# Den Europæiske Unions L 109/2014

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 109 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 57. årgang12. april 2014 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 109

Dansk udgave

Retsforskrifter

57. årgang12. april 2014

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | | 2014/204/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 11. februar 2014 omundertegnelse på Unionens vegne og midlertidig anvendelse af ordningenmellem Den Europæiske Union og Kongeriget Norge om vilkårene for landetsdeltagelse i Det Europæiske Asylstøttekontor | 1 |
| | | Aftale mellem den Europæiske Union og Kongeriget Norge om vilkårene forlandets deltagelse i Det Europæiske Asylstøttekontor | 3 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 371/2014 af 10. april 2014 om gennemførelse af artikel 12, stk. 1, i forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran | 9 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 372/2014 af 9. april 2014 om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004 for så vidt angår beregning af visse frister, behandling af klager og identifikation og beskyttelse af fortrolige oplysninger (
  1
  ) | 14 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 373/2014 af 11. april 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 23 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse 2014/205/FUSP af 10. april 2014 om ændring af afgørelse 2011/235/FUSP om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran | 25 |
| | | 2014/206/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 6. november 2013 om Tysklands foranstaltninger til fordel for HoKaWe Eberswalde GmbH SA.34721 (2012/C) (ex 2012/NN) (meddelt under nummer C(2013) 7058) (
  1
  ) | 30 |
| | | 2014/207/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 11. april 2014 om udpegelse af en administrator for topdomænet .eu (
  1
  ) | 41 |
| | | HENSTILLINGER |
| | | 2014/208/EU |
| | * | Kommissionens henstilling af 9. april 2014 om kvaliteten af redegørelser for virksomhedsledelse (følg eller forklar-princippet) (
  1
  ) | 43 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

2014/204/EU

*

Rådets afgørelse af 11. februar 2014 omundertegnelse på Unionens vegne og midlertidig anvendelse af ordningenmellem Den Europæiske Union og Kongeriget Norge om vilkårene for landetsdeltagelse i Det Europæiske Asylstøttekontor

1

Aftale mellem den Europæiske Union og Kongeriget Norge om vilkårene forlandets deltagelse i Det Europæiske Asylstøttekontor

3

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 371/2014 af 10. april 2014 om gennemførelse af artikel 12, stk. 1, i forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

9

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 372/2014 af 9. april 2014 om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004 for så vidt angår beregning af visse frister, behandling af klager og identifikation og beskyttelse af fortrolige oplysninger (
  1
  )

1

14

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 373/2014 af 11. april 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

23

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse 2014/205/FUSP af 10. april 2014 om ændring af afgørelse 2011/235/FUSP om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran

25

2014/206/EU

*

Kommissionens afgørelse af 6. november 2013 om Tysklands foranstaltninger til fordel for HoKaWe Eberswalde GmbH SA.34721 (2012/C) (ex 2012/NN) (meddelt under nummer C(2013) 7058) (
  1
  )

1

30

2014/207/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 11. april 2014 om udpegelse af en administrator for topdomænet .eu (
  1
  )

1

41

HENSTILLINGER

2014/208/EU

*

Kommissionens henstilling af 9. april 2014 om kvaliteten af redegørelser for virksomhedsledelse (følg eller forklar-princippet) (
  1
  )

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 12.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/1

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 11. februar 2014

om undertegnelse på Unionens vegne og midlertidig anvendelse af ordningen mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Norge om vilkårene for landets deltagelse i Det Europæiske Asylstøttekontor

(2014/204/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 74 og artikel 78, stk. 1 og 2, sammenholdt med artikel 218, stk. 5,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 439/2010 (1) fastsætter, at Island, Liechtenstein, Norge og Schweiz kan deltage i Det Europæiske Asylstøttekontor som observatører. Forordningen fastsætter endvidere, at der skal fastlægges nærmere ordninger vedrørende navnlig karakteren, omfanget og udformningen af disse landes deltagelse i Det Europæiske Asylstøttekontor. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 439/2010 (1) fastsætter, at Island, Liechtenstein, Norge og Schweiz kan deltage i Det Europæiske Asylstøttekontor som observatører. Forordningen fastsætter endvidere, at der skal fastlægges nærmere ordninger vedrørende navnlig karakteren, omfanget og udformningen af disse landes deltagelse i Det Europæiske Asylstøttekontor.

| (2) | Den 27. januar 2012 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en ordning mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Norge om vilkårene for landets deltagelse i Det Europæiske Støttekontor (»ordningen«). Forhandlingerne blev afsluttet ved ordningens parafering den 28. juni 2013. |
| --- | --- |

(2)

Den 27. januar 2012 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en ordning mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Norge om vilkårene for landets deltagelse i Det Europæiske Støttekontor (»ordningen«). Forhandlingerne blev afsluttet ved ordningens parafering den 28. juni 2013.

| (3) | Ordningen bør undertegnes, og den bør anvendes midlertidigt, indtil procedurerne for indgåelsen er afsluttet. |
| --- | --- |

(3)

Ordningen bør undertegnes, og den bør anvendes midlertidigt, indtil procedurerne for indgåelsen er afsluttet.

| (4) | Som anført i forordning (EU) nr. 439/2010 deltager Det Forenede Kongerige og Irland i vedtagelsen og anvendelsen af forordningen og deltager derfor i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(4)

Som anført i forordning (EU) nr. 439/2010 deltager Det Forenede Kongerige og Irland i vedtagelsen og anvendelsen af forordningen og deltager derfor i denne afgørelse.

| (5) | Som anført i forordning (EU) nr. 439/2010 deltager Danmark ikke i vedtagelsen af forordningen, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark, og deltager derfor ikke i denne afgørelse — |
| --- | --- |

(5)

Som anført i forordning (EU) nr. 439/2010 deltager Danmark ikke i vedtagelsen af forordningen, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark, og deltager derfor ikke i denne afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Undertegnelse på Unionens vegne af ordningen mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Norge om vilkårene for landets deltagelse i Det Europæiske Asylstøttekontor godkendes herved på Unionens vegne med forbehold af indgåelse af den nævnte ordning.

Teksten til ordningen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne ordningen på Unionens vegne.

Artikel 3

Ordningen anvendes midlertidigt, jf. dennes artikel 13, stk. 3, indtil procedurerne for indgåelsen er afsluttet (2).

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. februar 2014.

På Rådets vegne

E. VENIZELOS

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 439/2010 af 19. maj 2010 om oprettelse af et europæisk asylstøttekontor (EUT L 132 af 29.5.2010, s. 11).

1

(2)  Den dato fra hvilken ordningen anvendes midlertidigt offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende på foranledning af Generalsekretariatet for Rådet.

2

Den Europæiske Unions Tidende

---

| 12.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/3

---

AFTALE

mellem den Europæiske Union og Kongeriget Norge om vilkårene for landets deltagelse i Det Europæiske Asylstøttekontor

DEN EUROPÆISKE UNION, i det følgende benævnt »EU«,

på den ene side, og

KONGERIGET NORGE, i det følgende benævnt »Norge«,

på den anden side, ER —

under henvisning til artikel 49, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 439/2010 af 19. maj 2010 om oprettelse af et europæisk asylstøttekontor (1), i det følgende benævnt »forordningen«, og

UD FRA FØLGENDE BETRAGTNINGER:

| (1) | Det er i forordningen fastsat, at for at Det Europæiske Asylstøttekontor, i det følgende benævnt »støttekontoret«, kan opfylde sin funktion, bør det være åbent for deltagelse af lande, som har indgået aftaler med EU, i henhold til hvilke de har indført og anvender EU-retten på de områder, der er omfattet af forordningen, navnlig Island, Liechtenstein, Norge og Schweiz, i det følgende benævnt »de associerede lande«. |
| --- | --- |

(1)

Det er i forordningen fastsat, at for at Det Europæiske Asylstøttekontor, i det følgende benævnt »støttekontoret«, kan opfylde sin funktion, bør det være åbent for deltagelse af lande, som har indgået aftaler med EU, i henhold til hvilke de har indført og anvender EU-retten på de områder, der er omfattet af forordningen, navnlig Island, Liechtenstein, Norge og Schweiz, i det følgende benævnt »de associerede lande«.

| (2) | Norge har indgået aftaler med EU, i henhold til hvilke landet har indført og anvender EU-retten på det område, der er omfattet af forordningen, navnlig aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Island og Kongeriget Norge om kriterier og mekanismer til fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Island eller Norge (2) — |
| --- | --- |

(2)

Norge har indgået aftaler med EU, i henhold til hvilke landet har indført og anvender EU-retten på det område, der er omfattet af forordningen, navnlig aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Island og Kongeriget Norge om kriterier og mekanismer til fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Island eller Norge (2) —

BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

Deltagelsens omfang

Norge deltager fuldt ud i støttekontorets arbejde og har ret til at modtage den i forordningen omhandlede støtte fra støttekontoret i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat ved denne ordning.

Artikel 2

Bestyrelsen

Norge er repræsenteret i støttekontorets bestyrelse som observatør uden stemmeret.

Artikel 3

Finansielt bidrag

1.   Norge bidrager til støttekontorets indtægter med et årligt beløb, der er beregnet i forhold til landets bruttonationalprodukt (BNP) som en procentdel af BNP i alle de deltagende stater i overensstemmelse med den formel, der er fastlagt i bilaget.

2.   Det i stk. 1 nævnte finansielle bidrag forfalder til betaling dagen efter, at denne ordning træder i kraft, eller fra det tidspunkt, hvor den midlertidigt anvendes som omhandlet i ordningens artikel 13, stk. 3. Det første finansielle bidrag nedsættes forholdsmæssigt i forhold til den resterende del af det år, hvori denne ordning er trådt i kraft, eller det tidspunkt hvor ordningen finder midlertidig anvendelse.

Artikel 4

Databeskyttelse

1.   Inden for rammerne af denne ordning behandler Norge oplysninger i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (3).

2.   Inden for rammerne af denne ordning finder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (4) anvendelse på støttekontorets behandling af personoplysninger.

3.   Norge skal overholde reglerne i bestyrelsens forretningsorden om fortrolig behandling af dokumenter, der er i støttekontorets besiddelse.

Artikel 5

Retlig status

Støttekontoret skal efter norsk ret anses for at være en juridisk person og skal i Norge have den mest vidtgående rets- og handleevne, som norsk ret tillægger juridiske personer. Det kan i særdeleshed erhverve og afhænde løsøre og fast ejendom og optræde som part i retssager.

Artikel 6

Ansvarsordning

Støttekontorets ansvar reguleres efter forordningens artikel 45, stk. 1, 3 og 5.

Artikel 7

Den Europæiske Unions Domstol

Norge anerkender Den Europæiske Unions Domstols kompetence i forhold til støttekontoret, jf. forordningens artikel 45, stk. 2 og 4.

Artikel 8

Støttekontorets personale

1.   Som det fremgår af forordningens artikel 38, stk. 1, og artikel 49, stk. 1, finder vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union, og de regler, der i fællesskab er vedtaget af institutionerne med henblik på anvendelsen af disse vedtægter og ansættelsesvilkår og de gennemførelsesbestemmelser, som er vedtaget af støttekontoret i medfør af forordningens artikel 38, stk. 2, anvendelse på statsborgere i Norge, der ansættes af støttekontoret.

2.   Uanset artikel 12, stk. 2, litra a), og artikel 82, stk. 3, litra a), i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union kan statsborgere i Norge, der råder over deres fulde borgerlige rettigheder, ansættes på kontrakt af støttekontorets direktør i henhold til de eksisterende regler for udvælgelse og ansættelse af personale, som er vedtaget af støttekontoret.

3.   Forordningens artikel 38, stk. 4, finder tilsvarende anvendelse på statsborgere i Norge.

4.   Statsborgere i Norge kan dog ikke blive udnævnt til posten som administrerende direktør for støttekontoret.

Artikel 9

Privilegier og immuniteter

Norge anvender over for støttekontoret og dettes personale protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter (5), samt eventuelle bestemmelser om støttekontorets personaleforhold, der vedtages i medfør af nævnte protokol.

Artikel 10

Bekæmpelse af svig

Bestemmelserne i forordningens artikel 44 finder anvendelse, og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Revisionsretten kan udøve de beføjelser, som de er blevet tillagt.

OLAF og Revisionsretten skal underrette Riksrevisjonen i god tid om en påtænkt kontrol eller revision på stedet, der, såfremt de norske myndigheder ønsker det, kan gennemføres sammen med Riksrevisjonen.

Artikel 11

Udvalg

1.   Et udvalg, der består af repræsentanter for Europa-Kommissionen og Norge, overvåger den korrekte gennemførelse af denne ordning og sikrer en løbende informationsformidling og udveksling af synspunkter i denne henseende. Af praktiske årsager mødes dette udvalg samtidig med de tilsvarende udvalg, der er oprettet med andre associerede lande, der deltager i medfør af forordningens artikel 49, stk. 1. Det mødes på anmodning af enten Norge eller Europa-Kommissionen. Støttekontorets bestyrelse orienteres om arbejdet i udvalget.

2.   Oplysninger om planlagt EU-lovgivning, som enten direkte påvirker eller ændrer forordningen, eller forventes at få virkninger for det finansielle bidrag, der er omhandlet i denne ordnings artikel 3, skal videregives og drøftes i udvalget.

Artikel 12

Bilag

Bilaget til denne ordning udgør en integreret del af denne ordning.

Artikel 13

Ikrafttræden

1.   De kontraherende parter godkender denne ordning i overensstemmelse med deres egne interne procedurer. De underretter hinanden om afslutningen af disse procedurer.

2.   Denne ordning træder i kraft på den første dag i den første måned efter datoen for den sidste meddelelse, jf. stk. 1.

3.   Efter undertegnelse af denne ordning kan de kontraherende parter efter fælles aftale erklære, at den skal finde midlertidig anvendelse fra dagen efter dens undertegnelse.

Artikel 14

Ophør og gyldighed

1.   Denne ordning indgås for en ubegrænset periode.

2.   Hver kontraherende part kan efter høring af udvalget opsige denne ordning ved meddelelse herom til den anden kontraherende part. Denne ordning finder ikke længere anvendelse seks måneder efter datoen for en sådan meddelelse.

3.   Denne ordning bringes til ophør i tilfælde af opsigelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Island og Kongeriget Norge om kriterier og mekanismer til fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Island eller Norge.

4.   Denne ordning udfærdiges i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, kroatisk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, norsk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk, og ungarsk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Съставено в Брюксел на деветнадесети март две хиляди и четиринадесета година.

Hecho en Bruselas, el diecinueve de marzo de dos mil catorce.

V Bruselu dne devatenáctého března dva tisíce čtrnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den nittende marts to tusind og fjorten.

Geschehen zu Brüssel am neunzehnten März zweitausendvierzehn.

Kahe tuhande neljateistkümnenda aasta märtsikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εννέα Μαρτίου δύο χιλιάδες δεκατέσσερα.

Done at Brussels on the nineteenth day of March in the year two thousand and fourteen.

Fait à Bruxelles, le dix neuf mars deux mille quatorze.

Sastavljeno u Bruxellesu devetnaestog ožujka dvije tisuće četrnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì diciannove marzo duemilaquattordici.

Briselē, divi tūkstoši četrpadsmitā gada deviņpadsmitajā martā.

Priimta du tūkstančiai keturioliktų metų kovo devynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év március havának tizenkilencedik napján.

Magħmul fi Brussell, fid-dsatax-il jum ta’ Marzu tas-sena elfejn u erbatax.

Gedaan te Brussel, de negentiende maart tweeduizend veertien.

Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego marca roku dwa tysiące czternastego.

Feito em Bruxelas, em dezanove de março de dois mil e catorze.

Întocmit la Bruxelles la nouăsprezece martie două mii paisprezece.

V Bruseli devätnásteho marca dvetisícštrnásť.

V Bruslju, dne devetnajstega marca leta dva tisoč štirinajst.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattaneljätoista.

Som skedde i Bryssel den nittonde mars tjugohundrafjorton.

Utferdiget i Brussel den nittende mars to tusen og fjorten.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

For Den europeiske union

Image

За Кралство Норвегия

Por el Reino de Noruega

Za Norské královstvi

For Kongeriget Norge

Für das Königreich Norwegen

Norra Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο της Νορβηγίας

For the Kingdom of Norway

Pour le Royaume de Norvège

Za Kraljevinu Norvešku

Per il Regno di Norvegia

Norvēģijas Karalistes vārdā –

Norvegijos Karalystės vardu

A Norvég Királyság részéről

Ghar-Renju tan-Norveġja

Voor het Koninkrijk Noorwegen

W imieniu Królestwa Norwegii

Pelo Reino da Noruega

Pentru Regatul Norvegiei

Za Nórske kráľovstvo

Za Kraljevino Norveško

Norjan kuningaskunnan puolesta

För Konungariket Norge

For Kongeriket Norge

Image

---

(1)  EUT L 132 af 29.5.2010, s. 11.

1

(2)  EFT L 93 af 3.4.2001, s. 40.

2

(3)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

3

(4)  EUT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

4

(5)  EUT C 83 af 30.3.2010, s. 266.

5

---

BILAG

FORMEL TIL BEREGNING AF BIDRAG

| 1. | Norges finansielle bidrag til støttekontorets indtægter som defineret i forordningens artikel 33, stk. 3, litra d), skal beregnes på følgende måde:
  De mest ajourførte endelige tal for bruttonationalproduktet (BNP) i Norge, som foreligger den 31. marts hvert år, divideres med summen af BNP-tallene for det samme år for alle de stater, der deltager i støttekontoret. Den relevante procentsats anvendes på den del af støttekontorets godkendte indtægter, som er fastlagt i forordningens artikel 33, stk. 3, litra a), i det pågældende år for at nå frem til det finansielle bidrag, som Norge skal betale. |
| --- | --- |

1.

Norges finansielle bidrag til støttekontorets indtægter som defineret i forordningens artikel 33, stk. 3, litra d), skal beregnes på følgende måde:

De mest ajourførte endelige tal for bruttonationalproduktet (BNP) i Norge, som foreligger den 31. marts hvert år, divideres med summen af BNP-tallene for det samme år for alle de stater, der deltager i støttekontoret. Den relevante procentsats anvendes på den del af støttekontorets godkendte indtægter, som er fastlagt i forordningens artikel 33, stk. 3, litra a), i det pågældende år for at nå frem til det finansielle bidrag, som Norge skal betale.

| 2. | Det finansielle bidrag betales i euro. |
| --- | --- |

2.

Det finansielle bidrag betales i euro.

| 3. | Norge betaler sit bidrag senest 45 dage efter at have modtaget debetnotaen. For sen betaling medfører, at Norge skal betale morarenter af det udestående beløb fra forfaldsdagen. Rentesatsen er den rentesats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner som offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, serie C, og som er gældende den første dag i den måned, hvor fristen udløber, forhøjet med 3,5 procentpoint. |
| --- | --- |

3.

Norge betaler sit bidrag senest 45 dage efter at have modtaget debetnotaen. For sen betaling medfører, at Norge skal betale morarenter af det udestående beløb fra forfaldsdagen. Rentesatsen er den rentesats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner som offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, serie C, og som er gældende den første dag i den måned, hvor fristen udløber, forhøjet med 3,5 procentpoint.

| 4. | Norges finansielle bidrag tilpasses i overensstemmelse med dette bilag, når EU's finansielle bidrag som opført på EU's almindelige budget, jf. forordningens artikel 33, stk. 3, litra a), forhøjes i medfør af artikel 26, 27 eller 41 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1). I påkommende tilfælde forfalder forskellen til betaling 45 dage efter modtagelse af debetnotaen. |
| --- | --- |

4.

Norges finansielle bidrag tilpasses i overensstemmelse med dette bilag, når EU's finansielle bidrag som opført på EU's almindelige budget, jf. forordningens artikel 33, stk. 3, litra a), forhøjes i medfør af artikel 26, 27 eller 41 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1). I påkommende tilfælde forfalder forskellen til betaling 45 dage efter modtagelse af debetnotaen.

| 5. | Såfremt de betalingsbevillinger, som støttekontoret har modtaget fra EU i henhold til forordningens artikel 33, stk. 3, litra a), vedrørende år N, ikke er brugt senest den 31. december i år N, eller støttekontorets budget i år N er blevet nedsat i medfør af artikel 26, 27 eller 41 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, skal den del af disse ubrugte eller nedsatte betalingsbevillinger, der svarer til den procentdel af bidraget, som Norge har betalt, overføres til støttekontorets budget i år N + 1. Norges bidrag til støttekontorets budget i år N + 1 nedsættes tilsvarende. |
| --- | --- |

5.

