymunkás részére, amelyben egyértelműen feltünteti a szállás bérleti feltételeit; |
| --- | --- |

b)

a munkáltató bérleti szerződést vagy azzal egyenértékű dokumentumot biztosít az idénymunkás részére, amelyben egyértelműen feltünteti a szállás bérleti feltételeit;

| c) | a munkáltató biztosítja, hogy a szállás megfeleljen az érintett tagállamban hatályban lévő általános egészségügyi és biztonsági előírásoknak. |
| --- | --- |

c)

a munkáltató biztosítja, hogy a szállás megfeleljen az érintett tagállamban hatályban lévő általános egészségügyi és biztonsági előírásoknak.

21. cikk

Elhelyezés az állami foglalkoztatási szolgálatok által

A tagállamok határozhatnak úgy, hogy az idénymunkások elhelyezését kizárólag állami foglalkoztatási szolgálatok végezhetik.

IV.   FEJEZET

JOGOK

22. cikk

Az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítványon alapuló jogok

A 12. cikkben említett jogosítvány érvényességi ideje alatt annak birtokosa legalább a következő jogokat élvezi:

| a) | a jogosítványt kibocsátó tagállam területére való belépés és ott-tartózkodás joga; |
| --- | --- |

a)

a jogosítványt kibocsátó tagállam területére való belépés és ott-tartózkodás joga;

| b) | a jogosítványt kibocsátó tagállam teljes területén való szabad tartózkodás, a nemzeti joggal összhangban; |
| --- | --- |

b)

a jogosítványt kibocsátó tagállam teljes területén való szabad tartózkodás, a nemzeti joggal összhangban;

| c) | a jogosítvány szerint végezhető konkrét munka végzéséhez való jog, a nemzeti joggal összhangban. |
| --- | --- |

c)

a jogosítvány szerint végezhető konkrét munka végzéséhez való jog, a nemzeti joggal összhangban.

23. cikk

Az egyenlő bánásmódhoz való jog

(1)   Az idénymunkást a fogadó tagállam állampolgáraival egyenlő bánásmód illeti meg legalább a következők vonatkozásában:

| a) | a munkavállalás feltételei, beleértve a munkavállaló minimális életkorát, továbbá a munkakörülmények, köztük a fizetés, a munkaviszony megszüntetése, a munkaidő, a szabadság és a szabadnapok, valamint a munkahelyi egészségügyi és biztonsági követelmények; |
| --- | --- |

a)

a munkavállalás feltételei, beleértve a munkavállaló minimális életkorát, továbbá a munkakörülmények, köztük a fizetés, a munkaviszony megszüntetése, a munkaidő, a szabadság és a szabadnapok, valamint a munkahelyi egészségügyi és biztonsági követelmények;

| b) | a sztrájkhoz és a szervezett fellépéshez való jog a fogadó tagállam nemzeti jogának és gyakorlatának megfelelően, az egyesülés és a gyülekezés szabadsága, a munkások vagy konkrét szakmák érdekeit képviselő szervezetekhez való csatlakozás joga, beleértve az ilyen szervezetek biztosította jogokat és előnyöket is, többek között a kollektív szerződések megtárgyalásához és megkötéséhez való jog, a közrendre és a közbiztonságra vonatkozó nemzeti rendelkezések sérelme nélkül; |
| --- | --- |

b)

a sztrájkhoz és a szervezett fellépéshez való jog a fogadó tagállam nemzeti jogának és gyakorlatának megfelelően, az egyesülés és a gyülekezés szabadsága, a munkások vagy konkrét szakmák érdekeit képviselő szervezetekhez való csatlakozás joga, beleértve az ilyen szervezetek biztosította jogokat és előnyöket is, többek között a kollektív szerződések megtárgyalásához és megkötéséhez való jog, a közrendre és a közbiztonságra vonatkozó nemzeti rendelkezések sérelme nélkül;

| c) | a munkáltató által teljesítendő visszamenőleges kifizetések a harmadik országbeli állampolgárt megillető javadalmazás minden hátraléka tekintetében; |
| --- | --- |

c)

a munkáltató által teljesítendő visszamenőleges kifizetések a harmadik országbeli állampolgárt megillető javadalmazás minden hátraléka tekintetében;

| d) | a szociális biztonság ágai, a 883/2004/EK rendelet 3. cikkében meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

d)

a szociális biztonság ágai, a 883/2004/EK rendelet 3. cikkében meghatározottak szerint;

| e) | az áruk és szolgáltatások, illetve a nyilvánosság számára elérhető áru- és szolgáltatásellátás igénybevétele, kivéve a lakáshoz jutást, a szerződési szabadság sérelme nélkül, az uniós és a nemzeti joggal összhangban; |
| --- | --- |

e)