Såfremt de betalingsbevillinger, som støttekontoret har modtaget fra EU i henhold til forordningens artikel 33, stk. 3, litra a), vedrørende år N, ikke er brugt senest den 31. december i år N, eller støttekontorets budget i år N er blevet nedsat i medfør af artikel 26, 27 eller 41 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, skal den del af disse ubrugte eller nedsatte betalingsbevillinger, der svarer til den procentdel af bidraget, som Norge har betalt, overføres til støttekontorets budget i år N + 1. Norges bidrag til støttekontorets budget i år N + 1 nedsættes tilsvarende.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

---

FORORDNINGER

| 12.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/9

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 371/2014

af 10. april 2014

om gennemførelse af artikel 12, stk. 1, i forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 af 12. april 2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran (1), særlig artikel 12, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 12. april 2011 forordning (EU) nr. 359/2011. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 12. april 2011 forordning (EU) nr. 359/2011.

| (2) | På grundlag af en gennemgang af Rådets afgørelse 2011/235/FUSP (2) har Rådet besluttet, at de restriktive foranstaltninger bør forlænges indtil den 13. april 2015. |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af en gennemgang af Rådets afgørelse 2011/235/FUSP (2) har Rådet besluttet, at de restriktive foranstaltninger bør forlænges indtil den 13. april 2015.

| (3) | Desuden bør oplysningerne vedrørende visse personer i bilag I til forordning (EU) nr. 359/2011 ajourføres i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2014/205/FUSP (3). |
| --- | --- |

(3)

Desuden bør oplysningerne vedrørende visse personer i bilag I til forordning (EU) nr. 359/2011 ajourføres i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2014/205/FUSP (3).

| (4) | Bilag I til forordning (EU) nr. 359/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Bilag I til forordning (EU) nr. 359/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EU) nr. 359/2011 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. april 2014.

På Rådets vegne

D. KOURKOULAS

Formand

---

(1)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 1.

1

(2)  Rådets afgørelse 2011/235/FUSP af 12. april 2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran (EUT L 100 af 14.4.2011, s. 51).

2

(3)  Rådets afgørelse 2014/205/FUSP af 10. april 2014 om ændring af afgørelse 2011/235/FUSP om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran (se side 25 i denne EUT).

3

---

BILAG

Oplysningerne om personerne anført nedenfor erstatter oplysningerne om dem i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 359/2011:

Personer

| | Navn | Identificerende oplysninger | Begrundelse | Dato for opførelse på listen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | RAJABZADEH Azizollah | | Leder af Teherans katastrofeberedskabsorganisation (TDMO). Tidligere leder af Teherans politi (indtil januar 2010)
  Som øverstbefalende for de retshåndhævende styrker i Teheran og omegn er Azizollah Rajabzadeh den højest rangerende blandt de anklagede i sagen om overgreb i Kahrizakfængslet | |
| 2. | DORRI- NADJAFABADI Ghorban-Ali | Fødested: Najafabad (Iran) — Fødselsdato: 1945 | Medlem af Mæglernes Råd og også repræsentant for den øverste leder i Markaziprovinsen (»Centralprovinsen«). Tidligere (indtil september 2009) leder af den offentlige anklagemyndighed i Iran (forhenværende efterretningsminister under præsident Khatami)
  Som leder af den offentlige anklagemyndighed i Iran gav han ordre til og førte tilsyn med skueprocesserne efter de første demonstrationer efter valget, hvor de anklagede blev nægtet deres rettigheder og advokatbistand. Han har også en del af ansvaret for overgrebene i Kahrizak | |
| 3. | MORTAZAVI Said | Fødested: Meybod, Yazd (Iran) — Fødselsdato: 1967 | Tidligere leder af Irans smugleribekæmpelsestaskforce, tidligere offentlig anklager i Teheran (indtil august 2009)
  Som offentlig anklager i Teheran udstedte han en stående ordre, der blev brugt til at fængsle hundreder af aktivister, journalister og studerende. Han blev suspenderet i august 2010, efter at det iranske retsvæsen havde undersøgt hans rolle i, at tre mænd, der var fængslet på hans ordre efter valget, var afgået ved døden | |
| 4. | ZARGAR Ahmad | | Leder af organisationen »Organization for the Preservation of Morality«. Tidligere dommer, Teherans Appelret, afdeling 36
  Han har stadfæstet langvarige fængselsstraffe og dødsdomme til demonstranter | |
| 5. | ABBASZADEH-MESHKINI, Mahmoud | | Guvernør i Ilamprovinsen. Indenrigsministeriets forhenværende politiske direktør
  Han var som chef for Artikel 10-udvalget vedrørende Loven om Politiske Partiers og Gruppers Aktiviteter ansvarlig for at give tilladelse til demonstrationer og andre offentlige begivenheder og for at registrere politiske partier
  I 2010 suspenderede han de aktiviteter, som to politiske reformpartier, der er knyttet til Mousavi — Islamic Iran Participation Front og Islamic Revolution Mujahedeen Organization — udfoldede
  Han har siden 2009 konsekvent og konstant forbudt alle ikkestatslige forsamlinger og dermed nægtet den forfatningsmæssige ret til at protestere, hvilket har ført til mange anholdelser af fredelige demonstranter i modstrid med forsamlingsfriheden
  I 2009 nægtede han også at give oppositionen tilladelse til at afholde en mindehøjtidelighed for de mennesker, der blev dræbt under protesterne i forbindelse med præsidentvalget | 10.10.2011 |
| 6. | IRUZABADI, generalmajor, dr. Seyyed Hasan (alias FIRUZABADI, generalmajor, dr. Seyed Hassan; FIROUZABADI, generalmajor, dr. Seyyed Hasan; FIROUZABADI, generalmajor, dr. Seyed Hassan) | Fødested: Mashad
  Fødselsdato: 3.2.1951 | Som stabschef for Irans væbnede styrker er han den øverste militære befalingsmand, der er ansvarlig for ledelsen af alle militære divisioner og politikker, herunder Den Islamiske Revolutionsgarde (IRGC) og politiet. Styrker under hans formelle kommandovej gennemførte en brutal undertrykkelse af fredelige demonstranter og massetilbageholdelser
  Desuden medlem af det øverste nationale sikkerhedsråd (SNSC) og Mæglernes Råd | 10.10.2011 |
| 7. | JOKAR Mohammad Saleh | | Siden 2011 parlamentsdeputeret for Yazdprovinsen. Tidligere øverstbefalende for de studerendes Basijstyrker
  I denne egenskab var han aktivt inddraget i undertrykkelsen af protester i skoler og på universiteter og den udenretlige tilbageholdelse af aktivister og journalister | 10.10.2011 |
| 8. | SALARKIA Mahmoud | Direktør for Teherans fodboldklub »Persepolis« | Leder af Benzin- og Transportkommissionen i Teheran by. Teherans offentlige viceanklager for fængselsanliggender under aktionerne i 2009
  Som Teherans offentlige viceanklager for fængselsanliggender var han direkte ansvarlig for mange af arrestordrerne mod uskyldige, fredelige demonstranter og aktivister. Mange rapporter fra menneskerettighedsforkæmpere viser, at stort set alle de anholdte på hans ordre sidder i enecelle uden adgang til deres advokat eller familie og uden tiltale, i forskellig varighed, ofte under forhold, som svarer til tvungen forsvinding. Ofte underrettes deres familier ikke om anholdelsen | 10.10.2011 |
| 9. | SOURI Hojatollah | | Parlamentsdeputeret for Lorestanprovinsen. Medlem af Parlamentets Kommission for Udenrigs- og Sikkerhedspolitik. Tidligere leder af Evinfængslet
  Som chef for Evinfængslet i hele 2009 havde han ansvaret for de alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, der foregik i dette fængsel i hans embedsperiode, f.eks. prygl samt psykisk og seksuel mishandling. Ifølge konsekvente oplysninger fra forskellige kilder er tortur almindelig i Evinfængslet. I afdeling 209 holdes mange aktivister indespærret på grund af deres fredelige aktiviteter i opposition til den siddende regering | 10.10.2011 |
| 10. | TALA Hossein (alias TALA Hosseyn) | | Vicegeneralguvernør (»Farmandar«) for Teheranprovinsen indtil september 2010, navnlig ansvarlig for politiets indgriben og dermed for undertrykkelsen af demonstrationer
  Han modtog en pris i december 2010 for sin rolle i undertrykkelsen efter valget | 10.10.2011 |
| 11. | TAMADDON Morteza (alias TAMADON Morteza) | Fødested: Shahr Kord-Isfahan
  Fødselsdato: 1959 | Tidligere generalguvernør for Teheranprovinsen og chef for Teheranprovinsens offentlige sikkerhedsråd, medlem af IRGC
  I sin egenskab af guvernør og chef for Teheranprovinsens offentlige sikkerhedsråd havde han det overordnede ansvar for alle undertrykkelsesaktiviteterne, herunder indgrebene over for de politiske protester i juni 2009. Han er kendt for at være personligt inddraget i chikanen af oppositionslederne Karroubi og Moussavi | 10.10.2011 |
| 12. | BAKHTIARI Seyyed Morteza | Fødested: Mashad (Iran)
  Fødselsdato: 1952 | Tidligere justitsminister (2009-2013), tidligere generalguvernør for Isfahan og direktør for statsfængselsorganisationen (indtil juni 2004)
  Som justitsminister spillede han en hovedrolle i forbindelse med truslerne mod og chikanen af iranerne i udlandet ved at meddele, at der bliver oprettet en særret, som specifikt skal tage sig af de iranere, der bor i udlandet. Ved Teherans anklagers indsats vil to afdelinger i førsteinstans- og appelretterne og flere afdelinger i byretterne blive udpeget til at behandle spørgsmål vedrørende eksiliranere | 10.10.2011 |
| 13. | HOSSEINI, dr. Mohammad (alias HOSSEYNI, dr. Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed og Sayyid) | Fødested: Rafsanjan, Kerman
  Fødselsdato: 1961 | Tidligere minister for kultur og islamisk vejledning (2009-2013)
  Han var tidligere i IRGC og var medvirkende i undertrykkelsen af journalister | 10.10.2011 |
| 14. | MOSLEHI Heydar (alias MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar) | Fødested: Isfahan (Iran)
  Fødselsdato: 1956 | Tidligere efterretningsminister (2009-2013)
  Under hans ledelse har Efterretningsministeriet fortsat praksissen med udbredte vilkårlige tilbageholdelser og forfølgelse af protesterende og systemkritikere. Efterretningsministeriet driver fortsat Evinfængslets afdeling 209, hvor mange aktivister holdes indespærret på grund af deres fredelige aktiviteter i opposition til den siddende regering. Forhørsledere fra Efterretningsministeriet har udsat fanger i afdeling 209 for prygl samt psykisk og seksuel mishandling. Som tidligere efterretningsminister er Moslehi ansvarlig for de overgreb, der har fundet sted i hans embedsperiode | 10.10.2011 |
| 15. | TAGHIPOUR Reza | Fødested: Maragheh (Iran)
  Fødselsdato: 1957 | Medlem af Teherans byråd. Tidligere minister for information og kommunikation (2009-2012)
  Var som minister for information en af de øverste ansvarlige for censur og kontrol med internetaktiviteter og alle andre former for kommunikation (navnlig mobiltelefoner). Forhørsledere benytter under forhør af politiske fanger disses personlige oplysninger, mails og meddelelser. Ved flere lejligheder siden det seneste præsidentvalg og i forbindelse med gadedemonstrationer er mobiltelefonlinjer og afsendelse af SMS'er blevet afbrudt, satellit-TV-kanaler er blevet blokeret, og internetforbindelsen er blevet afbrudt lokalt eller i det mindste gjort langsommere | 23.3.2012 |
| 16. | EMADI, Hamid Reza (alias Hamidreza Emadi) | Fødselsdato: ca. 1973
  Fødested Hamedan
  Bopæl: Teheran
  Arbejdsplads: Press TV's hovedkvarter, Teheran | Nyhedsdirektør på Press TV. Tidligere overordnet producent på Press TV
  Ansvarlig for at producere og transmittere de tvungne tilståelser fra indsatte, herunder journalister, politiske aktivister samt personer tilhørende det kurdiske og det arabiske mindretal, hvilket er en krænkelse af den internationalt anerkendte ret til en retfærdig rettergang og procedure. Den uafhængige radio- og TV-tilsynsmyndighed OFCOM idømte Press TV i Det Forenede Kongerige en bøde på 100 000 GBP for at have transmitteret den iransk-canadiske journalist og filmskaber Maziar Baharis tvungne tilståelse i 2011, som blev optaget i fængslet, mens Bahari var ulovligt tilbageholdt. NGO'er har rapporteret om yderligere tilfælde af tvungne TV-transmitterede tilståelser på Press TV. Emadi forbindes derfor med krænkelse af retten til en retfærdig procedure og rettergang | 12.3.2013 |

Navn

Identificerende oplysninger

Begrundelse

Dato for opførelse på listen

1.

RAJABZADEH Azizollah

Leder af Teherans katastrofeberedskabsorganisation (TDMO). Tidligere leder af Teherans politi (indtil januar 2010)

Som øverstbefalende for de retshåndhævende styrker i Teheran og omegn er Azizollah Rajabzadeh den højest rangerende blandt de anklagede i sagen om overgreb i Kahrizakfængslet

2.

DORRI- NADJAFABADI Ghorban-Ali

Fødested: Najafabad (Iran) — Fødselsdato: 1945

Medlem af Mæglernes Råd og også repræsentant for den øverste leder i Markaziprovinsen (»Centralprovinsen«). Tidligere (indtil september 2009) leder af den offentlige anklagemyndighed i Iran (forhenværende efterretningsminister under præsident Khatami)

Som leder af den offentlige anklagemyndighed i Iran gav han ordre til og førte tilsyn med skueprocesserne efter de første demonstrationer efter valget, hvor de anklagede blev nægtet deres rettigheder og advokatbistand. Han har også en del af ansvaret for overgrebene i Kahrizak

3.

MORTAZAVI Said

Fødested: Meybod, Yazd (Iran) — Fødselsdato: 1967

Tidligere leder af Irans smugleribekæmpelsestaskforce, tidligere offentlig anklager i Teheran (indtil august 2009)

Som offentlig anklager i Teheran udstedte han en stående ordre, der blev brugt til at fængsle hundreder af aktivister, journalister og studerende. Han blev suspenderet i august 2010, efter at det iranske retsvæsen havde undersøgt hans rolle i, at tre mænd, der var fængslet på hans ordre efter valget, var afgået ved døden

4.

ZARGAR Ahmad

Leder af organisationen »Organization for the Preservation of Morality«. Tidligere dommer, Teherans Appelret, afdeling 36

Han har stadfæstet langvarige fængselsstraffe og dødsdomme til demonstranter

5.

ABBASZADEH-MESHKINI, Mahmoud

Guvernør i Ilamprovinsen. Indenrigsministeriets forhenværende politiske direktør

Han var som chef for Artikel 10-udvalget vedrørende Loven om Politiske Partiers og Gruppers Aktiviteter ansvarlig for at give tilladelse til demonstrationer og andre offentlige begivenheder og for at registrere politiske partier

I 2010 suspenderede han de aktiviteter, som to politiske reformpartier, der er knyttet til Mousavi — Islamic Iran Participation Front og Islamic Revolution Mujahedeen Organization — udfoldede

Han har siden 2009 konsekvent og konstant forbudt alle ikkestatslige forsamlinger og dermed nægtet den forfatningsmæssige ret til at protestere, hvilket har ført til mange anholdelser af fredelige demonstranter i modstrid med forsamlingsfriheden

I 2009 nægtede han også at give oppositionen tilladelse til at afholde en mindehøjtidelighed for de mennesker, der blev dræbt under protesterne i forbindelse med præsidentvalget

10.10.2011

6.

IRUZABADI, generalmajor, dr. Seyyed Hasan (alias FIRUZABADI, generalmajor, dr. Seyed Hassan; FIROUZABADI, generalmajor, dr. Seyyed Hasan; FIROUZABADI, generalmajor, dr. Seyed Hassan)

Fødested: Mashad

Fødselsdato: 3.2.1951

Som stabschef for Irans væbnede styrker er han den øverste militære befalingsmand, der er ansvarlig for ledelsen af alle militære divisioner og politikker, herunder Den Islamiske Revolutionsgarde (IRGC) og politiet. Styrker under hans formelle kommandovej gennemførte en brutal undertrykkelse af fredelige demonstranter og massetilbageholdelser

Desuden medlem af det øverste nationale sikkerhedsråd (SNSC) og Mæglernes Råd

10.10.2011

7.

JOKAR Mohammad Saleh

Siden 2011 parlamentsdeputeret for Yazdprovinsen. Tidligere øverstbefalende for de studerendes Basijstyrker

I denne egenskab var han aktivt inddraget i undertrykkelsen af protester i skoler og på universiteter og den udenretlige tilbageholdelse af aktivister og journalister

10.10.2011

8.

SALARKIA Mahmoud

Direktør for Teherans fodboldklub »Persepolis«

Leder af Benzin- og Transportkommissionen i Teheran by. Teherans offentlige viceanklager for fængselsanliggender under aktionerne i 2009

Som Teherans offentlige viceanklager for fængselsanliggender var han direkte ansvarlig for mange af arrestordrerne mod uskyldige, fredelige demonstranter og aktivister. Mange rapporter fra menneskerettighedsforkæmpere viser, at stort set alle de anholdte på hans ordre sidder i enecelle uden adgang til deres advokat eller familie og uden tiltale, i forskellig varighed, ofte under forhold, som svarer til tvungen forsvinding. Ofte underrettes deres familier ikke om anholdelsen

10.10.2011

9.

SOURI Hojatollah

Parlamentsdeputeret for Lorestanprovinsen. Medlem af Parlamentets Kommission for Udenrigs- og Sikkerhedspolitik. Tidligere leder af Evinfængslet

Som chef for Evinfængslet i hele 2009 havde han ansvaret for de alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, der foregik i dette fængsel i hans embedsperiode, f.eks. prygl samt psykisk og seksuel mishandling. Ifølge konsekvente oplysninger fra forskellige kilder er tortur almindelig i Evinfængslet. I afdeling 209 holdes mange aktivister indespærret på grund af deres fredelige aktiviteter i opposition til den siddende regering

10.10.2011

10.

TALA Hossein (alias TALA Hosseyn)

Vicegeneralguvernør (»Farmandar«) for Teheranprovinsen indtil september 2010, navnlig ansvarlig for politiets indgriben og dermed for undertrykkelsen af demonstrationer

Han modtog en pris i december 2010 for sin rolle i undertrykkelsen efter valget

10.10.2011

11.

TAMADDON Morteza (alias TAMADON Morteza)

Fødested: Shahr Kord-Isfahan

Fødselsdato: 1959

Tidligere generalguvernør for Teheranprovinsen og chef for Teheranprovinsens offentlige sikkerhedsråd, medlem af IRGC

I sin egenskab af guvernør og chef for Teheranprovinsens offentlige sikkerhedsråd havde han det overordnede ansvar for alle undertrykkelsesaktiviteterne, herunder indgrebene over for de politiske protester i juni 2009. Han er kendt for at være personligt inddraget i chikanen af oppositionslederne Karroubi og Moussavi

10.10.2011

12.

BAKHTIARI Seyyed Morteza

Fødested: Mashad (Iran)

Fødselsdato: 1952

Tidligere justitsminister (2009-2013), tidligere generalguvernør for Isfahan og direktør for statsfængselsorganisationen (indtil juni 2004)

Som justitsminister spillede han en hovedrolle i forbindelse med truslerne mod og chikanen af iranerne i udlandet ved at meddele, at der bliver oprettet en særret, som specifikt skal tage sig af de iranere, der bor i udlandet. Ved Teherans anklagers indsats vil to afdelinger i førsteinstans- og appelretterne og flere afdelinger i byretterne blive udpeget til at behandle spørgsmål vedrørende eksiliranere

10.10.2011

13.

HOSSEINI, dr. Mohammad (alias HOSSEYNI, dr. Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed og Sayyid)

Fødested: Rafsanjan, Kerman

Fødselsdato: 1961

Tidligere minister for kultur og islamisk vejledning (2009-2013)

Han var tidligere i IRGC og var medvirkende i undertrykkelsen af journalister

10.10.2011

14.

MOSLEHI Heydar (alias MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar)

Fødested: Isfahan (Iran)

Fødselsdato: 1956

Tidligere efterretningsminister (2009-2013)

Under hans ledelse har Efterretningsministeriet fortsat praksissen med udbredte vilkårlige tilbageholdelser og forfølgelse af protesterende og systemkritikere. Efterretningsministeriet driver fortsat Evinfængslets afdeling 209, hvor mange aktivister holdes indespærret på grund af deres fredelige aktiviteter i opposition til den siddende regering. Forhørsledere fra Efterretningsministeriet har udsat fanger i afdeling 209 for prygl samt psykisk og seksuel mishandling. Som tidligere efterretningsminister er Moslehi ansvarlig for de overgreb, der har fundet sted i hans embedsperiode

10.10.2011

15.