az áruk és szolgáltatások, illetve a nyilvánosság számára elérhető áru- és szolgáltatásellátás igénybevétele, kivéve a lakáshoz jutást, a szerződési szabadság sérelme nélkül, az uniós és a nemzeti joggal összhangban;

| f) | a munkaügyi hivatalok által felkínált idénymunkával kapcsolatos tanácsadási szolgáltatások; |
| --- | --- |

f)

a munkaügyi hivatalok által felkínált idénymunkával kapcsolatos tanácsadási szolgáltatások;

| g) | oktatás és szakképzés; |
| --- | --- |

g)

oktatás és szakképzés;

| h) | oklevelek, bizonyítványok és más szakmai képesítések elismerése a vonatkozó nemzeti eljárásokkal összhangban; |
| --- | --- |

h)

oklevelek, bizonyítványok és más szakmai képesítések elismerése a vonatkozó nemzeti eljárásokkal összhangban;

| i) | adókedvezmények, feltéve, hogy a munkavállaló az adott tagállamban adózási szempontból illetőséggel rendelkezik. |
| --- | --- |

i)

adókedvezmények, feltéve, hogy a munkavállaló az adott tagállamban adózási szempontból illetőséggel rendelkezik.

Valamely harmadik országba költöző idénymunkások vagy az ilyen idénymunkások valamely harmadik országban lakóhellyel rendelkező azon túlélő hozzátartozói, akik az idénymunkás után ellátásra jogosultak, állami nyugellátásban részesülnek az idénymunkás korábbi munkaviszonyán alapuló és a 883/2004/EK rendelet 3. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően szerzett jogok alapján, ugyanazon feltételek mellett és mértékben, mint az érintett tagállam harmadik országba költöző állampolgárai.

(2)   A tagállamok a következő módon korlátozhatják az egyenlő bánásmódot:

| i. | az (1) bekezdés első albekezdésének d) pontja tekintetében a családi ellátásokból és a munkanélküli ellátásokból való kizárás révén, az 1231/2010/EU rendelet sérelme nélkül; |
| --- | --- |

i.

az (1) bekezdés első albekezdésének d) pontja tekintetében a családi ellátásokból és a munkanélküli ellátásokból való kizárás révén, az 1231/2010/EU rendelet sérelme nélkül;

| ii. | az (1) bekezdés első albekezdésének g) pontja tekintetében a konkrét foglalkoztatási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó oktatásra és szakképzésre való alkalmazásának korlátozásával, valamint a tanulmányi és megélhetési ösztöndíjak és hitelek, illetve egyéb támogatások és hitelek kizárásával; |
| --- | --- |

ii.

az (1) bekezdés első albekezdésének g) pontja tekintetében a konkrét foglalkoztatási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó oktatásra és szakképzésre való alkalmazásának korlátozásával, valamint a tanulmányi és megélhetési ösztöndíjak és hitelek, illetve egyéb támogatások és hitelek kizárásával;

| iii. | az (1) bekezdés első albekezdésének i) pontja tekintetében annak alkalmazását az adókedvezmények vonatkozásában olyan esetekre korlátozhatják, amikor az idénymunkás azon családtagjainak, akikre nézve a kedvezményeket igényli, a bejegyzett vagy szokásos tartózkodási helye az érintett tagállam területén található. |
| --- | --- |

iii.

az (1) bekezdés első albekezdésének i) pontja tekintetében annak alkalmazását az adókedvezmények vonatkozásában olyan esetekre korlátozhatják, amikor az idénymunkás azon családtagjainak, akikre nézve a kedvezményeket igényli, a bejegyzett vagy szokásos tartózkodási helye az érintett tagállam területén található.

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott, egyenlő bánásmódhoz való jog nem sérti a tagállam azon jogát, hogy a 9. és a 15. cikkel összhangban visszavonja az idénymunka-vállalásra vonatkozó engedélyt, vagy megtagadja annak meghosszabbítását vagy megújítását.

24. cikk

Nyomon követés, vizsgálatok és helyszíni ellenőrzések

(1)   A tagállamok intézkedéseket hoznak az esetleges visszaélések megelőzése és ezen irányelv megsértésének szankcionálása érdekében. Ezen intézkedéseknek nyomon követést, vizsgálatokat és adott esetben helyszíni ellenőrzéseket kell magukban foglalniuk, a nemzeti joggal vagy közigazgatási gyakorlatokkal összhangban.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a munkaügyi ellenőrzésekért felelős szolgálatok vagy az illetékes hatóságok és – amennyiben a nemzeti jog az adott tagállam állampolgárságával rendelkező munkavállalók esetében így rendelkezik – a munkavállalók érdekeit képviselő szervezetek bejussanak a munka- és – a munkavállaló beleegyezésével – a szálláshelyekre.