TAGHIPOUR Reza

Fødested: Maragheh (Iran)

Fødselsdato: 1957

Medlem af Teherans byråd. Tidligere minister for information og kommunikation (2009-2012)

Var som minister for information en af de øverste ansvarlige for censur og kontrol med internetaktiviteter og alle andre former for kommunikation (navnlig mobiltelefoner). Forhørsledere benytter under forhør af politiske fanger disses personlige oplysninger, mails og meddelelser. Ved flere lejligheder siden det seneste præsidentvalg og i forbindelse med gadedemonstrationer er mobiltelefonlinjer og afsendelse af SMS'er blevet afbrudt, satellit-TV-kanaler er blevet blokeret, og internetforbindelsen er blevet afbrudt lokalt eller i det mindste gjort langsommere

23.3.2012

16.

EMADI, Hamid Reza (alias Hamidreza Emadi)

Fødselsdato: ca. 1973

Fødested Hamedan

Bopæl: Teheran

Arbejdsplads: Press TV's hovedkvarter, Teheran

Nyhedsdirektør på Press TV. Tidligere overordnet producent på Press TV

Ansvarlig for at producere og transmittere de tvungne tilståelser fra indsatte, herunder journalister, politiske aktivister samt personer tilhørende det kurdiske og det arabiske mindretal, hvilket er en krænkelse af den internationalt anerkendte ret til en retfærdig rettergang og procedure. Den uafhængige radio- og TV-tilsynsmyndighed OFCOM idømte Press TV i Det Forenede Kongerige en bøde på 100 000 GBP for at have transmitteret den iransk-canadiske journalist og filmskaber Maziar Baharis tvungne tilståelse i 2011, som blev optaget i fængslet, mens Bahari var ulovligt tilbageholdt. NGO'er har rapporteret om yderligere tilfælde af tvungne TV-transmitterede tilståelser på Press TV. Emadi forbindes derfor med krænkelse af retten til en retfærdig procedure og rettergang

12.3.2013

---

| 12.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/14

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 372/2014

af 9. april 2014

om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004 for så vidt angår beregning af visse frister, behandling af klager og identifikation og beskyttelse af fortrolige oplysninger

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1), særlig artikel 27,

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Statsstøtte, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forbindelse med moderniseringen af statsstøttereglerne, som både skal bidrage til gennemførelsen af Europa 2020-stategien for vækst og til konsolideringen af budgetterne (2), blev forordning (EF) nr. 659/1999 ændret ved forordning (EU) nr. 734/2013 (3) for at forbedre statsstøttekontrollens effektivitet. Ændringen søger navnlig at gøre Kommissionens behandling af klager mere effektiv, at indføre en beføjelse for Kommissionen til direkte at anmode markedsdeltagerne om oplysninger og at gennemføre undersøgelser af økonomiske sektorer og støtteinstrumenter. |
| --- | --- |

(1)

I forbindelse med moderniseringen af statsstøttereglerne, som både skal bidrage til gennemførelsen af Europa 2020-stategien for vækst og til konsolideringen af budgetterne (2), blev forordning (EF) nr. 659/1999 ændret ved forordning (EU) nr. 734/2013 (3) for at forbedre statsstøttekontrollens effektivitet. Ændringen søger navnlig at gøre Kommissionens behandling af klager mere effektiv, at indføre en beføjelse for Kommissionen til direkte at anmode markedsdeltagerne om oplysninger og at gennemføre undersøgelser af økonomiske sektorer og støtteinstrumenter.

| (2) | I lyset af disse ændringer er det nødvendigt at identificere, hvilke begivenheder der er bestemmende for, hvornår fristerne begynder at løbe i forbindelse med anmodninger om oplysninger, som rettes til tredjeparter i henhold til forordning (EF) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(2)

I lyset af disse ændringer er det nødvendigt at identificere, hvilke begivenheder der er bestemmende for, hvornår fristerne begynder at løbe i forbindelse med anmodninger om oplysninger, som rettes til tredjeparter i henhold til forordning (EF) nr. 659/1999.

| (3) | Kommissionen kan på eget initiativ undersøge oplysninger om ulovlig støtte, uanset hvor de kommer fra, for at vurdere, om støtten er forenelig med traktatens artikel 107 og 108. Klager er i den forbindelse en vigtig informationskilde til at afsløre overtrædelser af statsstøttereglerne. Det er derfor vigtigt at opstille klare og effektive procedurer for behandling af klager, der indgives til Kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen kan på eget initiativ undersøge oplysninger om ulovlig støtte, uanset hvor de kommer fra, for at vurdere, om støtten er forenelig med traktatens artikel 107 og 108. Klager er i den forbindelse en vigtig informationskilde til at afsløre overtrædelser af statsstøttereglerne. Det er derfor vigtigt at opstille klare og effektive procedurer for behandling af klager, der indgives til Kommissionen.

| (4) | I henhold til artikel 20 i forordning (EF) nr. 659/1999 kan kun interesserede parter indgive klager for at underrette Kommissionen om påstået ulovlig støtte eller misbrug af støtte. I forbindelse hermed bør fysiske og juridiske personer, som indgiver en klage, skulle dokumentere, at de er interesserede parter i henhold til artikel 1, litra h), i forordning (EF) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 20 i forordning (EF) nr. 659/1999 kan kun interesserede parter indgive klager for at underrette Kommissionen om påstået ulovlig støtte eller misbrug af støtte. I forbindelse hermed bør fysiske og juridiske personer, som indgiver en klage, skulle dokumentere, at de er interesserede parter i henhold til artikel 1, litra h), i forordning (EF) nr. 659/1999.

| (5) | For at effektivisere klagebehandlingen og samtidig øge gennemsigtigheden og retssikkerheden er det hensigtsmæssigt at fastsætte, hvilke oplysninger klagere bør indsende til Kommissionen. For at sikre, at Kommissionen modtager alle relevante oplysninger i forbindelse med påstået ulovlig eller misbrugt støtte, kræver forordning (EF) nr. 659/1999, at interesserede parter udfylder en formular og indsender alle de obligatoriske oplysninger, der udbedes heri. Det bør derfor fastsættes, hvilken formular, der skal anvendes til dette formål. |
| --- | --- |

(5)

For at effektivisere klagebehandlingen og samtidig øge gennemsigtigheden og retssikkerheden er det hensigtsmæssigt at fastsætte, hvilke oplysninger klagere bør indsende til Kommissionen. For at sikre, at Kommissionen modtager alle relevante oplysninger i forbindelse med påstået ulovlig eller misbrugt støtte, kræver forordning (EF) nr. 659/1999, at interesserede parter udfylder en formular og indsender alle de obligatoriske oplysninger, der udbedes heri. Det bør derfor fastsættes, hvilken formular, der skal anvendes til dette formål.

| (6) | De krav, som skal opfyldes af interesserede parter, når de indgiver en klage, bør ikke være urimeligt belastende, men de bør sikre, at Kommissionen modtager alle de oplysninger, som er nødvendige for at påbegynde en undersøgelse af påstået ulovlig eller misbrugt støtte. |
| --- | --- |

(6)

De krav, som skal opfyldes af interesserede parter, når de indgiver en klage, bør ikke være urimeligt belastende, men de bør sikre, at Kommissionen modtager alle de oplysninger, som er nødvendige for at påbegynde en undersøgelse af påstået ulovlig eller misbrugt støtte.

| (7) | For at sikre, at forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger, som indsendes til Kommissionen, behandles i overensstemmelse med traktatens artikel 339, bør alle, der indsender oplysninger, klart angive, hvilke oplysninger de anser for fortrolige, og hvorfor det er tilfældet. Hvis der indgives fortrolige oplysninger, bør den pågældende person skulle indsende en ikke-fortrolig version af oplysningerne til Kommissionen, som kan videresendes til den relevante medlemsstat, så denne kan indgive bemærkninger. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger, som indsendes til Kommissionen, behandles i overensstemmelse med traktatens artikel 339, bør alle, der indsender oplysninger, klart angive, hvilke oplysninger de anser for fortrolige, og hvorfor det er tilfældet. Hvis der indgives fortrolige oplysninger, bør den pågældende person skulle indsende en ikke-fortrolig version af oplysningerne til Kommissionen, som kan videresendes til den relevante medlemsstat, så denne kan indgive bemærkninger.

| (8) | Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (4) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(8)

Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (4) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 794/2004 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 8 affattes således:






  a) | Stk. 1 affattes således:
  »1.   De tidsfrister, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 659/1999 og i denne forordning, eller som fastsættes af Kommissionen i medfør af traktatens artikel 108, beregnes i overensstemmelse med forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71 og de nærmere bestemmelser i stk. 2-5b i nærværende artikel. I tilfælde af uoverensstemmelse gælder bestemmelserne i denne forordning.«. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 8 affattes således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   De tidsfrister, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 659/1999 og i denne forordning, eller som fastsættes af Kommissionen i medfør af traktatens artikel 108, beregnes i overensstemmelse med forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71 og de nærmere bestemmelser i stk. 2-5b i nærværende artikel. I tilfælde af uoverensstemmelse gælder bestemmelserne i denne forordning.«.

| b) | Følgende stykker indsættes:
  »5a.   Ved afgørelse af hvornår tidsfristen, inden for hvilken tredjemand skal indgive de ønskede oplysninger i henhold til artikel 6a, stk. 6, i forordning (EF) nr. 659/1999, begynder at løbe, er den faktiske modtagelse af anmodningen om oplysninger den relevante begivenhed i relation til artikel 3, stk. 1, i forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71.
  5b.   Ved afgørelse af hvornår tidsfristen, inden for hvilken tredjemand skal indgive de ønskede oplysninger i henhold til artikel 6a, stk. 7, i forordning (EF) nr. 659/1999, begynder at løbe, er meddelelsen af afgørelsen den relevante begivenhed i relation til artikel 3, stk. 1, i forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71.«. |
| --- | --- |

b)

Følgende stykker indsættes:

»5a.   Ved afgørelse af hvornår tidsfristen, inden for hvilken tredjemand skal indgive de ønskede oplysninger i henhold til artikel 6a, stk. 6, i forordning (EF) nr. 659/1999, begynder at løbe, er den faktiske modtagelse af anmodningen om oplysninger den relevante begivenhed i relation til artikel 3, stk. 1, i forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71.

5b.   Ved afgørelse af hvornår tidsfristen, inden for hvilken tredjemand skal indgive de ønskede oplysninger i henhold til artikel 6a, stk. 7, i forordning (EF) nr. 659/1999, begynder at løbe, er meddelelsen af afgørelsen den relevante begivenhed i relation til artikel 3, stk. 1, i forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71.«.

| 2) | Følgende nye kapitler Va og Vb indsættes efter artikel 11:
  »KAPITEL Va
  KLAGEBEHANDLING
  Artikel 11a
  Antagelse af klager til behandling
  1.   Alle, der indgiver en klage i henhold til artikel 10, stk. 1, og artikel 20, stk. 2, i forordning (EF) nr. 659/99, skal godtgøre, at den pågældende er en interesseret part i henhold til artikel 1, litra h), i samme forordning.
  2.   Interesserede parter skal udfylde formularen i bilag IV behørigt og indgive alle de obligatoriske oplysninger, der udbedes heri. Kommissionen kan på grundlag af en begrundet anmodning fra en interesseret part fritage denne fra at udfylde dele af de oplysninger, der udbedes i formularen.
  3.   Klager skal indgives på et af Unionens officielle sprog.
  KAPITEL Vb
  IDENTIFIKATION OG BESKYTTELSE AF FORTROLIGE OPLYSNINGER
  Artikel 11b
  Beskyttelse af forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger
  Alle, der indsender oplysninger i henhold til forordning (EF) nr. 659/1999, skal klart angive, hvilke oplysninger den pågældende anser for fortrolige, og begrunde, hvorfor de er fortrolige, samt indsende en særskilt ikke-fortrolig version af oplysningerne. Hvis oplysninger skal indsendes inden en bestemt frist, vil samme frist gælde for indsendelse af en ikke-fortrolig version.«. |
| --- | --- |

2)

Følgende nye kapitler Va og Vb indsættes efter artikel 11:

»KAPITEL Va

KLAGEBEHANDLING

Artikel 11a

Antagelse af klager til behandling

1.   Alle, der indgiver en klage i henhold til artikel 10, stk. 1, og artikel 20, stk. 2, i forordning (EF) nr. 659/99, skal godtgøre, at den pågældende er en interesseret part i henhold til artikel 1, litra h), i samme forordning.

2.   Interesserede parter skal udfylde formularen i bilag IV behørigt og indgive alle de obligatoriske oplysninger, der udbedes heri. Kommissionen kan på grundlag af en begrundet anmodning fra en interesseret part fritage denne fra at udfylde dele af de oplysninger, der udbedes i formularen.

3.   Klager skal indgives på et af Unionens officielle sprog.

KAPITEL Vb

IDENTIFIKATION OG BESKYTTELSE AF FORTROLIGE OPLYSNINGER

Artikel 11b

Beskyttelse af forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger

Alle, der indsender oplysninger i henhold til forordning (EF) nr. 659/1999, skal klart angive, hvilke oplysninger den pågældende anser for fortrolige, og begrunde, hvorfor de er fortrolige, samt indsende en særskilt ikke-fortrolig version af oplysningerne. Hvis oplysninger skal indsendes inden en bestemt frist, vil samme frist gælde for indsendelse af en ikke-fortrolig version.«.

| 3) | Teksten i bilaget til nærværende forordning indsættes som bilag IV. |
| --- | --- |

3)

Teksten i bilaget til nærværende forordning indsættes som bilag IV.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. april 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  Meddelelse fra Kommissionen, EUROPA 2020 En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, KOM(2010) 2020 endelig.

2

(3)  Rådets forordning (EU) nr. 734/2013 af 22. juli 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 204 af 31.7.2013, s. 15).

3

(4)  Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1).

4

---

BILAG

»BILAG IV

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

| 12.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/23

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 373/2014

af 11. april 2014

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. april 2014.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 65,2 |
| TN | 123,3 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 98,3 |
| 0707 00 05 | MK | 51,2 |
| TR | 124,4 |
| ZZ | 87,8 |
| 0709 93 10 | MA | 44,0 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 68,8 |
| 0805 10 20 | EG | 47,9 |
| IL | 67,9 |
| MA | 49,8 |
| TN | 48,3 |
| TR | 53,1 |
| ZZ | 53,4 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 92,4 |
| ZZ | 64,0 |
| 0808 10 80 | AR | 93,3 |
| BR | 104,5 |
| CL | 108,2 |
| CN | 115,5 |
| MK | 25,2 |
| NZ | 132,7 |
| US | 190,8 |
| ZA | 118,5 |
| ZZ | 111,1 |
| 0808 30 90 | AR | 92,3 |
| CL | 123,2 |
| CN | 79,2 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 96,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

65,2

TN

123,3

TR

106,4

ZZ

98,3

0707 00 05

MK

51,2

TR

124,4

ZZ

87,8

0709 93 10

MA

44,0

TR

93,6

ZZ

68,8

0805 10 20

EG

47,9

IL

67,9

MA

49,8

TN

48,3

TR

53,1

ZZ

53,4

0805 50 10

MA

35,6

TR

92,4

ZZ

64,0

0808 10 80

AR

93,3

BR

104,5

CL

108,2

CN

115,5

MK

25,2

NZ

132,7

US

190,8

ZA

118,5

ZZ

111,1

0808 30 90

AR

92,3

CL

123,2

CN

79,2

ZA

92,6

ZZ

96,8

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 12.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/25

---

RÅDETS AFGØRELSE 2014/205/FUSP

af 10. april 2014

om ændring af afgørelse 2011/235/FUSP om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 12. april 2011 vedtog Rådet afgørelse 2011/235/FUSP (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 12. april 2011 vedtog Rådet afgørelse 2011/235/FUSP (1).

| (2) | På grundlag af en gennemgang af afgørelse 2011/235/FUSP bør de restriktive foranstaltninger forlænges indtil den 13. april 2015. |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af en gennemgang af afgørelse 2011/235/FUSP bør de restriktive foranstaltninger forlænges indtil den 13. april 2015.

| (3) | Oplysningerne vedrørende visse personer i bilaget til afgørelse 2011/235/FUSP bør ajourføres. |
| --- | --- |

(3)

Oplysningerne vedrørende visse personer i bilaget til afgørelse 2011/235/FUSP bør ajourføres.

| (4) | Afgørelse 2011/235/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Afgørelse 2011/235/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 6, stk. 2, i afgørelse 2011/235/FUSP affattes således:

»2.   Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 13. april 2015. Den gennemgås løbende. Den kan om nødvendigt forlænges eller ændres, hvis Rådet skønner, at målene i den ikke er nået.«

Artikel 2

Bilaget til afgørelse 2011/235/FUSP ændres som angivet i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. april 2014.

På Rådets vegne

D. KOURKOULAS

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2011/235/FUSP af 12. april 2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran (EUT L 100 af 14.4.2011, s. 51).

1

---

BILAG

Oplysningerne om personerne anført nedenfor erstatter oplysningerne om dem i bilaget til afgørelse 2011/235/FUSP:

Personer

| | Navn | Identificerende oplysninger | Begrundelse | Dato for opførelse på listen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | RAJABZADEH Azizollah | | Leder af Teherans katastrofeberedskabsorganisation (TDMO). Tidligere leder af Teherans politi (indtil januar 2010)
  Som øverstbefalende for de retshåndhævende styrker i Teheran og omegn er Azizollah Rajabzadeh den højest rangerende blandt de anklagede i sagen om overgreb i Kahrizakfængslet | |
| 2. | DORRI- NADJAFABADI Ghorban-Ali | Fødested: Najafabad (Iran) — Fødselsdato: 1945 | Medlem af Mæglernes Råd og også repræsentant for den øverste leder i Markaziprovinsen (»Centralprovinsen«). Tidligere (indtil september 2009) leder af den offentlige anklagemyndighed i Iran (forhenværende efterretningsminister under præsident Khatami)
  Som leder af den offentlige anklagemyndighed i Iran gav han ordre til og førte tilsyn med skueprocesserne efter de første demonstrationer efter valget, hvor de anklagede blev nægtet deres rettigheder og advokatbistand. Han har også en del af ansvaret for overgrebene i Kahrizak | |
| 3. | MORTAZAVI Said | Fødested: Meybod, Yazd (Iran) — Fødselsdato: 1967 | Tidligere leder af Irans smugleribekæmpelsestaskforce, tidligere offentlig anklager i Teheran (indtil august 2009)
  Som offentlig anklager i Teheran udstedte han en stående ordre, der blev brugt til at fængsle hundreder af aktivister, journalister og studerende. Han blev suspenderet i august 2010, efter at det iranske retsvæsen havde undersøgt hans rolle i, at tre mænd, der var fængslet på hans ordre efter valget, var afgået ved døden | |
| 4. | ZARGAR Ahmad | | Leder af organisationen »Organization for the Preservation of Morality«. Tidligere dommer, Teherans Appelret, afdeling 36
  Han har stadfæstet langvarige fængselsstraffe og dødsdomme til demonstranter | |
| 5. | ABBASZADEH-MESHKINI, Mahmoud | | Guvernør i Ilamprovinsen. Indenrigsministeriets forhenværende politiske direktør
  Han var som chef for Artikel 10-udvalget vedrørende Loven om Politiske Partiers og Gruppers Aktiviteter ansvarlig for at give tilladelse til demonstrationer og andre offentlige begivenheder og for at registrere politiske partier
  I 2010 suspenderede han de aktiviteter, som to politiske reformpartier, der er knyttet til Mousavi — Islamic Iran Participation Front og Islamic Revolution Mujahedeen Organization — udfoldede
  Han har siden 2009 konsekvent og konstant forbudt alle ikkestatslige forsamlinger og dermed nægtet den forfatningsmæssige ret til at protestere, hvilket har ført til mange anholdelser af fredelige demonstranter i modstrid med forsamlingsfriheden
  I 2009 nægtede han også at give oppositionen tilladelse til at afholde en mindehøjtidelighed for de mennesker, der blev dræbt under protesterne i forbindelse med præsidentvalget | 10.10.2011 |
| 6. | FIRUZABADI, generalmajor, dr. Seyyed Hasan (alias FIRUZABADI, generalmajor, dr. Seyed Hassan; FIROUZABADI, generalmajor, dr. Seyyed Hasan; FIROUZABADI, generalmajor, dr. Seyed Hassan) | Fødested: Mashad
  Fødselsdato: 3.2.1951 | Som stabschef for Irans væbnede styrker er han den øverste militære befalingsmand, der er ansvarlig for ledelsen af alle militære divisioner og politikker, herunder Den Islamiske Revolutionsgarde (IRGC) og politiet. Styrker under hans formelle kommandovej gennemførte en brutal undertrykkelse af fredelige demonstranter og massetilbageholdelser
  Desuden medlem af det øverste nationale sikkerhedsråd (SNSC) og Mæglernes Råd | 10.10.2011 |
| 7. | JOKAR Mohammad Saleh | | Siden 2011 parlamentsdeputeret for Yazdprovinsen. Tidligere øverstbefalende for de studerendes Basijstyrker
  I denne egenskab var han aktivt inddraget i undertrykkelsen af protester i skoler og på universiteter og den udenretlige tilbageholdelse af aktivister og journalister | 10.10.2011 |
| 8. | SALARKIA Mahmoud | Direktør for Teherans fodboldklub »Persepolis« | Leder af Benzin- og Transportkommissionen i Teheran by. Teherans offentlige viceanklager for fængselsanliggender under aktionerne i 2009
  Som Teherans offentlige viceanklager for fængselsanliggender var han direkte ansvarlig for mange af arrestordrerne mod uskyldige, fredelige demonstranter og aktivister. Mange rapporter fra menneskerettighedsforkæmpere viser, at stort set alle de anholdte på hans ordre sidder i enecelle uden adgang til deres advokat eller familie og uden tiltale, i forskellig varighed, ofte under forhold, som svarer til tvungen forsvinding. Ofte underrettes deres familier ikke om anholdelsen | 10.10.2011 |
| 9. | SOURI Hojatollah | | Parlamentsdeputeret for Lorestanprovinsen. Medlem af Parlamentets Kommission for Udenrigs- og Sikkerhedspolitik. Tidligere leder af Evinfængslet
  Som chef for Evinfængslet i hele 2009 havde han ansvaret for de alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, der foregik i dette fængsel i hans embedsperiode, f.eks. prygl samt psykisk og seksuel mishandling. Ifølge konsekvente oplysninger fra forskellige kilder er tortur almindelig i Evinfængslet. I afdeling 209 holdes mange aktivister indespærret på grund af deres fredelige aktiviteter i opposition til den siddende regering | 10.10.2011 |
| 10. | TALA Hossein (alias TALA Hosseyn) | | Vicegeneralguvernør (»Farmandar«) for Teheranprovinsen indtil september 2010, navnlig ansvarlig for politiets indgriben og dermed for undertrykkelsen af demonstrationer
  Han modtog en pris i december 2010 for sin rolle i undertrykkelsen efter valget | 10.10.2011 |
| 11. | TAMADDON Morteza (alias TAMADON Morteza) | Fødested: Shahr Kord-Isfahan
  Fødselsdato: 1959 | Tidligere generalguvernør for Teheranprovinsen og chef for Teheranprovinsens offentlige sikkerhedsråd, medlem af IRGC
  I sin egenskab af guvernør og chef for Teheranprovinsens offentlige sikkerhedsråd havde han det overordnede ansvar for alle undertrykkelsesaktiviteterne, herunder indgrebene over for de politiske protester i juni 2009. Han er kendt for at være personligt inddraget i chikanen af oppositionslederne Karroubi og Moussavi | 10.10.2011 |
| 12. | BAKHTIARI Seyyed Morteza | Fødested: Mashad (Iran)
  Fødselsdato: 1952 | Tidligere justitsminister (2009-2013), tidligere generalguvernør for Isfahan og direktør for statsfængselsorganisationen (indtil juni 2004)
  Som justitsminister spillede han en hovedrolle i forbindelse med truslerne mod og chikanen af iranerne i udlandet ved at meddele, at der bliver oprettet en særret, som specifikt skal tage sig af de iranere, der bor i udlandet. Ved Teherans anklagers indsats vil to afdelinger i førsteinstans- og appelretterne og flere afdelinger i byretterne blive udpeget til at behandle spørgsmål vedrørende eksiliranere | 10.10.2011 |
| 13. | HOSSEINI, dr. Mohammad (alias HOSSEYNI, dr. Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed og Sayyid) | Fødested: Rafsanjan, Kerman
  Fødselsdato: 1961 | Tidligere minister for kultur og islamisk vejledning (2009-2013)
  Han var tidligere i IRGC og var medvirkende i undertrykkelsen af journalister | 10.10.2011 |
| 14. | MOSLEHI Heydar (alias MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar) | Fødested: Isfahan (Iran)
  Fødselsdato: 1956 | Tidligere efterretningsminister (2009-2013)
  Under hans ledelse har Efterretningsministeriet fortsat praksissen med udbredte vilkårlige tilbageholdelser og forfølgelse af protesterende og systemkritikere. Efterretningsministeriet driver fortsat Evinfængslets afdeling 209, hvor mange aktivister holdes indespærret på grund af deres fredelige aktiviteter i opposition til den siddende regering. Forhørsledere fra Efterretningsministeriet har udsat fanger i afdeling 209 for prygl samt psykisk og seksuel mishandling. Som tidligere efterretningsminister er Moslehi ansvarlig for de overgreb, der har fundet sted i hans embedsperiode | 10.10.2011 |
| 15. | TAGHIPOUR Reza | Fødested: Maragheh (Iran)
  Fødselsdato: 1957 | Medlem af Teherans byråd. Tidligere minister for information og kommunikation (2009-2012)
  Var som minister for information en af de øverste ansvarlige for censur og kontrol med internetaktiviteter og alle andre former for kommunikation (navnlig mobiltelefoner). Forhørsledere benytter under forhør af politiske fanger disses personlige oplysninger, mails og meddelelser. Ved flere lejligheder siden det seneste præsidentvalg og i forbindelse med gadedemonstrationer er mobiltelefonlinjer og afsendelse af SMS'er blevet afbrudt, satellit-TV-kanaler er blevet blokeret, og internetforbindelsen er blevet afbrudt lokalt eller i det mindste gjort langsommere | 23.3.2012 |
| 16. | EMADI, Hamid Reza (alias Hamidreza Emadi) | Fødselsdato: ca. 1973
  Fødested: Hamedan
  Bopæl: Teheran
  Arbejdsplads: Press TV's hovedkvarter, Teheran | Nyhedsdirektør på Press TV. Tidligere overordnet producent på Press TV
  Ansvarlig for at producere og transmittere de tvungne tilståelser fra indsatte, herunder journalister, politiske aktivister samt personer tilhørende det kurdiske og det arabiske mindretal, hvilket er en krænkelse af den internationalt anerkendte ret til en retfærdig rettergang og procedure. Den uafhængige radio- og TV-tilsynsmyndighed OFCOM idømte Press TV i Det Forenede Kongerige en bøde på 100 000 GBP for at have transmitteret den iransk-canadiske journalist og filmskaber Maziar Baharis tvungne tilståelse i 2011, som blev optaget i fængslet, mens Bahari var ulovligt tilbageholdt. NGO'er har rapporteret om yderligere tilfælde af tvungne TV-transmitterede tilståelser på Press TV. Emadi forbindes derfor med krænkelse af retten til en retfærdig procedure og rettergang | 12.3.2013 |

Navn

Identificerende oplysninger

Begrundelse

Dato for opførelse på listen

1.

RAJABZADEH Azizollah

Leder af Teherans katastrofeberedskabsorganisation (TDMO). Tidligere leder af Teherans politi (indtil januar 2010)

Som øverstbefalende for de retshåndhævende styrker i Teheran og omegn er Azizollah Rajabzadeh den højest rangerende blandt de anklagede i sagen om overgreb i Kahrizakfængslet

2.

DORRI- NADJAFABADI Ghorban-Ali

Fødested: Najafabad (Iran) — Fødselsdato: 1945

Medlem af Mæglernes Råd og også repræsentant for den øverste leder i Markaziprovinsen (»Centralprovinsen«). Tidligere (indtil september 2009) leder af den offentlige anklagemyndighed i Iran (forhenværende efterretningsminister under præsident Khatami)

Som leder af den offentlige anklagemyndighed i Iran gav han ordre til og førte tilsyn med skueprocesserne efter de første demonstrationer efter valget, hvor de anklagede blev nægtet deres rettigheder og advokatbistand. Han har også en del af ansvaret for overgrebene i Kahrizak

3.

MORTAZAVI Said

Fødested: Meybod, Yazd (Iran) — Fødselsdato: 1967

Tidligere leder af Irans smugleribekæmpelsestaskforce, tidligere offentlig anklager i Teheran (indtil august 2009)

Som offentlig anklager i Teheran udstedte han en stående ordre, der blev brugt til at fængsle hundreder af aktivister, journalister og studerende. Han blev suspenderet i august 2010, efter at det iranske retsvæsen havde undersøgt hans rolle i, at tre mænd, der var fængslet på hans ordre efter valget, var afgået ved døden

4.

ZARGAR Ahmad

Leder af organisationen »Organization for the Preservation of Morality«. Tidligere dommer, Teherans Appelret, afdeling 36

Han har stadfæstet langvarige fængselsstraffe og dødsdomme til demonstranter

5.

ABBASZADEH-MESHKINI, Mahmoud

Guvernør i Ilamprovinsen. Indenrigsministeriets forhenværende politiske direktør

Han var som chef for Artikel 10-udvalget vedrørende Loven om Politiske Partiers og Gruppers Aktiviteter ansvarlig for at give tilladelse til demonstrationer og andre offentlige begivenheder og for at registrere politiske partier

I 2010 suspenderede han de aktiviteter, som to politiske reformpartier, der er knyttet til Mousavi — Islamic Iran Participation Front og Islamic Revolution Mujahedeen Organization — udfoldede

Han har siden 2009 konsekvent og konstant forbudt alle ikkestatslige forsamlinger og dermed nægtet den forfatningsmæssige ret til at protestere, hvilket har ført til mange anholdelser af fredelige demonstranter i modstrid med forsamlingsfriheden

I 2009 nægtede han også at give oppositionen tilladelse til at afholde en mindehøjtidelighed for de mennesker, der blev dræbt under protesterne i forbindelse med præsidentvalget

10.10.2011

6.

FIRUZABADI, generalmajor, dr. Seyyed Hasan (alias FIRUZABADI, generalmajor, dr. Seyed Hassan; FIROUZABADI, generalmajor, dr. Seyyed Hasan; FIROUZABADI, generalmajor, dr. Seyed Hassan)

Fødested: Mashad

Fødselsdato: 3.2.1951

Som stabschef for Irans væbnede styrker er han den øverste militære befalingsmand, der er ansvarlig for ledelsen af alle militære divisioner og politikker, herunder Den Islamiske Revolutionsgarde (IRGC) og politiet. Styrker under hans formelle kommandovej gennemførte en brutal undertrykkelse af fredelige demonstranter og massetilbageholdelser

Desuden medlem af det øverste nationale sikkerhedsråd (SNSC) og Mæglernes Råd

10.10.2011

7.

JOKAR Mohammad Saleh

Siden 2011 parlamentsdeputeret for Yazdprovinsen. Tidligere øverstbefalende for de studerendes Basijstyrker

I denne egenskab var han aktivt inddraget i undertrykkelsen af protester i skoler og på universiteter og den udenretlige tilbageholdelse af aktivister og journalister

10.10.2011

8.

SALARKIA Mahmoud

Direktør for Teherans fodboldklub »Persepolis«

Leder af Benzin- og Transportkommissionen i Teheran by. Teherans offentlige viceanklager for fængselsanliggender under aktionerne i 2009

Som Teherans offentlige viceanklager for fængselsanliggender var han direkte ansvarlig for mange af arrestordrerne mod uskyldige, fredelige demonstranter og aktivister. Mange rapporter fra menneskerettighedsforkæmpere viser, at stort set alle de anholdte på hans ordre sidder i enecelle uden adgang til deres advokat eller familie og uden tiltale, i forskellig varighed, ofte under forhold, som svarer til tvungen forsvinding. Ofte underrettes deres familier ikke om anholdelsen

10.10.2011

9.

SOURI Hojatollah

Parlamentsdeputeret for Lorestanprovinsen. Medlem af Parlamentets Kommission for Udenrigs- og Sikkerhedspolitik. Tidligere leder af Evinfængslet

Som chef for Evinfængslet i hele 2009 havde han ansvaret for de alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, der foregik i dette fængsel i hans embedsperiode, f.eks. prygl samt psykisk og seksuel mishandling. Ifølge konsekvente oplysninger fra forskellige kilder er tortur almindelig i Evinfængslet. I afdeling 209 holdes mange aktivister indespærret på grund af deres fredelige aktiviteter i opposition til den siddende regering

10.10.2011

10.

TALA Hossein (alias TALA Hosseyn)

Vicegeneralguvernør (»Farmandar«) for Teheranprovinsen indtil september 2010, navnlig ansvarlig for politiets indgriben og dermed for undertrykkelsen af demonstrationer

Han modtog en pris i december 2010 for sin rolle i undertrykkelsen efter valget

10.10.2011

11.

TAMADDON Morteza (alias TAMADON Morteza)

Fødested: Shahr Kord-Isfahan

Fødselsdato: 1959

Tidligere generalguvernør for Teheranprovinsen og chef for Teheranprovinsens offentlige sikkerhedsråd, medlem af IRGC

I sin egenskab af guvernør og chef for Teheranprovinsens offentlige sikkerhedsråd havde han det overordnede ansvar for alle undertrykkelsesaktiviteterne, herunder indgrebene over for de politiske protester i juni 2009. Han er kendt for at være personligt inddraget i chikanen af oppositionslederne Karroubi og Moussavi

10.10.2011

12.

BAKHTIARI Seyyed Morteza

Fødested: Mashad (Iran)

Fødselsdato: 1952

Tidligere justitsminister (2009-2013), tidligere generalguvernør for Isfahan og direktør for statsfængselsorganisationen (indtil juni 2004)

Som justitsminister spillede han en hovedrolle i forbindelse med truslerne mod og chikanen af iranerne i udlandet ved at meddele, at der bliver oprettet en særret, som specifikt skal tage sig af de iranere, der bor i udlandet. Ved Teherans anklagers indsats vil to afdelinger i førsteinstans- og appelretterne og flere afdelinger i byretterne blive udpeget til at behandle spørgsmål vedrørende eksiliranere

10.10.2011

13.

HOSSEINI, dr. Mohammad (alias HOSSEYNI, dr. Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed og Sayyid)

Fødested: Rafsanjan, Kerman

Fødselsdato: 1961

Tidligere minister for kultur og islamisk vejledning (2009-2013)

Han var tidligere i IRGC og var medvirkende i undertrykkelsen af journalister

10.10.2011

14.

MOSLEHI Heydar (alias MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar)

Fødested: Isfahan (Iran)

Fødselsdato: 1956

Tidligere efterretningsminister (2009-2013)

Under hans ledelse har Efterretningsministeriet fortsat praksissen med udbredte vilkårlige tilbageholdelser og forfølgelse af protesterende og systemkritikere. Efterretningsministeriet driver fortsat Evinfængslets afdeling 209, hvor mange aktivister holdes indespærret på grund af deres fredelige aktiviteter i opposition til den siddende regering. Forhørsledere fra Efterretningsministeriet har udsat fanger i afdeling 209 for prygl samt psykisk og seksuel mishandling. Som tidligere efterretningsminister er Moslehi ansvarlig for de overgreb, der har fundet sted i hans embedsperiode

10.10.2011

15.

TAGHIPOUR Reza

Fødested: Maragheh (Iran)

Fødselsdato: 1957

Medlem af Teherans byråd. Tidligere minister for information og kommunikation (2009-2012)

Var som minister for information en af de øverste ansvarlige for censur og kontrol med internetaktiviteter og alle andre former for kommunikation (navnlig mobiltelefoner). Forhørsledere benytter under forhør af politiske fanger disses personlige oplysninger, mails og meddelelser. Ved flere lejligheder siden det seneste præsidentvalg og i forbindelse med gadedemonstrationer er mobiltelefonlinjer og afsendelse af SMS'er blevet afbrudt, satellit-TV-kanaler er blevet blokeret, og internetforbindelsen er blevet afbrudt lokalt eller i det mindste gjort langsommere

23.3.2012

16.

EMADI, Hamid Reza (alias Hamidreza Emadi)

Fødselsdato: ca. 1973

Fødested: Hamedan

Bopæl: Teheran

Arbejdsplads: Press TV's hovedkvarter, Teheran

Nyhedsdirektør på Press TV. Tidligere overordnet producent på Press TV

Ansvarlig for at producere og transmittere de tvungne tilståelser fra indsatte, herunder journalister, politiske aktivister samt personer tilhørende det kurdiske og det arabiske mindretal, hvilket er en krænkelse af den internationalt anerkendte ret til en retfærdig rettergang og procedure. Den uafhængige radio- og TV-tilsynsmyndighed OFCOM idømte Press TV i Det Forenede Kongerige en bøde på 100 000 GBP for at have transmitteret den iransk-canadiske journalist og filmskaber Maziar Baharis tvungne tilståelse i 2011, som blev optaget i fængslet, mens Bahari var ulovligt tilbageholdt. NGO'er har rapporteret om yderligere tilfælde af tvungne TV-transmitterede tilståelser på Press TV. Emadi forbindes derfor med krænkelse af retten til en retfærdig procedure og rettergang

12.3.2013

---

| 12.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/30

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 6. november 2013

om Tysklands foranstaltninger til fordel for HoKaWe Eberswalde GmbH SA.34721 (2012/C) (ex 2012/NN)

(meddelt under nummer C(2013) 7058)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2014/206/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Den 30. april 2012 modtog Kommissionen en klage fra en træforarbejdende virksomhed, som driver et kraftværk i delstaten Brandenburg, vedrørende en 15-årig rammeaftale, som var blevet indgået mellem delstaten Brandenburg og HoKaWe Eberswalde GmbH (herefter »HoKaWe«), og som ifølge klageren udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

(1)

Den 30. april 2012 modtog Kommissionen en klage fra en træforarbejdende virksomhed, som driver et kraftværk i delstaten Brandenburg, vedrørende en 15-årig rammeaftale, som var blevet indgået mellem delstaten Brandenburg og HoKaWe Eberswalde GmbH (herefter »HoKaWe«), og som ifølge klageren udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| (2) | Den 11. maj 2012 tilsendte Kommissionen Tyskland et ikke-fortroligt resumé af klagen og anmodede om yderligere oplysninger. Ved brev af 6. juni 2012 tog Tyskland stilling til klagen og fremsendte de ønskede oplysninger. |
| --- | --- |

(2)

Den 11. maj 2012 tilsendte Kommissionen Tyskland et ikke-fortroligt resumé af klagen og anmodede om yderligere oplysninger. Ved brev af 6. juni 2012 tog Tyskland stilling til klagen og fremsendte de ønskede oplysninger.

| (3) | Den 27. august 2012 videresendte Kommissionen en ikke-fortrolig udgave af dette svar til klageren og spurgte, om klageren ville gå videre i sagen. Klageren meddelte den 4. september 2012, at han ikke vil trække klagen tilbage. |
| --- | --- |

(3)

Den 27. august 2012 videresendte Kommissionen en ikke-fortrolig udgave af dette svar til klageren og spurgte, om klageren ville gå videre i sagen. Klageren meddelte den 4. september 2012, at han ikke vil trække klagen tilbage.

| (4) | Ved brev af 19. december 2013 underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 108, stk. 2, i TEUF vedrørende den pågældende støtte. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 19. december 2013 underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 108, stk. 2, i TEUF vedrørende den pågældende støtte.

| (5) | Kommissionens beslutning om at indlede en procedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til foranstaltningen. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens beslutning om at indlede en procedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til foranstaltningen.

| (6) | Ved brev af 28. februar 2013 tog Tyskland stilling til beslutningen. Derudover modtog Kommissionen den 30. april 2013 bemærkninger fra to interesserede parter og den 3. maj 2013 en reaktion fra klageren. |
| --- | --- |

(6)

Ved brev af 28. februar 2013 tog Tyskland stilling til beslutningen. Derudover modtog Kommissionen den 30. april 2013 bemærkninger fra to interesserede parter og den 3. maj 2013 en reaktion fra klageren.

| (7) | De ikke-fortrolige udgaver af disse bemærkninger blev videresendt til Tyskland den 17. maj 2013. Tyskland fremsatte bemærkninger hertil den 11. juni 2013 og supplerede disse bemærkninger ved brev af 13. juni 2013. |
| --- | --- |

(7)

De ikke-fortrolige udgaver af disse bemærkninger blev videresendt til Tyskland den 17. maj 2013. Tyskland fremsatte bemærkninger hertil den 11. juni 2013 og supplerede disse bemærkninger ved brev af 13. juni 2013.

| (8) | Ved brev af 2. august 2013, 17. september 2013 og 23. september 2013 udbad Kommissionen sig nærmere oplysninger, som Tyskland besvarede ved brev af 15. august 2013, 20. september 2013 og 1. oktober 2013. |
| --- | --- |

(8)

Ved brev af 2. august 2013, 17. september 2013 og 23. september 2013 udbad Kommissionen sig nærmere oplysninger, som Tyskland besvarede ved brev af 15. august 2013, 20. september 2013 og 1. oktober 2013.