25. cikk

A panasztétel megkönnyítése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy hatékony mechanizmusok álljanak rendelkezésre, amelyeken keresztül az idénymunkások panasszal élhetnek munkáltatójukkal szemben közvetlenül vagy olyan harmadik felek útján, akik – a nemzeti jogban megállapított kritériumoknak megfelelően – jogos érdeke az ezen irányelvnek való megfelelés biztosítása, illetve a tagállam valamely illetékes hatóságán keresztül, amennyiben a nemzeti jog így rendelkezik.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy azon harmadik felek, akiknek a személyes jogukban megállapított kritériumoknak megfelelően jogos érdeke az ezen irányelvnek való megfelelés biztosítása, az idénymunkások nevében vagy érdekében eljárva, azok jóváhagyásával bármilyen, az ezen irányelv végrehajtását célzó közigazgatási vagy polgári jogi eljárást kezdeményezhessenek, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó eljárások és döntések kivételével.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az idénymunkásokra a hasonló munkakört betöltő egyéb munkavállalókkal megegyező módon vonatkozzanak rájuk azok az intézkedések, amelyek célja, hogy megóvják őket az elbocsátástól, illetve a munkáltató egyéb olyan hátrányos intézkedéseitől, amelyeket az ezen irányelv betartatását célzó, a vállalkozáson belüli panasztétel vagy bármely jogi eljárás válaszlépéseként tesz.

V.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

26. cikk

Statisztika

(1)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak az arra vonatkozó statisztikát, hogy hány darab idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítványt adtak ki első alkalommal és – lehetőség szerint – hány harmadik országbeli állampolgár esetében hosszabbították meg, újították meg vagy vonták vissza az idénymunka-vállalásra vonatkozó jogosítványt. Ezt a statisztikát állampolgárság szerinti, illetve – amennyiben lehetséges – a jogosítvány érvényességének időtartama szerinti, valamint gazdasági ágazat szerinti bontásban kell megadni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett statisztikák egy naptári év referencia-időszakra vonatkoznak, és a referenciaév végét követő hat hónapon belül kell eljuttatni őket a Bizottságnak. Az első referenciaév 2017.

(3)   Az (1) bekezdésben említett statisztikákat a 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (21) megfelelően kell továbbítani.

27. cikk

Jelentéstétel

A Bizottság háromévente – és első alkalommal legkésőbb 2019. szeptember 30-ig – jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ezen irányelv tagállamokban való alkalmazásáról, valamint javaslatot tesz bármely szükséges módosításra.

28. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2016. szeptember 30-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

29. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

30. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2014. február 26-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

D. KOURKOULAS

---

(1)  HL C 218., 2011.7.23., 97. o.

1

(2)  HL C 166., 2011.6.7., 59. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. február 5-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. február 17-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. június 18-i 2009/52/EK irányelve az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról (HL L 168., 2009.6.30., 24. o.).

4

(5)  A Tanács 2000. június 29-i 2000/43/EK irányelve a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról (HL L 180., 2000.7.19., 22. o.).

5

(6)  A Tanács 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelve a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról (HL L 303., 2000.12.2., 16. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1996. december 16-i 96/71/EK irányelve a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről (HL L 18., 1997.1.21., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 2008/115/EK irányelve a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról (HL L 348., 2008.12.24., 98. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 810/2009/EK rendelete a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (Vízumkódex) (HL L 243., 2009.9.15., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. március 15-i 562/2006/EK rendelete a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról (HL L 105., 2006.4.13., 1. o.).

10

(11)  A Tanács 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.).

11

(12)  HL L 239., 2000.9.22., 19. o.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 883/2004/EK rendelete a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról (HL L 166., 2004.4.30., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1231/2010/EU rendelete a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet harmadik országok e rendeletek által csupán állampolgárságuk miatt nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről (HL L 344., 2010.12.29., 1. o.).

14

(15)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 2004/38/EK irányelve az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 158., 2004.4.30., 77. o.).

16

(17)  A Tanács 2002. június 13-i 1030/2002/EK rendelete a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról (HL L 157., 2002.6.15., 1. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK irányelve a szakmai képesítések elismeréséről (HL L 255., 2005.9.30., 22. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. december 13-i 2011/95/EU irányelve a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról (HL L 337., 2011.12.20., 9. o.).

19

(20)  A Tanács 1995. május 29-i 1683/95/EK rendelete a vízumok egységes formátumának meghatározásáról (HL L 164., 1995.7.14., 1. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. július 11-i 862/2007/EK rendelete a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról, valamint a külföldi állampolgárságú munkavállalókra vonatkozó statisztikák összeállításáról szóló 311/76/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 199., 2007.7.31., 23. o.).

21

---