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Støttemodtageren

| (9) | HoKaWe er et anpartsselskab, som driver et træfyret biomassekraftværk i Eberswalde i delstaten Brandenburg. Kraftværket blev bygget i 2005 og kom i drift i 2006. I juni 2011 indledte byretten i Frankfurt/Oder en insolvensbehandling af HoKaWe. Virksomheden har imidlertid endnu ikke indstillet sin erhvervsmæssige virksomhed. |
| --- | --- |

(9)

HoKaWe er et anpartsselskab, som driver et træfyret biomassekraftværk i Eberswalde i delstaten Brandenburg. Kraftværket blev bygget i 2005 og kom i drift i 2006. I juni 2011 indledte byretten i Frankfurt/Oder en insolvensbehandling af HoKaWe. Virksomheden har imidlertid endnu ikke indstillet sin erhvervsmæssige virksomhed.

| (10) | Landkreis Barnim var interesseret i at erhverve HoKaWes aktiver med henblik på at fortsætte driften. I maj 2012 blev kontrakten vedrørende salget af HoKaWes aktiver vedtaget på skiftesamlingen, og salget blev optaget i en notarialakt. Da delstaten Brandenburg ikke har accepteret overdragelsen af rammeaftalen om levering af træ fra Brandenburgs statsskov (rammeaftalen er genstand for den foreliggende afgørelse) til den nye ejer, har Landkreis Barnim opsagt købskontrakten. |
| --- | --- |

(10)

Landkreis Barnim var interesseret i at erhverve HoKaWes aktiver med henblik på at fortsætte driften. I maj 2012 blev kontrakten vedrørende salget af HoKaWes aktiver vedtaget på skiftesamlingen, og salget blev optaget i en notarialakt. Da delstaten Brandenburg ikke har accepteret overdragelsen af rammeaftalen om levering af træ fra Brandenburgs statsskov (rammeaftalen er genstand for den foreliggende afgørelse) til den nye ejer, har Landkreis Barnim opsagt købskontrakten.

2.2.   Beskrivelse af foranstaltningen

| (11) | I juni 2005 indgik delstaten Brandenburg og HoKaWe en rammeaftale om levering af træ fra Brandenburgs statsskov. Aftalen fastsætter mængderne, betingelserne og vilkårene for levering af træ (3) til HoKaWe i en periode på 15 år (fra den 1. juni 2006 til den 1. juni 2021). Der blev givet tilsagn om 150 000 rummeter (rm) om året fra nærområdet (leveringsradius på maks. 70 km) omkring kraftværket i Eberswalde. |
| --- | --- |

(11)

I juni 2005 indgik delstaten Brandenburg og HoKaWe en rammeaftale om levering af træ fra Brandenburgs statsskov. Aftalen fastsætter mængderne, betingelserne og vilkårene for levering af træ (3) til HoKaWe i en periode på 15 år (fra den 1. juni 2006 til den 1. juni 2021). Der blev givet tilsagn om 150 000 rummeter (rm) om året fra nærområdet (leveringsradius på maks. 70 km) omkring kraftværket i Eberswalde.

| (12) | I aftalen blev der fastsat en udgangsbasispris på 15,50 EUR/rm for 2004. Desuden fastsatte aftalens ordlyd årlige prisjusteringer, som skulle aftales mellem parterne på baggrund af udviklingen i Forbundsrepublikkens statistiske kontors industritræprisindeks (4). Ændringer i træprisen i forhold til basisprisen skulle bæres med 50 % af køber og 50 % af sælger (herefter »prisjusteringsklausulen«). |
| --- | --- |

(12)

I aftalen blev der fastsat en udgangsbasispris på 15,50 EUR/rm for 2004. Desuden fastsatte aftalens ordlyd årlige prisjusteringer, som skulle aftales mellem parterne på baggrund af udviklingen i Forbundsrepublikkens statistiske kontors industritræprisindeks (4). Ændringer i træprisen i forhold til basisprisen skulle bæres med 50 % af køber og 50 % af sælger (herefter »prisjusteringsklausulen«).

| (13) | Med henblik på beregning af den pågældende prisjustering indeholdt aftalen imidlertid også følgende formel (herefter »prisjusteringsformele« eller »formelen«): |
| --- | --- |

(13)

Med henblik på beregning af den pågældende prisjustering indeholdt aftalen imidlertid også følgende formel (herefter »prisjusteringsformele« eller »formelen«):

Formula

| (14) | Følgelig skal der sondres mellem prisjusteringsklausulen efter aftalens ordlyd og prisjusteringsformelen. |
| --- | --- |

(14)

Følgelig skal der sondres mellem prisjusteringsklausulen efter aftalens ordlyd og prisjusteringsformelen.

| (15) | Ifølge Tyskland afspejler prisjusteringsklausulen parternes hensigter. Dette baseres på et internt notat fra Brandenburgs ministerium for landbrug, miljøbeskyttelse og fysisk planlægning af 1. oktober 2003 vedrørende et møde mellem repræsentanter for delstaten Brandenburg og repræsentanter for HoKaWe, hvoraf det klart fremgår, at den af parterne under forhandlingerne tilstræbte prisjustering er i overensstemmelse med prisjusteringsklausulen. Dette underbygges yderligere af et notat fra Brandenburgs ministerium for økonomi og europæiske anliggender af 5. januar 2011, hvori det anbefales at henholdsvis tilpasse og fortolke rammeaftalen således, at dens ordlyd følges, for på denne måde at afspejle parternes egentlige hensigter. |
| --- | --- |

(15)

Ifølge Tyskland afspejler prisjusteringsklausulen parternes hensigter. Dette baseres på et internt notat fra Brandenburgs ministerium for landbrug, miljøbeskyttelse og fysisk planlægning af 1. oktober 2003 vedrørende et møde mellem repræsentanter for delstaten Brandenburg og repræsentanter for HoKaWe, hvoraf det klart fremgår, at den af parterne under forhandlingerne tilstræbte prisjustering er i overensstemmelse med prisjusteringsklausulen. Dette underbygges yderligere af et notat fra Brandenburgs ministerium for økonomi og europæiske anliggender af 5. januar 2011, hvori det anbefales at henholdsvis tilpasse og fortolke rammeaftalen således, at dens ordlyd følges, for på denne måde at afspejle parternes egentlige hensigter.

| (16) | Formelen var på sin side fejlagtig, hvilket bekræftes i en udtalelse fra Tyskland og i to udtalelser udarbejdet på delstaten Brandenburgs foranledning (5) i 2010, og førte ikke til et resultat, som ville have været i overensstemmelse med de hensigter, parterne definerede i prisjusteringsklausulen. |
| --- | --- |

(16)

Formelen var på sin side fejlagtig, hvilket bekræftes i en udtalelse fra Tyskland og i to udtalelser udarbejdet på delstaten Brandenburgs foranledning (5) i 2010, og førte ikke til et resultat, som ville have været i overensstemmelse med de hensigter, parterne definerede i prisjusteringsklausulen.

| (17) | Efter aftalens ikrafttræden blev prisen justeret på grundlag af formelen. I modsætning til de i aftalens ordlyd udtrykte hensigter svarede de efter formelen beregnede prisjusteringer ikke til den faktiske udvikling i industritræprisindekset, men lå derimod væsentligt under gennemsnitsprisen for træ fra statsskoven i Brandenburg. Derudover førte formelen ikke til den af parterne tilstræbte ligelige fordeling af risikoen for prisudsving mellem delstaten og HoKaWe. |
| --- | --- |

(17)

Efter aftalens ikrafttræden blev prisen justeret på grundlag af formelen. I modsætning til de i aftalens ordlyd udtrykte hensigter svarede de efter formelen beregnede prisjusteringer ikke til den faktiske udvikling i industritræprisindekset, men lå derimod væsentligt under gennemsnitsprisen for træ fra statsskoven i Brandenburg. Derudover førte formelen ikke til den af parterne tilstræbte ligelige fordeling af risikoen for prisudsving mellem delstaten og HoKaWe.

| (18) | Årsagen hertil er, som det er nævnt i betragtning 16, det fejlagtige ved formelen, idet den ikke gengav de i prisjusteringsklausulen fastlagte hensigter hos parterne matematisk korrekt (6). |
| --- | --- |

(18)

Årsagen hertil er, som det er nævnt i betragtning 16, det fejlagtige ved formelen, idet den ikke gengav de i prisjusteringsklausulen fastlagte hensigter hos parterne matematisk korrekt (6).

| (19) | Desuden fremgår det af Tysklands brev af 28. februar 2013, at parterne med hensyn til parametrene for beregningen af prisjusteringen i henhold til formelen har anlagt en vurdering flere gange i aftaleperioden (7). Tyskland meddelte Kommissionen, at årsagerne hertil ikke længere fremgår af dokumenterne. |
| --- | --- |

(19)

Desuden fremgår det af Tysklands brev af 28. februar 2013, at parterne med hensyn til parametrene for beregningen af prisjusteringen i henhold til formelen har anlagt en vurdering flere gange i aftaleperioden (7). Tyskland meddelte Kommissionen, at årsagerne hertil ikke længere fremgår af dokumenterne.

| (20) | I de to udtalelser, der blev udarbejdet på foranledning af delstaten Brandenburg i 2010 (jf. betragtning 16), blev der henvist til aftalens mulige statsstøtteretlige relevans, og det blev anbefalet at tilpasse aftalen gennem en ændring af formelen. Efter forhandlinger mellem HoKaWe og delstaten Brandenburg underskrev parterne derfor den 26. august 2011 en revideret udgave af aftalen, som trådte i kraft den 1. juli 2011. Den reviderede udgave løste de i betragtning 12 til 19 beskrevne problemer, idet det blev fastlagt, at priserne fra den 1. juli 2011 skulle justeres i henhold til prisjusteringsklausulen og dermed i overensstemmelse med parternes oprindelige hensigter. Fra denne dato var formelen altså ikke længere en bestanddel af aftalen og kunne således ikke længere finde anvendelse. |
| --- | --- |

(20)

I de to udtalelser, der blev udarbejdet på foranledning af delstaten Brandenburg i 2010 (jf. betragtning 16), blev der henvist til aftalens mulige statsstøtteretlige relevans, og det blev anbefalet at tilpasse aftalen gennem en ændring af formelen. Efter forhandlinger mellem HoKaWe og delstaten Brandenburg underskrev parterne derfor den 26. august 2011 en revideret udgave af aftalen, som trådte i kraft den 1. juli 2011. Den reviderede udgave løste de i betragtning 12 til 19 beskrevne problemer, idet det blev fastlagt, at priserne fra den 1. juli 2011 skulle justeres i henhold til prisjusteringsklausulen og dermed i overensstemmelse med parternes oprindelige hensigter. Fra denne dato var formelen altså ikke længere en bestanddel af aftalen og kunne således ikke længere finde anvendelse.

| (21) | Desuden besluttede delstaten Brandenburg ikke at videreføre aftalen med fremtidige investorer, som måtte overtage HoKaWes formue. |
| --- | --- |

(21)

Desuden besluttede delstaten Brandenburg ikke at videreføre aftalen med fremtidige investorer, som måtte overtage HoKaWes formue.

2.3.   Begrundelse for indledning af proceduren

| (22) | Den 19. december 2012 besluttede Kommissionen at indlede en formel undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF (herefter »indledningsbeslutningen«). |
| --- | --- |

(22)

Den 19. december 2012 besluttede Kommissionen at indlede en formel undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF (herefter »indledningsbeslutningen«).

| (23) | Heri fandt Kommissionen foreløbig, at gennemførelsen af den mellem delstaten Brandenburg og HoKaWe indgåede rammeaftale omfatter et støttelement. |
| --- | --- |

(23)

Heri fandt Kommissionen foreløbig, at gennemførelsen af den mellem delstaten Brandenburg og HoKaWe indgåede rammeaftale omfatter et støttelement.

| (24) | Kommissionen satte spørgsmålstegn ved, om en privat sælger på markedet på forhånd ville have accepteret en afregningspris som den, der blev resultatet af anvendelsen af den beskrevne prisjusteringsformel. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen satte spørgsmålstegn ved, om en privat sælger på markedet på forhånd ville have accepteret en afregningspris som den, der blev resultatet af anvendelsen af den beskrevne prisjusteringsformel.

| (25) | Selv om man antager, at aftaleparterne ikke var klar over den fejlagtige formel, tvivler Kommissionen stadig meget på, at de tyske myndigheder handlede i overensstemmelse med markedet i forbindelse med en senere gennemførelse af aftalen. Årsagen hertil var udviklingen i prisen på træ solgt i henhold til aftalen, for den efter formelen beregnede pris lå væsentligt lavere end gennemsnitsprisen på træ i delstaten Brandenburg. En fornuftig privat sælger i samme situation ville straks have brugt alle muligheder for at ændre prisjusteringsmetoden. Men de tyske myndigheder fortsatte med at anvende formelen indtil 2011. |
| --- | --- |

(25)

Selv om man antager, at aftaleparterne ikke var klar over den fejlagtige formel, tvivler Kommissionen stadig meget på, at de tyske myndigheder handlede i overensstemmelse med markedet i forbindelse med en senere gennemførelse af aftalen. Årsagen hertil var udviklingen i prisen på træ solgt i henhold til aftalen, for den efter formelen beregnede pris lå væsentligt lavere end gennemsnitsprisen på træ i delstaten Brandenburg. En fornuftig privat sælger i samme situation ville straks have brugt alle muligheder for at ændre prisjusteringsmetoden. Men de tyske myndigheder fortsatte med at anvende formelen indtil 2011.

| (26) | Kommissionen nåede under hensyntagen til disse betragtninger til den konklusion, at det på nuværende tidspunkt ikke kan udelukkes, at HoKaWe har fået en fordel af aftalen, og at den derfor har udgjort statsstøtte i perioden fra aftalens ikrafttrædelsesdato (den 1.6.2006), til kontrakten blev ændret (den 30.6.2011). Eftersom der hverken er noget åbenbart retsgrundlag for statsstøttens forenelighed, eller Tyskland har gjort et sådant gældende, tvivler Kommissionen på, at foranstaltningen kan anses for forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen nåede under hensyntagen til disse betragtninger til den konklusion, at det på nuværende tidspunkt ikke kan udelukkes, at HoKaWe har fået en fordel af aftalen, og at den derfor har udgjort statsstøtte i perioden fra aftalens ikrafttrædelsesdato (den 1.6.2006), til kontrakten blev ændret (den 30.6.2011). Eftersom der hverken er noget åbenbart retsgrundlag for statsstøttens forenelighed, eller Tyskland har gjort et sådant gældende, tvivler Kommissionen på, at foranstaltningen kan anses for forenelig med det indre marked.

3.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (27) | I løbet af den formelle undersøgelsesprocedure modtog Kommissionen en bemærkning fra klageren samt to bemærkninger fra andre interesserede parter. |
| --- | --- |

(27)

I løbet af den formelle undersøgelsesprocedure modtog Kommissionen en bemærkning fra klageren samt to bemærkninger fra andre interesserede parter.

| (28) | Klageren fremsendte interne notater fra Brandenburgs ministerium for landbrug, miljøbeskyttelse og fysisk planlægning fra december 2003 og marts 2004. Ifølge klageren viser disse notater, at der allerede inden indgåelsen af aftalen var betænkeligheder ved flere aspekter heri: I notatet fra december 2003 blev det således på daværende tidspunkt med hensyn til konsekvenserne af aftalen fastslået, at aftalen allerede for 2004 kunne føre til en pris, som lå væsentligt under det daværende prisniveau for industritræ. Ligeledes blev der i det interne notat fra marts 2004 henvist til, at prisjusteringsmetoden ville medføre urimelige prisindrømmelser fra delstaten Brandenburgs side. Det blev derfor udtrykkeligt anbefalet at nytænke aftalen eller genforhandle enkelte punkter heri. |
| --- | --- |

(28)

Klageren fremsendte interne notater fra Brandenburgs ministerium for landbrug, miljøbeskyttelse og fysisk planlægning fra december 2003 og marts 2004. Ifølge klageren viser disse notater, at der allerede inden indgåelsen af aftalen var betænkeligheder ved flere aspekter heri: I notatet fra december 2003 blev det således på daværende tidspunkt med hensyn til konsekvenserne af aftalen fastslået, at aftalen allerede for 2004 kunne føre til en pris, som lå væsentligt under det daværende prisniveau for industritræ. Ligeledes blev der i det interne notat fra marts 2004 henvist til, at prisjusteringsmetoden ville medføre urimelige prisindrømmelser fra delstaten Brandenburgs side. Det blev derfor udtrykkeligt anbefalet at nytænke aftalen eller genforhandle enkelte punkter heri.

| (29) | Klageren anførte, at ingen privat sælger i en tilsvarende situation ville have indgået en sådan aftale, og at en privat sælger omgående ville have truffet foranstaltninger, da det stod klart, at priserne lå under markedspriserne, og ikke ville have ventet i fem år. Desuden hævdede klageren, for så vidt angår prisjusteringen, at de aftalte priser ikke havde afspejlet den faktiske udvikling på træmarkedet, men snarere havde indbragt HoKaWe en uberettiget fordel. Størrelsen af den i perioden fra 2006 til 2011 ydede støtte skønnes af klageren til 7,3 mio. EUR (til grund for dette skøn lægges den mellem klageren og andre leverandører aftalte gennemsnitspris på træ). |
| --- | --- |

(29)

Klageren anførte, at ingen privat sælger i en tilsvarende situation ville have indgået en sådan aftale, og at en privat sælger omgående ville have truffet foranstaltninger, da det stod klart, at priserne lå under markedspriserne, og ikke ville have ventet i fem år. Desuden hævdede klageren, for så vidt angår prisjusteringen, at de aftalte priser ikke havde afspejlet den faktiske udvikling på træmarkedet, men snarere havde indbragt HoKaWe en uberettiget fordel. Størrelsen af den i perioden fra 2006 til 2011 ydede støtte skønnes af klageren til 7,3 mio. EUR (til grund for dette skøn lægges den mellem klageren og andre leverandører aftalte gennemsnitspris på træ).

| (30) | Derudover har Kommissionen modtaget bemærkninger fra to træforarbejdende virksomheder i delstaten Brandenburg. Ifølge disse virksomheder havnede en væsentlig del af det træ, som kom fra statsskoven i Brandenburg, på grund af den langsigtede aftale i første omgang slet ikke på det regionale træmarked, hvilket har forårsaget uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger og truet små træforarbejdende virksomheder på deres eksistens. |
| --- | --- |

(30)

Derudover har Kommissionen modtaget bemærkninger fra to træforarbejdende virksomheder i delstaten Brandenburg. Ifølge disse virksomheder havnede en væsentlig del af det træ, som kom fra statsskoven i Brandenburg, på grund af den langsigtede aftale i første omgang slet ikke på det regionale træmarked, hvilket har forårsaget uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger og truet små træforarbejdende virksomheder på deres eksistens.

4.   BEMÆRKNINGER FRA TYSKLAND

| (31) | Tyskland fastholdt sin opfattelse af, at rammeaftalen var markedskonform og følgelig ikke indeholdt elementer af statsstøtte. |
| --- | --- |

(31)

Tyskland fastholdt sin opfattelse af, at rammeaftalen var markedskonform og følgelig ikke indeholdt elementer af statsstøtte.

| (32) | Ifølge oplysninger fra Tyskland fandtes der på tidspunktet for underskrivelsen af aftalen ikke noget marked for energitræ. Derfor havde parterne aftalt, at den pris, som HoKaWe skulle betale, skulle fastsættes på grundlag af prisen på industritræ, og at prisjusteringerne skulle foretages på baggrund af udviklingen i industritræprisindekset. Tyskland anførte desuden, at aftalens ordlyd afspejlede den tilsigtede prisjusteringsmåde, men indrømmede dog samtidig, at de med formelen opnåede resultater ikke var i overensstemmelse med den tilstræbte fordeling af risikoen for prisudsving mellem aftaleparterne. |
| --- | --- |

(32)

Ifølge oplysninger fra Tyskland fandtes der på tidspunktet for underskrivelsen af aftalen ikke noget marked for energitræ. Derfor havde parterne aftalt, at den pris, som HoKaWe skulle betale, skulle fastsættes på grundlag af prisen på industritræ, og at prisjusteringerne skulle foretages på baggrund af udviklingen i industritræprisindekset. Tyskland anførte desuden, at aftalens ordlyd afspejlede den tilsigtede prisjusteringsmåde, men indrømmede dog samtidig, at de med formelen opnåede resultater ikke var i overensstemmelse med den tilstræbte fordeling af risikoen for prisudsving mellem aftaleparterne.

| (33) | Derfor hævdede Tyskland, at udgangsbasisprisen og prisjusteringsklausulen, som var fastlagt i aftaleteksten, dvs. prisjusteringer på grundlag af industritræprisindekset i Tyskland og en ligelig fordeling af risikoen for prisudsving mellem parterne, kan betragtes som markedskonform på tidspunktet for aftalens underskrivelse. |
| --- | --- |

(33)

Derfor hævdede Tyskland, at udgangsbasisprisen og prisjusteringsklausulen, som var fastlagt i aftaleteksten, dvs. prisjusteringer på grundlag af industritræprisindekset i Tyskland og en ligelig fordeling af risikoen for prisudsving mellem parterne, kan betragtes som markedskonform på tidspunktet for aftalens underskrivelse.

| (34) | Ifølge Tyskland gik det først op for skovforvaltningen i Brandenburg i forbindelse med dens reorganisering i januar 2009, at anvendelsen af formelen havde medført, at HoKaWe betalte lavere priser end andre virksomheder. Derpå havde de kompetente myndigheder i Brandenburg i 2010 bestilt en udtalelse hos den eksterne juridiske rådgivningsvirksomhed RAUE LLP vedrørende aftalen og desuden foretaget en intern juridisk vurdering af aftalen. Begge udtalelser havde vist aftalens mulige statsstøtteretlige relevans. Endvidere konkluderer Brandenburgs ministerium for økonomi og europæiske anliggender i et notat af 5. januar 2011, at prisjusteringsklausulen er markedskonform, men at en prisjustering efter formelen derimod udgør statsstøtte. Derfor skal aftalen revideres således, at der med ændringen af formelen tilvejebringes en situation, hvor parternes egentlige vilje afspejles. Delstaten Brandenburg fulgte denne anbefaling i august 2011. |
| --- | --- |

(34)

Ifølge Tyskland gik det først op for skovforvaltningen i Brandenburg i forbindelse med dens reorganisering i januar 2009, at anvendelsen af formelen havde medført, at HoKaWe betalte lavere priser end andre virksomheder. Derpå havde de kompetente myndigheder i Brandenburg i 2010 bestilt en udtalelse hos den eksterne juridiske rådgivningsvirksomhed RAUE LLP vedrørende aftalen og desuden foretaget en intern juridisk vurdering af aftalen. Begge udtalelser havde vist aftalens mulige statsstøtteretlige relevans. Endvidere konkluderer Brandenburgs ministerium for økonomi og europæiske anliggender i et notat af 5. januar 2011, at prisjusteringsklausulen er markedskonform, men at en prisjustering efter formelen derimod udgør statsstøtte. Derfor skal aftalen revideres således, at der med ændringen af formelen tilvejebringes en situation, hvor parternes egentlige vilje afspejles. Delstaten Brandenburg fulgte denne anbefaling i august 2011.

| (35) | Tyskland har fremført, at delstaten Brandenburg har handlet i overensstemmelse med markedsvilkårene, idet aftalen er blevet tilpasset i 2011. En tidligere intervention havde ikke været mulig, da eksisterende kontrakter skulle overholdes, og fordi aftalen kun kunne have været ændret af parterne i fællesskab. |
| --- | --- |

(35)

Tyskland har fremført, at delstaten Brandenburg har handlet i overensstemmelse med markedsvilkårene, idet aftalen er blevet tilpasset i 2011. En tidligere intervention havde ikke været mulig, da eksisterende kontrakter skulle overholdes, og fordi aftalen kun kunne have været ændret af parterne i fællesskab.

| (36) | Desuden gør Tyskland gældende, at aftalen hverken udgør statsstøtte, fordrejer konkurrencevilkårene eller påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(36)

Desuden gør Tyskland gældende, at aftalen hverken udgør statsstøtte, fordrejer konkurrencevilkårene eller påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

5.   VURDERING AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

5.1.   Spørgsmålet om statsstøtte

| (37) | I henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(37)

I henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (38) | I forbindelse med kontrollen af, hvorvidt en forretningstransaktion mellem et statsligt organ og en økonomisk enhed udgør statsstøtte, skal der i henhold til Kommissionens faste praksis og som bekræftet af Domstolen ske inddragelse af princippet om en markedsøkonomisk investor. Ifølge dette princip skal staten, hvis den er aktiv på markedet som erhvervsdrivende, agere som en privat markedsdeltager, da der ellers ville kunne være tale om statsstøtte. Det er således udslagsgivende for, hvorvidt der foreligger statsstøtte, om en privat markedsdeltager havde handlet på samme måde i en lignende situation, dvs. om denne ville have solgt aktiver, varer eller tjenesteydelser til den samme pris (princippet om en markedsøkonomisk investor). I henhold hertil kan ikke-økonomiske betragtninger ikke retfærdiggøre godkendelsen af en lavere pris. Dette princip er gentagne gange blevet anvendt af Kommissionen og til stadighed bekræftet af Domstolen. (8) |
| --- | --- |

(38)

I forbindelse med kontrollen af, hvorvidt en forretningstransaktion mellem et statsligt organ og en økonomisk enhed udgør statsstøtte, skal der i henhold til Kommissionens faste praksis og som bekræftet af Domstolen ske inddragelse af princippet om en markedsøkonomisk investor. Ifølge dette princip skal staten, hvis den er aktiv på markedet som erhvervsdrivende, agere som en privat markedsdeltager, da der ellers ville kunne være tale om statsstøtte. Det er således udslagsgivende for, hvorvidt der foreligger statsstøtte, om en privat markedsdeltager havde handlet på samme måde i en lignende situation, dvs. om denne ville have solgt aktiver, varer eller tjenesteydelser til den samme pris (princippet om en markedsøkonomisk investor). I henhold hertil kan ikke-økonomiske betragtninger ikke retfærdiggøre godkendelsen af en lavere pris. Dette princip er gentagne gange blevet anvendt af Kommissionen og til stadighed bekræftet af Domstolen. (8)

| (39) | Derfor skal Kommissionen i den foreliggende sag vurdere, om en privat sælger ville have været parat til at indgå en aftale med en sammenlignelig løbetid, en sammenlignelig udgangsbasispris og en sammenlignelig prisjusteringsmekanisme. |
| --- | --- |

(39)

Derfor skal Kommissionen i den foreliggende sag vurdere, om en privat sælger ville have været parat til at indgå en aftale med en sammenlignelig løbetid, en sammenlignelig udgangsbasispris og en sammenlignelig prisjusteringsmekanisme.

| (40) | Som nævnt i betragtning 11 og 12 fastsatte rammeaftalen med en løbetid på 15 år, at priserne skulle justeres årligt i overensstemmelse med udviklingen i industritræprisindekset, og at de tilsvarende justeringer til den fastsatte udgangsbasispris på 15,50 EUR/rm skulle bæres ligeligt af staten og HoKaWe. Derudover indeholdt aftalen en formel til beregning af denne prisjustering. |
| --- | --- |

(40)

Som nævnt i betragtning 11 og 12 fastsatte rammeaftalen med en løbetid på 15 år, at priserne skulle justeres årligt i overensstemmelse med udviklingen i industritræprisindekset, og at de tilsvarende justeringer til den fastsatte udgangsbasispris på 15,50 EUR/rm skulle bæres ligeligt af staten og HoKaWe. Derudover indeholdt aftalen en formel til beregning af denne prisjustering.

Aftalens lange løbetid

| (41) | Klageren har anført, at aftalens 15-årige løbetid ikke er i overensstemmelse med markedsvilkårene. |
| --- | --- |

(41)

Klageren har anført, at aftalens 15-årige løbetid ikke er i overensstemmelse med markedsvilkårene.

| (42) | Kommissionen er imidlertid ikke i besiddelse af oplysninger, som berettiger til at hævde, at denne løbetid ikke skulle have været markedskonform. En 15-årig løbetid synes ganske vist lang, men en sælger kan sagtens binde sig til en enkelt kunde, hvis han på denne måde — som det er tilfældet i den pågældende aftale — kan være sikker på at kunne afsætte faste mængder af træ, som desuden i det mindste delvis ikke opfyldte de kvalitative krav til industritræ. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen er imidlertid ikke i besiddelse af oplysninger, som berettiger til at hævde, at denne løbetid ikke skulle have været markedskonform. En 15-årig løbetid synes ganske vist lang, men en sælger kan sagtens binde sig til en enkelt kunde, hvis han på denne måde — som det er tilfældet i den pågældende aftale — kan være sikker på at kunne afsætte faste mængder af træ, som desuden i det mindste delvis ikke opfyldte de kvalitative krav til industritræ.

| (43) | Derfor og i lyset af den planlagte fordeling af risikoen for prisudsving kan det ikke udelukkes, at en privat sælger ville have indgået en aftale med sammenlignelig løbetid. |
| --- | --- |

(43)

Derfor og i lyset af den planlagte fordeling af risikoen for prisudsving kan det ikke udelukkes, at en privat sælger ville have indgået en aftale med sammenlignelig løbetid.

Aftalt udgangsbasispris

| (44) | På samme måde har Kommissionen ikke fundet andre tegn på, at udgangsbasisprisen på 15,50 EUR/rm ikke skulle have været i overensstemmelse med markedet. |
| --- | --- |

(44)

På samme måde har Kommissionen ikke fundet andre tegn på, at udgangsbasisprisen på 15,50 EUR/rm ikke skulle have været i overensstemmelse med markedet.

| (45) | Ifølge Tysklands oplysninger var der på tidspunktet for underskrivelsen af aftalen ingen etableret markedspris på energitræ. Derfor anvendte aftaleparterne prisen på industritræ som grundlag for rammeaftalen. På baggrund af en af klageren fremlagt oversigt over markedspriser på industritræ kan priser mellem 15,50 EUR/rm og 17,50 EUR/rm for 2004 og priser mellem 15,00 EUR/rm og 17,00 EUR/rm for 2005 anses for at være i overensstemmelse med markedet. Også set i lyset af den kendsgerning, at det drejede sig om en langsigtet aftale, forblev den aftalte udgangsbasispris på 15,50 EUR/rm inden for rammerne af markedskonforme priser på industritræ. |
| --- | --- |

(45)

Ifølge Tysklands oplysninger var der på tidspunktet for underskrivelsen af aftalen ingen etableret markedspris på energitræ. Derfor anvendte aftaleparterne prisen på industritræ som grundlag for rammeaftalen. På baggrund af en af klageren fremlagt oversigt over markedspriser på industritræ kan priser mellem 15,50 EUR/rm og 17,50 EUR/rm for 2004 og priser mellem 15,00 EUR/rm og 17,00 EUR/rm for 2005 anses for at være i overensstemmelse med markedet. Også set i lyset af den kendsgerning, at det drejede sig om en langsigtet aftale, forblev den aftalte udgangsbasispris på 15,50 EUR/rm inden for rammerne af markedskonforme priser på industritræ.

| (46) | Et notat fra Brandenburgs ministerium for landbrug, miljøbeskyttelse og fysisk planlægning af 1. oktober 2003 viser desuden, at repræsentanterne for delstaten Brandenburg foreslog en udgangsbasispris på 15,50 EUR/rm, hvorimod HoKaWe tilstræbte en pris på 15,00 EUR/rm. Parterne blev i sidste ende enige om den højeste pris, dvs. 15,50 EUR/rm. |
| --- | --- |

(46)

Et notat fra Brandenburgs ministerium for landbrug, miljøbeskyttelse og fysisk planlægning af 1. oktober 2003 viser desuden, at repræsentanterne for delstaten Brandenburg foreslog en udgangsbasispris på 15,50 EUR/rm, hvorimod HoKaWe tilstræbte en pris på 15,00 EUR/rm. Parterne blev i sidste ende enige om den højeste pris, dvs. 15,50 EUR/rm.

| (47) | Udgangsbasisprisen på 15,50 EUR/rm kan derfor betragtes som markedskonform. Da der ikke fandtes nogen markedspris, som kunne have været anvendt som sammenligningsgrundlag, og fordi de kvalitative krav til energitræ i det mindste ikke er højere end kravene til industritræ, blev det af delstaten Brandenburg fundet rimeligt at indgå en aftale, som med hensyn til prisen ville være baseret på prisen på industritræ (basisprisen). Den aftalte pris var resultatet af forhandlinger mellem parterne og lå under markedsprisintervallet for industritræ i delstaten Brandenburg. Den blev aftalt med kendskab til kvaliteten af det træ, der var til rådighed fra statsskoven i Brandenburg (9), og svarer derfor til den pris, som en privat sælger ville have anset for at være acceptabel for den trækvalitet, der skulle leveres. |
| --- | --- |

(47)

Udgangsbasisprisen på 15,50 EUR/rm kan derfor betragtes som markedskonform. Da der ikke fandtes nogen markedspris, som kunne have været anvendt som sammenligningsgrundlag, og fordi de kvalitative krav til energitræ i det mindste ikke er højere end kravene til industritræ, blev det af delstaten Brandenburg fundet rimeligt at indgå en aftale, som med hensyn til prisen ville være baseret på prisen på industritræ (basisprisen). Den aftalte pris var resultatet af forhandlinger mellem parterne og lå under markedsprisintervallet for industritræ i delstaten Brandenburg. Den blev aftalt med kendskab til kvaliteten af det træ, der var til rådighed fra statsskoven i Brandenburg (9), og svarer derfor til den pris, som en privat sælger ville have anset for at være acceptabel for den trækvalitet, der skulle leveres.

Prisjustering

| (48) | Som det er anført i betragtning 14, skal der i forbindelse med prisjusteringen sondres mellem prisjusteringsklausulen og de på grundlag af formelen faktisk foretagne prisjusteringer. |
| --- | --- |

(48)

Som det er anført i betragtning 14, skal der i forbindelse med prisjusteringen sondres mellem prisjusteringsklausulen og de på grundlag af formelen faktisk foretagne prisjusteringer.

| (49) | Kommissionen er ikke i besiddelse af oplysninger, som berettiger til at hævde, at prisjusteringsklausulen ikke skulle have været markedskonform. Som det er anført i betragtning 45 vedrørende udgangsbasisprisen, fandtes der ikke noget indeks over udviklingen i prisen på energitræ. Derfor var det rimeligt ikke kun at anvende prisen på industritræ som grundlag for udgangsbasisprisen, men også at aftale prisjusteringer, som forløber parallelt med prisindekset for industritræ. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen er ikke i besiddelse af oplysninger, som berettiger til at hævde, at prisjusteringsklausulen ikke skulle have været markedskonform. Som det er anført i betragtning 45 vedrørende udgangsbasisprisen, fandtes der ikke noget indeks over udviklingen i prisen på energitræ. Derfor var det rimeligt ikke kun at anvende prisen på industritræ som grundlag for udgangsbasisprisen, men også at aftale prisjusteringer, som forløber parallelt med prisindekset for industritræ.

| (50) | Desuden var det fastsat i aftalens ordlyd, at risikoen for prisudsving skulle fordeles ligeligt mellem parterne. Da prisudviklingen på tidspunktet for underskrivelsen af aftalen ikke klart kunne forudses, resulterede denne mekanisme i, at begge parter ville fordele både risiko og en (potentiel) fortjeneste, hvilket også har kunnet være en fordel for delstaten Brandenburg. I betragtning af denne uvished kunne en privat sælger også have godkendt en sådan klausul. Denne klausul kan derfor anses for at være markedskonform. |
| --- | --- |

(50)

Desuden var det fastsat i aftalens ordlyd, at risikoen for prisudsving skulle fordeles ligeligt mellem parterne. Da prisudviklingen på tidspunktet for underskrivelsen af aftalen ikke klart kunne forudses, resulterede denne mekanisme i, at begge parter ville fordele både risiko og en (potentiel) fortjeneste, hvilket også har kunnet være en fordel for delstaten Brandenburg. I betragtning af denne uvished kunne en privat sælger også have godkendt en sådan klausul. Denne klausul kan derfor anses for at være markedskonform.

| (51) | Heraf følger, at prisjusteringsklausulen, som forudsatte en prisudvikling, der forløb parallelt med prisindekset for industritræ, og en ligelig fordeling af risikoen for prisudsving mellem parterne, var markedskonform, og at en fornuftig privat sælger havde indgået en sådan aftale. |
| --- | --- |

(51)

Heraf følger, at prisjusteringsklausulen, som forudsatte en prisudvikling, der forløb parallelt med prisindekset for industritræ, og en ligelig fordeling af risikoen for prisudsving mellem parterne, var markedskonform, og at en fornuftig privat sælger havde indgået en sådan aftale.

| (52) | Som allerede nævnt blev de faktiske prisjusteringer imidlertid foretaget på grundlag af formelen. Af nedenstående tabeloversigt fremgår, at de priser, der følger af anvendelsen af formelen, var væsentligt lavere end de priser, som ville have været gældende ved anvendelse af prisjusteringsklausulen:








  (EUR pr. rm) |
| --- | --- |
| | Faktisk betalt pris (på grundlag af anvendelsen af formelen) | Pris ved anvendelse af prisjusteringsklausulen
   (10) | Gennemsnitspris for træ af enhver art i delstaten Brandenburg |
| 2006 | 13,00 | 15,42 | 17,72 |
| 2007 | 13,21 | 15,95 | 21,02 |
| 2008 | 16,55 | 20,96 | 22,76 |
| 2009 | 16,42 | 20,76 | 19,20 |
| 2010 | 16,14 | 20,03 | 24,50 |
| 2011 | 15,79 | 19,33 | Ikke oplyst |

(52)

Som allerede nævnt blev de faktiske prisjusteringer imidlertid foretaget på grundlag af formelen. Af nedenstående tabeloversigt fremgår, at de priser, der følger af anvendelsen af formelen, var væsentligt lavere end de priser, som ville have været gældende ved anvendelse af prisjusteringsklausulen:

(EUR pr. rm)

Faktisk betalt pris (på grundlag af anvendelsen af formelen)

Pris ved anvendelse af prisjusteringsklausulen
   (10)

Gennemsnitspris for træ af enhver art i delstaten Brandenburg

2006

13,00

15,42

17,72

2007

13,21

15,95

21,02

2008

16,55

20,96

22,76

2009

16,42

20,76

19,20

2010

16,14

20,03

24,50

2011

15,79

19,33

Ikke oplyst

| (53) | Tabellen viser også, at de på grundlag af formelen beregnede priser ikke kun var væsentligt lavere end de priser, som ville have været gældende ved anvendelse af prisjusteringsklausulen, men også lå væsentligt under gennemsnitspriserne i delstaten Brandenburg. |
| --- | --- |

(53)

Tabellen viser også, at de på grundlag af formelen beregnede priser ikke kun var væsentligt lavere end de priser, som ville have været gældende ved anvendelse af prisjusteringsklausulen, men også lå væsentligt under gennemsnitspriserne i delstaten Brandenburg.

| (54) | Desuden kunne disse konsekvenser af formelen allerede forudses inden underskrivelsen af aftalen. Denne kendsgerning har særlig betydning, da det er nødvendigt med en forhåndsvurdering af aftalen med henblik på at fastslå, om en privat sælger på markedet ville have handlet på samme eller en sammenlignelig måde som delstaten Brandenburg. (11) |
| --- | --- |

(54)

Desuden kunne disse konsekvenser af formelen allerede forudses inden underskrivelsen af aftalen. Denne kendsgerning har særlig betydning, da det er nødvendigt med en forhåndsvurdering af aftalen med henblik på at fastslå, om en privat sælger på markedet ville have handlet på samme eller en sammenlignelig måde som delstaten Brandenburg. (11)

| (55) | Som det fremgår af betragtning 16 og 18, var formelen fejlagtig og afspejlede ikke de i prisjusteringsklausulen fastlagte hensigter hos parterne. Disse hensigter kunne, hvilket også bekræftes af udtalelsen fra RAUE LLP, have været anskueliggjort matematisk ved hjælp af nedenstående formel: |
| --- | --- |

(55)

Som det fremgår af betragtning 16 og 18, var formelen fejlagtig og afspejlede ikke de i prisjusteringsklausulen fastlagte hensigter hos parterne. Disse hensigter kunne, hvilket også bekræftes af udtalelsen fra RAUE LLP, have været anskueliggjort matematisk ved hjælp af nedenstående formel:

Formula

| (56) | I stedet for indeksetn fratrak aftaleparterne imidlertid et fast beløb. Fradraget af et fast beløb kan være berettiget i nogle tilfælde, men dette bør så i det mindste resultere i den aftalte udgangsbasispris for det år, i hvilket aftalen indgås. I det foreliggende tilfælde valgte parterne imidlertid fradraget således, at der allerede for underskrivelsesåret var tale om en pris, som lå væsentligt under den aftalte og markedskonforme udgangsbasispris på 15,50 EUR/rm. |
| --- | --- |

(56)

I stedet for indeksetn fratrak aftaleparterne imidlertid et fast beløb. Fradraget af et fast beløb kan være berettiget i nogle tilfælde, men dette bør så i det mindste resultere i den aftalte udgangsbasispris for det år, i hvilket aftalen indgås. I det foreliggende tilfælde valgte parterne imidlertid fradraget således, at der allerede for underskrivelsesåret var tale om en pris, som lå væsentligt under den aftalte og markedskonforme udgangsbasispris på 15,50 EUR/rm.

| (57) | Følgelig var det på tidspunktet for underskrivelsen af aftalen objektivt forudsigeligt, at formelen var fejlagtig og ikke førte til de i prisjusteringsklausulen aftalte priser. |
| --- | --- |

(57)

Følgelig var det på tidspunktet for underskrivelsen af aftalen objektivt forudsigeligt, at formelen var fejlagtig og ikke førte til de i prisjusteringsklausulen aftalte priser.

| (58) | I en sådan situation ville en privat sælger have anvendt en anden formel eller i det mindste arbejdet for en ændring af formelen, især da parterne i aftalens ordlyd havde fastlagt, at prisjusteringerne skulle ske i overensstemmelse med industritræprisindekset, og at risikoen for prisudsving skulle bæres ligeligt af staten og HoKaWe (som det kommer til udtryk i prisjusteringsklausulen). |
| --- | --- |

(58)

I en sådan situation ville en privat sælger have anvendt en anden formel eller i det mindste arbejdet for en ændring af formelen, især da parterne i aftalens ordlyd havde fastlagt, at prisjusteringerne skulle ske i overensstemmelse med industritræprisindekset, og at risikoen for prisudsving skulle bæres ligeligt af staten og HoKaWe (som det kommer til udtryk i prisjusteringsklausulen).

| (59) | Det skal bemærkes, at prisudviklingen inden for rammerne af aftalen ikke følger automatisk af en på forhånd ved hjælp af formelen fastlagt matematisk beregning. Som anført i betragtning 19 fremgår det snarere af de oplysninger, som Tyskland har fremlagt i løbet af den formelle undersøgelse, at formelen blev tilpasset flere gange i løbet af aftalens løbetid (12). |
| --- | --- |

(59)

Det skal bemærkes, at prisudviklingen inden for rammerne af aftalen ikke følger automatisk af en på forhånd ved hjælp af formelen fastlagt matematisk beregning. Som anført i betragtning 19 fremgår det snarere af de oplysninger, som Tyskland har fremlagt i løbet af den formelle undersøgelse, at formelen blev tilpasset flere gange i løbet af aftalens løbetid (12).

| (60) | Som det klart fremgår af oversigten i betragtning 52, har disse forudsigelige negative konsekvenser af formelen faktisk indfundet sig, for den af HoKaWe betalte pris lå væsentligt under den pris, som ville have været gældende ved anvendelse af prisjusteringsklausulen. Desuden var prisen væsentligt lavere end gennemsnitsprisen på træ fra Brandenburgs statsskov, dvs. den pris, hvortil delstaten Brandenburg solgte træ til andre virksomheder (13). |
| --- | --- |

(60)

Som det klart fremgår af oversigten i betragtning 52, har disse forudsigelige negative konsekvenser af formelen faktisk indfundet sig, for den af HoKaWe betalte pris lå væsentligt under den pris, som ville have været gældende ved anvendelse af prisjusteringsklausulen. Desuden var prisen væsentligt lavere end gennemsnitsprisen på træ fra Brandenburgs statsskov, dvs. den pris, hvortil delstaten Brandenburg solgte træ til andre virksomheder (13).

| (61) | Heraf følger, at staten var bekendt med, at anvendelsen af formelen ikke medførte den tilsigtede prisudvikling på grundlag af industritræprisindekset med tilsvarende fordeling af prisudsvingsrisikoen mellem parterne, og at denne kendsgerning blev accepteret. |
| --- | --- |

(61)

Heraf følger, at staten var bekendt med, at anvendelsen af formelen ikke medførte den tilsigtede prisudvikling på grundlag af industritræprisindekset med tilsvarende fordeling af prisudsvingsrisikoen mellem parterne, og at denne kendsgerning blev accepteret.

Konklusion

| (62) | Dermed kan det konkluderes, at prisjusteringsklausulen ganske vist havde medført priser under gennemsnitsprisen for delstaten Brandenburg, men at disse priser imidlertid havde været i overensstemmelse med markedsvilkårene. De var baseret på rimelige betragtninger og forhandlinger mellem de interesserede parter, således at det ikke kan udelukkes, at også en privat markedsdeltager ville have indgået en aftale på de samme eller sammenlignelige vilkår. |
| --- | --- |

(62)

Dermed kan det konkluderes, at prisjusteringsklausulen ganske vist havde medført priser under gennemsnitsprisen for delstaten Brandenburg, men at disse priser imidlertid havde været i overensstemmelse med markedsvilkårene. De var baseret på rimelige betragtninger og forhandlinger mellem de interesserede parter, således at det ikke kan udelukkes, at også en privat markedsdeltager ville have indgået en aftale på de samme eller sammenlignelige vilkår.

| (63) | De af parterne faktisk foretagne prisjusteringer på grundlag af formelen afspejlede ikke disse markedskonforme vilkår og medførte priser, som var væsentligt lavere end de priser, der ville have været resultatet af anvendelsen af pristilpasningsklausulen (og i stigende grad væsentligt lavere end gennemsnitsprisen på træ i delstaten Brandenburg). |
| --- | --- |

(63)

De af parterne faktisk foretagne prisjusteringer på grundlag af formelen afspejlede ikke disse markedskonforme vilkår og medførte priser, som var væsentligt lavere end de priser, der ville have været resultatet af anvendelsen af pristilpasningsklausulen (og i stigende grad væsentligt lavere end gennemsnitsprisen på træ i delstaten Brandenburg).

| (64) | Mens prisudviklingen på grundlag af prisjusteringsklausulen svarer til et fornuftigt forretningsmæssigt valg og afspejler en retfærdig fordeling af risikoen for prisudsving på aftaleparterne, var de priser, som fulgte af anvendelsen af formelen, væsentligt lavere og afspejlede ikke en sådan risikofordeling. I modsætning til i SA.19045 (eventuel støtte fra Bayern (Bayerns statsskovforvaltning) i form af langsigtede træleveringskontrakter med virksomheden Klausner) (14), hvor Kommissionen anså priser under markedsgennemsnittet for at være fri for statsstøtte, idet der var en overkapacitet på markedet, og fordi Freistaat Bayern prøvede at finde en langsigtet regelmæssig storaftager, har priser i den foreliggende sag, som ligger under de priser, der ville have været resultatet af prisjusteringsklausulen, ikke grundlag i de faktiske forhold. Den af parterne aftalte prisjusteringsklausul tog hensyn til aftalens langsigtede karakter og kvaliteten af det træ, der skulle sælges, og medførte allerede priser, som lå under gennemsnitsprisen i delstaten Brandenburg. Intet tyder på, at en privat markedsdeltager ville have accepteret endnu lavere priser. |
| --- | --- |

(64)

Mens prisudviklingen på grundlag af prisjusteringsklausulen svarer til et fornuftigt forretningsmæssigt valg og afspejler en retfærdig fordeling af risikoen for prisudsving på aftaleparterne, var de priser, som fulgte af anvendelsen af formelen, væsentligt lavere og afspejlede ikke en sådan risikofordeling. I modsætning til i SA.19045 (eventuel støtte fra Bayern (Bayerns statsskovforvaltning) i form af langsigtede træleveringskontrakter med virksomheden Klausner) (14), hvor Kommissionen anså priser under markedsgennemsnittet for at være fri for statsstøtte, idet der var en overkapacitet på markedet, og fordi Freistaat Bayern prøvede at finde en langsigtet regelmæssig storaftager, har priser i den foreliggende sag, som ligger under de priser, der ville have været resultatet af prisjusteringsklausulen, ikke grundlag i de faktiske forhold. Den af parterne aftalte prisjusteringsklausul tog hensyn til aftalens langsigtede karakter og kvaliteten af det træ, der skulle sælges, og medførte allerede priser, som lå under gennemsnitsprisen i delstaten Brandenburg. Intet tyder på, at en privat markedsdeltager ville have accepteret endnu lavere priser.

| (65) | Dette bekræftes af Tysklands påstand, hvoraf det fremgår, at prisjusteringsklausulen afspejlede parternes egentlige hensigter. Eftersom de to i betragtning 16 anførte juridiske udtalelser fra 2010 havde hentydet til en statsstøtteretlig relevans af aftalen på grundlag af anvendelsen af formelen, forhandlede delstaten Brandenburg sig i 2011 frem til en revideret aftale, hvorved den fejlagtige formel blev afskaffet. Delstaten Brandenburg forhandlede sig altså frem til en revideret aftale uden formel for at gennemføre parternes egentlige hensigter og sætte en stopper for de statsstøtteretlige betænkeligheder. |
| --- | --- |

(65)

Dette bekræftes af Tysklands påstand, hvoraf det fremgår, at prisjusteringsklausulen afspejlede parternes egentlige hensigter. Eftersom de to i betragtning 16 anførte juridiske udtalelser fra 2010 havde hentydet til en statsstøtteretlig relevans af aftalen på grundlag af anvendelsen af formelen, forhandlede delstaten Brandenburg sig i 2011 frem til en revideret aftale, hvorved den fejlagtige formel blev afskaffet. Delstaten Brandenburg forhandlede sig altså frem til en revideret aftale uden formel for at gennemføre parternes egentlige hensigter og sætte en stopper for de statsstøtteretlige betænkeligheder.

| (66) | Heraf følger, at gennemførelsen af aftalen, navnlig prisjusteringerne på grundlag af formelen, ikke ville være blevet accepteret af en privat sælger og ikke er i overensstemmelse med markedsvilkårene. |
| --- | --- |

(66)

Heraf følger, at gennemførelsen af aftalen, navnlig prisjusteringerne på grundlag af formelen, ikke ville være blevet accepteret af en privat sælger og ikke er i overensstemmelse med markedsvilkårene.

| (67) | Tyskland gjorde gældende, at regeringen i Brandenburg først i forbindelse med en reorganisering af skovforvaltningen i 2009 havde fået kendskab til, at de priser, som HoKaWe faktisk havde betalt, ikke svarede til den medprisjusteringsklausulen påtænkte prisudvikling, men derimod lå væsentligt lavere end de priser, som andre virksomheder skulle give for træleverancer. Med hensyn hertil har delstaten Brandenburg handlet i overensstemmelse med markedsvilkårene, idet den bestilte de to i betragtning 16 nævnte udtalelser og derefter genforhandlede aftalen, hvilket førte til en aftaleændring i 2011. |
| --- | --- |

(67)

Tyskland gjorde gældende, at regeringen i Brandenburg først i forbindelse med en reorganisering af skovforvaltningen i 2009 havde fået kendskab til, at de priser, som HoKaWe faktisk havde betalt, ikke svarede til den medprisjusteringsklausulen påtænkte prisudvikling, men derimod lå væsentligt lavere end de priser, som andre virksomheder skulle give for træleverancer. Med hensyn hertil har delstaten Brandenburg handlet i overensstemmelse med markedsvilkårene, idet den bestilte de to i betragtning 16 nævnte udtalelser og derefter genforhandlede aftalen, hvilket førte til en aftaleændring i 2011.

| (68) | Disse argumenter kan ikke stå for en nærmere undersøgelse. For det første, som det fremgår af betragtning 54 til 57, kunne konsekvenserne af formelen allerede forudsiges på tidspunktet for underskrivelsen af aftalen. For det andet ville en privat sælger på markedet, som tilstræber gennemførelsen af den aftalte løsning i form af prisjusteringsklausulen og i overensstemmelse hermed overvåger prisjusteringerne nøje, omgående have krævet en genforhandling af prisen. Som nævnt i betragtning 65 bekræfter delstaten Brandenburgs vellykkede genforhandling af aftalen snarere, at formelen ikke afspejler parternes egentlige hensigter (som fastlagt i prisjusteringsklausulen). Den viser også, at HoKaWe ikke kunne modsætte sig at afskaffe formelen. |
| --- | --- |

(68)

Disse argumenter kan ikke stå for en nærmere undersøgelse. For det første, som det fremgår af betragtning 54 til 57, kunne konsekvenserne af formelen allerede forudsiges på tidspunktet for underskrivelsen af aftalen. For det andet ville en privat sælger på markedet, som tilstræber gennemførelsen af den aftalte løsning i form af prisjusteringsklausulen og i overensstemmelse hermed overvåger prisjusteringerne nøje, omgående have krævet en genforhandling af prisen. Som nævnt i betragtning 65 bekræfter delstaten Brandenburgs vellykkede genforhandling af aftalen snarere, at formelen ikke afspejler parternes egentlige hensigter (som fastlagt i prisjusteringsklausulen). Den viser også, at HoKaWe ikke kunne modsætte sig at afskaffe formelen.

| (69) | Heraf følger, at HoKaWe fik en økonomisk fordel i perioden fra aftalens ikrafttrædelsesdato (den 1.6.2006), til kontrakten blev ændret (den 30.6.2011). |
| --- | --- |

(69)

Heraf følger, at HoKaWe fik en økonomisk fordel i perioden fra aftalens ikrafttrædelsesdato (den 1.6.2006), til kontrakten blev ændret (den 30.6.2011).

| (70) | Også alle andre kriterier for eksistensen af statsstøtte er opfyldt i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. Fordelen var selektiv, da aftalen udtrykkeligt begunstigede en bestemt virksomhed. Fordelen blev givet af myndighederne i en medlemsstat, nemlig delstaten Brandenburg. Den gennemsnitlige træmængde, som blev solgt til HoKaWe i henhold til vilkårene i aftalen, var betydelig. Leveringen af træ på gunstige vilkår forbedrede modtagerens markedsposition i forhold til konkurrenterne og virkede dermed konkurrencefordrejende. På træmarkedet konkurrerer virksomhederne med virksomheder fra andre medlemsstater. Ganske vist vedrørte leveringsaftalen kun træ fra skove i en omkreds af 70 km fra Eberswalde, men Eberswalde ligger meget tæt på grænsen til Polen (30 km). Følgelig påvirker støtten også samhandelen mellem medlemsstaterne. Derfor kan det konkluderes, at gennemførelsen af aftalen, som førte til, at de betalte priser var baseret på formelen, udgjorde statsstøtte. |
| --- | --- |

(70)

Også alle andre kriterier for eksistensen af statsstøtte er opfyldt i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. Fordelen var selektiv, da aftalen udtrykkeligt begunstigede en bestemt virksomhed. Fordelen blev givet af myndighederne i en medlemsstat, nemlig delstaten Brandenburg. Den gennemsnitlige træmængde, som blev solgt til HoKaWe i henhold til vilkårene i aftalen, var betydelig. Leveringen af træ på gunstige vilkår forbedrede modtagerens markedsposition i forhold til konkurrenterne og virkede dermed konkurrencefordrejende. På træmarkedet konkurrerer virksomhederne med virksomheder fra andre medlemsstater. Ganske vist vedrørte leveringsaftalen kun træ fra skove i en omkreds af 70 km fra Eberswalde, men Eberswalde ligger meget tæt på grænsen til Polen (30 km). Følgelig påvirker støtten også samhandelen mellem medlemsstaterne. Derfor kan det konkluderes, at gennemførelsen af aftalen, som førte til, at de betalte priser var baseret på formelen, udgjorde statsstøtte.

| (71) | Den nævnte ændring af aftalen, som trådte i kraft den 1. juli 2011, skal betragtes som foranstaltningens afslutning. I overensstemmelse med ændringen skulle prisjusteringer fra den 1. juli 2011 ske i henhold til prisjusteringsklausulen, således at parternes oprindelige hensigter blev bekræftet og gennemført korrekt. Aftalen er i sin reviderede form markedskonform, hvorfor Kommissionen har konkluderet, at HoKaWe efter den 30. juni 2011 ikke længere fik nogen økonomisk fordel af betalinger inden for rammerne af aftalen. |
| --- | --- |

(71)

Den nævnte ændring af aftalen, som trådte i kraft den 1. juli 2011, skal betragtes som foranstaltningens afslutning. I overensstemmelse med ændringen skulle prisjusteringer fra den 1. juli 2011 ske i henhold til prisjusteringsklausulen, således at parternes oprindelige hensigter blev bekræftet og gennemført korrekt. Aftalen er i sin reviderede form markedskonform, hvorfor Kommissionen har konkluderet, at HoKaWe efter den 30. juni 2011 ikke længere fik nogen økonomisk fordel af betalinger inden for rammerne af aftalen.

5.2.   Forenelighed med det indre marked

| (72) | Et retsgrundlag for støttens forenelighed findes hverken godtgjort eller er i øvrigt gjort gældende af Tyskland. Den fordel for HoKaWe, som opnås ved gennemførelsen af aftalen i perioden fra juni 2006 til juni 2011, udgør derfor statsstøtte, som ikke er forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(72)

Et retsgrundlag for støttens forenelighed findes hverken godtgjort eller er i øvrigt gjort gældende af Tyskland. Den fordel for HoKaWe, som opnås ved gennemførelsen af aftalen i perioden fra juni 2006 til juni 2011, udgør derfor statsstøtte, som ikke er forenelig med det indre marked.

5.3.   Beregning af støtteelementet

| (73) | Som forklaret under betragtning 49 til 51 kan prisjusteringsklausulen anses for at være i overensstemmelse med markedsvilkårene. Derfor består støtteelementet ifølge Kommissionens opfattelse af forskellen mellem den pris, som skulle have været betalt i henhold til prisjusteringsklausulen, og den på basis af formelen faktisk betalte pris (15). | a)
  Faktisk betalt pris
  (EUR pr. rm) (16) | b)
  Pris i henhold til prisjusteringsklausulen

  (EUR pr. rm) | c)
  Forskel mellem a) og b) (16) | d)
  Faktisk leveret mængde træ
  (rm) | e)
  Støtteelement: c) × d)
  (EUR) (16) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 13,00 | 15,42 | 2,42 | 13 115,73 | 31 794 |
| 2007 | 13,21 | 15,95 | 2,74 | 142 792,67 | 391 452 |
| 2008 | 16,55 | 20,96 | 4,41 | 137 683,00 | 607 291 |
| 2009 | 16,42 | 20,76 | 4,34 | 141 273,68 | 613 128 |
| 2010 | 16,14 | 20,03 | 3,89 | 139 045,38 | 540 699 |
| 2011 | 15,79 | 19,33 | 3,54 | 62 680,29 | 222 051 |
| I alt | 2 406 415 |

(73)

Som forklaret under betragtning 49 til 51 kan prisjusteringsklausulen anses for at være i overensstemmelse med markedsvilkårene. Derfor består støtteelementet ifølge Kommissionens opfattelse af forskellen mellem den pris, som skulle have været betalt i henhold til prisjusteringsklausulen, og den på basis af formelen faktisk betalte pris (15).

a)

Faktisk betalt pris

(EUR pr. rm) (16)

b)

Pris i henhold til prisjusteringsklausulen

(EUR pr. rm)

c)

Forskel mellem a) og b) (16)

d)

Faktisk leveret mængde træ

(rm)

e)

Støtteelement: c) × d)

(EUR) (16)

2006

13,00

15,42

2,42

13 115,73

31 794

2007

13,21

15,95

2,74

142 792,67

391 452

2008

16,55

20,96

4,41

137 683,00

607 291

2009

16,42

20,76

4,34

141 273,68

613 128

2010

16,14

20,03

3,89

139 045,38

540 699

2011

15,79

19,33

3,54

62 680,29

222 051

I alt

2 406 415

| (74) | Den tildelte støtte til HoKaWe beløber sig dermed til 2 406 415 EUR. |
| --- | --- |

(74)

Den tildelte støtte til HoKaWe beløber sig dermed til 2 406 415 EUR.

6.   TILBAGESØGNING

| (75) | Hvis Kommissionen har konstateret, at en støtte er uforenelig med det indre marked, er den i henhold til TEUF og Domstolens faste retspraksis bemyndiget til at afgøre, at den pågældende medlemsstat skal ophæve eller ændre den (17). Det er også Domstolens faste retspraksis, at formålet med en stats forpligtelse til at afskaffe en støtte, som ved en afgørelse truffet af Kommissionen betragtes som uforenelig med det indre marked, er at genoprette den oprindelige situation (18). Domstolen har i den forbindelse slået fast, at dette mål er nået, når modtageren har tilbagebetalt de beløb, der blev ydet i form af ulovlig støtte, og dermed mister den fordel, vedkommende havde i forhold til sine konkurrenter på markedet, og situationen forud for støtten er genoprettet (19). |
| --- | --- |

(75)

Hvis Kommissionen har konstateret, at en støtte er uforenelig med det indre marked, er den i henhold til TEUF og Domstolens faste retspraksis bemyndiget til at afgøre, at den pågældende medlemsstat skal ophæve eller ændre den (17). Det er også Domstolens faste retspraksis, at formålet med en stats forpligtelse til at afskaffe en støtte, som ved en afgørelse truffet af Kommissionen betragtes som uforenelig med det indre marked, er at genoprette den oprindelige situation (18). Domstolen har i den forbindelse slået fast, at dette mål er nået, når modtageren har tilbagebetalt de beløb, der blev ydet i form af ulovlig støtte, og dermed mister den fordel, vedkommende havde i forhold til sine konkurrenter på markedet, og situationen forud for støtten er genoprettet (19).

| (76) | I overensstemmelse med retspraksis fastsættes følgende i artikel 14, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (20): »I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren [...].« |
| --- | --- |

(76)

I overensstemmelse med retspraksis fastsættes følgende i artikel 14, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (20): »I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren [...].«

| (77) | Eftersom foranstaltningen i strid med artikel 108 i TEUF ikke blev anmeldt til Kommissionen og dermed udgør ulovlig og uforenelig støtte, skal støtten tilbagebetales for at genoprette markedssituationen fra før ydelsen af støtten. Tilbagesøgningen bør derfor finde sted fra det tidspunkt, hvor støttemodtageren opnåede en fordel, dvs. perioden mellem det tidspunkt, hvor støtten blev stillet til rådighed for støttemodtageren, og frem til tilbagebetalingen. De beløb, der skal tilbagesøges, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor de blev udbetalt til støttemodtageren, og frem til tilbagebetalingen. |
| --- | --- |

(77)

Eftersom foranstaltningen i strid med artikel 108 i TEUF ikke blev anmeldt til Kommissionen og dermed udgør ulovlig og uforenelig støtte, skal støtten tilbagebetales for at genoprette markedssituationen fra før ydelsen af støtten. Tilbagesøgningen bør derfor finde sted fra det tidspunkt, hvor støttemodtageren opnåede en fordel, dvs. perioden mellem det tidspunkt, hvor støtten blev stillet til rådighed for støttemodtageren, og frem til tilbagebetalingen. De beløb, der skal tilbagesøges, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor de blev udbetalt til støttemodtageren, og frem til tilbagebetalingen.

7.   KONKLUSION

| (78) | Gennemførelsen af rammeaftalen mellem delstaten Brandenburg og HoKaWe fra dens undertegnelse (den 1.6.2006) til ændringen heraf (den 30.6.2011) omfattede statsstøtte, der ikke er forenelig med det indre marked. Følgelig skal støtten inklusive inddrivelsesrenter kræves tilbagebetalt af HoKaWe — |
| --- | --- |

(78)

Gennemførelsen af rammeaftalen mellem delstaten Brandenburg og HoKaWe fra dens undertegnelse (den 1.6.2006) til ændringen heraf (den 30.6.2011) omfattede statsstøtte, der ikke er forenelig med det indre marked. Følgelig skal støtten inklusive inddrivelsesrenter kræves tilbagebetalt af HoKaWe —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den statsstøtte på 2 406 415 EUR, som Tyskland ulovligt har ydet HoKaWe Eberswalde GmbH i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF, er uforenelig med det indre marked.

Artikel 2

1.   Tyskland kræver den i artikel 1 omhandlede støtte tilbagebetalt af støttemodtageren.

2.   Til det beløb, der skal tilbagesøges, lægges renter regnet fra det tidspunkt, hvor støtten blev stillet til støttemodtagerens rådighed, og indtil tilbagebetaling er sket.

3.   Renten tilskrives med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (21) og Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 (22)om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004.

Artikel 3

1.   Den i artikel 1 nævnte støtte tilbagesøges omgående.

2.   Tyskland sikrer, at denne afgørelse efterkommes senest fire måneder efter meddelelsestidspunktet.

Artikel 4

1.   Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Tyskland følgende oplysninger til Kommissionen:

| a) | det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale |
| --- | --- |

a)

det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale

| b) | en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt, for at efterkomme denne afgørelse |
| --- | --- |

b)

en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt, for at efterkomme denne afgørelse

| c) | dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

c)

dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

2.   Tyskland underretter Kommissionen om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den i artikel 1 nævnte støtte er fuldt tilbagebetalt. Efter anmodning fra Kommissionen fremsender Tyskland omgående oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet eller planlagt for at efterkomme afgørelsen. Desuden fremsender Tyskland udførlige oplysninger om de støttebeløb og renter, støttemodtageren allerede har tilbagebetalt.

Artikel 5

Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Bruxelles, den 6.november 2013.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  EUT C 99 af 5.4. 2013, s. 79.

1

(2)  Jf. fodnote 1.

2

(3)  Aftalen vedrører transportegnet løv- og nåletræ med en længde på 3 m og en diameter på 3-70 cm, franko skovvej. Forrådnelse og krumning er tilladt.

3

(4)  Jf. Forbundsrepublikkens statistiske kontor: https://www.destatis.de/DE/ZahlenFakten/GesamtwirtschaftUmwelt/Preise/PreisindizesLandForstwirtschaft/Tabellen/ErzeugerpreiseForstwirtschaft.html

4

(5)  Der blev fremlagt en ekstern udtalelse fra RAUE LLP, som er ekstern juridisk rådgiver for delstaten Brandenburg, og ovennævnte ministerium i Brandenburg udarbejder internt en yderligere udtalelse.

5

(6)  Ifølge udtalelsen fra RAUE LLP kunne de i prisjusteringsklausulen fastlagte hensigter hos parterne have været gengivet ved hjælp af følgende formel:

6

prisjusteringsklausulen

Formula

(7)  Således anvendte man eksempelvis ved beregningen af den pris, der skulle gælde fra den 1. juli 2006, indeksværdien for juli 2006 og ikke, som det egentlig var blevet fastlagt i aftalen, indeksværdien for januar 2005.

7

(8)  Jf. bl.a. Domstolens dom af 21. marts 1991, Italien mod Kommissionen, sag C-305/89 (Alfa Romeo), Sml. I, s. 1603, præmis 18 og 19; Rettens dom af 30. april 1998, Cityflyer Express Ltd mod Kommissionen, sag T-16/96, Sml. II, s. 757, præmis 51; Rettens dom af 21. januar 1999, Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH og Lech-Stahlwerke GmbH mod Kommissionen, forenede sager T-129/95, T-2/96 og T-97/96, Sml. II, s. 17, præmis 104; Rettens dom af 28. februar 2012, delstaten Burgenland og Østrig mod Kommissionen, forenede sager T-268/08 og T-281/08, Sml. II, s. 0000, præmis 48.

8

(9)  I forbindelse med den formelle undersøgelsesprocedure kritiserede interesserede parter, at industritræ i store mængder er trukket tilbage fra markedet som følge af aftalen med HoKaWe, hvilket tyder på, at det energitræ, der blev leveret til HoKaWe, omfattede betydelige mængder industritræ.

9

(10)  Tal oplyst af Tyskland.

10

(11)  Jf. Domstolens dom af 16. maj 2002, Frankrig mod Kommissionen, sag C-482/99, Sml. I, s. 4397, præmis 70-72; Domstolens dom af 5. juni 2012, Kommissionen mod EDF, sag C-124/10 P, Sml. I, s. 0000, præmis 83-85 og 105.

11

(12)  Dette skete som supplement til tilpasningen af formelen for at tage hensyn til Forbundsrepublikkens statistiske kontors nye beregning af industritræprisindekset på basis af et nyt udgangsår.

12

formelen

(13)  Som det fremgår af oversigten i betragtning 52, ville anvendelsen af prisjusteringsklausulen med undtagelse af 2009 ligeledes have resulteret i priser under gennemsnitsprisen i delstaten Brandenburg, men dog i betydeligt mindre omfang. Som allerede anført med hensyn til prisjusteringsklausulens markedskonformitet kan også en transaktion, der er i overensstemmelse med »armslængde-princippet« med en langsigtet regelmæssig storaftager, medføre priser under markedsgennemsnittet. Jf. også Kommissionens afgørelse C(2012) 834 final, sag SA.19045 (eventuel støtte fra Bayern (Bayerns statsskovforvaltning) i form af langsigtede træleveringskontrakter med virksomheden Klausner), betragtning 47 ff.

13

prisjusteringsklausulen

(14)  Op.cit.

14

(15)  Faktisk betalt pris ifølge oplysningerne fra Tyskland i brev af 1.10.2013.

15

(16)  Talangivelserne i kolonne a) og c) er afrundet. Kolonne e) blev beregnet på grundlag af de nøjagtige tal, og det var kun det endelige resultat, som blev afrundet til hele EUR-beløb.

16

(17)  Jf. Domstolens dom af 12. juli 1973, Kommissionen mod Tyskland, sag C-70/72, Sml., s. 813, præmis 13.

17

(18)  Jf. Domstolens dom af 14. september 1994, Spanien mod Kommissionen, forenede sager C-278/92, C-279/92 og C-280/92, Sml. I, s 4103, præmis 75.

18

(19)  Jf. Domstolens dom af 17. juni 1999, Belgien mod Kommissionen, sag C-75/97, Sml. I, s. 3671, præmis 64-65.

19

(20)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22.3.1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1).

20

(21)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

21

(22)  EUT L 82 af 25.3.2008, s. 1.

22

---

| 12.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/41 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/41

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 11. april 2014

om udpegelse af en administrator for topdomænet .eu

(EØS-relevant tekst)

(2014/207/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 733/2002 af 22. april 2002 om implementering af topdomænet .eu (1), særlig artikel 3, stk. 1, litra b), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen skal — efter at have offentliggjort en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende — udpege en topdomæneadministrator, der får ansvaret for at organisere, administrere og forvalte topdomænet .eu. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen skal — efter at have offentliggjort en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende — udpege en topdomæneadministrator, der får ansvaret for at organisere, administrere og forvalte topdomænet .eu.

| (2) | I 2003 udpegede Kommissionen European Registry for Internet Domains (EURid) som topdomæneadministrator for topdomænet .eu ved beslutning 2003/375/EF. (2) Kommissionen indgik en kontrakt med European Registry for Internet Domains (EURid), der indeholdt de nærmere bestemmelser for Kommissionens tilsyn med topdomæneadministratorens organisation, administration og forvaltning af topdomænet .eu. Kontrakten blev undertegnet den 12. oktober 2004 for en periode på fem år og derefter forlænget i 2009 med yderligere fem år. Den udløber den 12. oktober 2014. |
| --- | --- |

(2)

I 2003 udpegede Kommissionen European Registry for Internet Domains (EURid) som topdomæneadministrator for topdomænet .eu ved beslutning 2003/375/EF. (2) Kommissionen indgik en kontrakt med European Registry for Internet Domains (EURid), der indeholdt de nærmere bestemmelser for Kommissionens tilsyn med topdomæneadministratorens organisation, administration og forvaltning af topdomænet .eu. Kontrakten blev undertegnet den 12. oktober 2004 for en periode på fem år og derefter forlænget i 2009 med yderligere fem år. Den udløber den 12. oktober 2014.

| (3) | Kommissionen offentliggjorde den 14. maj 2013 en indkaldelse af interessetilkendegivelser (2013/C 134/06) i Den Europæiske Unions Tidende samt en erklæring om Kommissionens rolle i forbindelse med tilsynet med topdomæneadministratorens organisation, administration og forvaltning af .eu (2013/C 134/05); i indkaldelsen opfordredes organisationer, der ønsker at blive taget i betragtning som kandidater ved udvælgelsen af en topdomæneadministrator og varetage ansvaret for at organisere, administrere og forvalte topdomænet .eu, til at indgive ansøgning herom. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen offentliggjorde den 14. maj 2013 en indkaldelse af interessetilkendegivelser (2013/C 134/06) i Den Europæiske Unions Tidende samt en erklæring om Kommissionens rolle i forbindelse med tilsynet med topdomæneadministratorens organisation, administration og forvaltning af .eu (2013/C 134/05); i indkaldelsen opfordredes organisationer, der ønsker at blive taget i betragtning som kandidater ved udvælgelsen af en topdomæneadministrator og varetage ansvaret for at organisere, administrere og forvalte topdomænet .eu, til at indgive ansøgning herom.

| (4) | Sidste frist for indgivelse af ansøgninger var den 20. juni 2013. Kommissionen modtog kun én ansøgning, nemlig fra European Registry for Internet Domains (EURid). |
| --- | --- |

(4)

Sidste frist for indgivelse af ansøgninger var den 20. juni 2013. Kommissionen modtog kun én ansøgning, nemlig fra European Registry for Internet Domains (EURid).

| (5) | På grundlag af de formelle krav og udvælgelseskriterierne i indkaldelsen af interessetilkendegivelser blev der gennemført en evaluering den 25. juli 2013. |
| --- | --- |

(5)

På grundlag af de formelle krav og udvælgelseskriterierne i indkaldelsen af interessetilkendegivelser blev der gennemført en evaluering den 25. juli 2013.

| (6) | Bedømmerne gennemgik ansøgningen og opstillede en vurdering med forskellige point (enkeltvis og samlet) for ansøgningen i overensstemmelse med det pointsystem, der fastsat i punkt 4 i indkaldelsen, og under hensyntagen til ansøgningens samlede kvalitet set på baggrund af udvælgelseskriterierne. Bedømmerne konkluderede, at ansøgningen fra European Registry for Internet Domains (EURid) opfyldte minimumskravene for hvert af udvælgelseskriterierne. Kommissionen har undersøgt det resultat, bedømmerne er nået til, og tilslutter sig på dette grundlag bedømmernes konklusion. |
| --- | --- |

(6)

Bedømmerne gennemgik ansøgningen og opstillede en vurdering med forskellige point (enkeltvis og samlet) for ansøgningen i overensstemmelse med det pointsystem, der fastsat i punkt 4 i indkaldelsen, og under hensyntagen til ansøgningens samlede kvalitet set på baggrund af udvælgelseskriterierne. Bedømmerne konkluderede, at ansøgningen fra European Registry for Internet Domains (EURid) opfyldte minimumskravene for hvert af udvælgelseskriterierne. Kommissionen har undersøgt det resultat, bedømmerne er nået til, og tilslutter sig på dette grundlag bedømmernes konklusion.

| (7) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 22, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF (3) — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 22, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF (3) —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

European Registry for Internet Domains (EURid) udpeges som topdomæneadministrator med ansvar for at organisere, administrere og forvalte topdomænet .eu.

Artikel 2

Kommissionen indgår i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 733/2002 en kontrakt med European Registry for Internet Domains (EURid), der indeholder de nærmere bestemmelser for Kommissionens tilsyn med topdomæneadministratorens organisation, administration og forvaltning af topdomænet .eu.

Kontrakten indgås for en indledende periode på fem år og kan forlænges to gange, hver gang for en yderligere periode på højst fem år.

Artikel 3

Beslutning 2003/375/EF ophæves.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. april 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 113 af 30.4.2002, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslutning 2003/375/EF af 21. maj 2003 om udpegelse af en administrator for topdomænet .eu (EUT L 128 af 24.5.2003, s. 29).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (EFT L 108 af 24.4.2002, s. 33).

3

---

HENSTILLINGER

| 12.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 109/43 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 109/43

---

KOMMISSIONENS HENSTILLING

af 9. april 2014

om kvaliteten af redegørelser for virksomhedsledelse (følg eller forklar-princippet)

(EØS-relevant tekst)

(2014/208/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En effektiv ramme for virksomhedsledelse (corporate governance) er af afgørende betydning for samfundet, fordi veldrevne virksomheder kan forventes at være mere konkurrencedygtige og mere bæredygtige på lang sigt. God virksomhedsledelse er først og fremmest den berørte virksomheds ansvar, og der er fastlagt bestemmelser på europæisk og nationalt plan for at sikre, at visse standarder overholdes. De omfatter lovgivning og såkaldt soft law, dvs. nationale kodekser for virksomhedsledelse. |
| --- | --- |

(1)

En effektiv ramme for virksomhedsledelse (corporate governance) er af afgørende betydning for samfundet, fordi veldrevne virksomheder kan forventes at være mere konkurrencedygtige og mere bæredygtige på lang sigt. God virksomhedsledelse er først og fremmest den berørte virksomheds ansvar, og der er fastlagt bestemmelser på europæisk og nationalt plan for at sikre, at visse standarder overholdes. De omfatter lovgivning og såkaldt soft law, dvs. nationale kodekser for virksomhedsledelse.

| (2) | Kodekser for virksomhedsledelse sigter mod at indføre principper for god virksomhedsledelse i børsnoterede virksomheder i Europa med udgangspunkt i gennemsigtighed, ansvarlighed og et langsigtet perspektiv. De tilvejebringer standarder og bedste praksis for virksomheder og sætter dem i stand til at opnå bedre resultater og dermed til at bidrage til at fremme vækst, stabilitet og langsigtede investeringer. |
| --- | --- |

(2)

Kodekser for virksomhedsledelse sigter mod at indføre principper for god virksomhedsledelse i børsnoterede virksomheder i Europa med udgangspunkt i gennemsigtighed, ansvarlighed og et langsigtet perspektiv. De tilvejebringer standarder og bedste praksis for virksomheder og sætter dem i stand til at opnå bedre resultater og dermed til at bidrage til at fremme vækst, stabilitet og langsigtede investeringer.

| (3) | I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU af 26. juni 2013 om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer (1) skal virksomheder medtage en redegørelse for virksomhedsledelse i deres ledelsesberetning, hvis deres omsættelige værdipapirer optages til handel på et reguleret marked i en medlemsstat, jf. artikel 4, stk. 1, nr. 14), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (2). |
| --- | --- |

(3)

I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU af 26. juni 2013 om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer (1) skal virksomheder medtage en redegørelse for virksomhedsledelse i deres ledelsesberetning, hvis deres omsættelige værdipapirer optages til handel på et reguleret marked i en medlemsstat, jf. artikel 4, stk. 1, nr. 14), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (2).

| (4) | Redegørelsen for virksomhedsledelse bør indeholde vigtige oplysninger om virksomhedens ledelsesmetoder, f.eks. oplysninger om den eller de relevante kodekser for virksomhedsledelse, som virksomheden anvender, de interne kontrol- og risikostyringssystemer, generalforsamlingen og dens beføjelser, aktionærrettigheder, administrations-, ledelses- og tilsynsorganerne og deres udvalg. |
| --- | --- |

(4)

Redegørelsen for virksomhedsledelse bør indeholde vigtige oplysninger om virksomhedens ledelsesmetoder, f.eks. oplysninger om den eller de relevante kodekser for virksomhedsledelse, som virksomheden anvender, de interne kontrol- og risikostyringssystemer, generalforsamlingen og dens beføjelser, aktionærrettigheder, administrations-, ledelses- og tilsynsorganerne og deres udvalg.

| (5) | Offentliggørelse af oplysninger af høj kvalitet om virksomheders ledelsesmetoder giver investorerne adgang til nyttige oplysninger og letter deres investeringsbeslutninger. Det giver også investorerne større tillid til de virksomheder, som de investerer i. Øget gennemsigtighed på markedet kan også, mere overordnet set, gavne virksomhedernes omdømme og give dem større legitimitet i interessenternes øjne og for samfundet som helhed. |
| --- | --- |

(5)

Offentliggørelse af oplysninger af høj kvalitet om virksomheders ledelsesmetoder giver investorerne adgang til nyttige oplysninger og letter deres investeringsbeslutninger. Det giver også investorerne større tillid til de virksomheder, som de investerer i. Øget gennemsigtighed på markedet kan også, mere overordnet set, gavne virksomhedernes omdømme og give dem større legitimitet i interessenternes øjne og for samfundet som helhed.

| (6) | Følg eller forklar-princippet (comply or explain) i artikel 20 i direktiv 2013/34/EU er et nøglebegreb i europæisk virksomhedsledelse. I henhold til dette princip skal virksomheder, som fraviger den relevante kodeks for virksomhedsledelse, i deres redegørelse for virksomhedsledelse forklare, hvilke dele af kodeksen de fraviger, og grundene hertil. |
| --- | --- |

(6)

Følg eller forklar-princippet (comply or explain) i artikel 20 i direktiv 2013/34/EU er et nøglebegreb i europæisk virksomhedsledelse. I henhold til dette princip skal virksomheder, som fraviger den relevante kodeks for virksomhedsledelse, i deres redegørelse for virksomhedsledelse forklare, hvilke dele af kodeksen de fraviger, og grundene hertil.

| (7) | Selv om fuldstændig overholdelse af en kodeks kan sende et positivt signal til markedet, er det måske ikke altid den bedste fremgangsmåde for en virksomhed set i et virksomhedsledelsesperspektiv. Fravigelser fra en bestemmelse i kodeksen gør det i nogle tilfælde muligt for en virksomhed at sikre en mere effektiv ledelse af virksomheden. Med følg eller forklar-reglen får virksomhederne mulighed for at være fleksible, og de kan tilpasse deres virksomhedsledelse til deres størrelse, ejerforhold eller særlige sektorrelaterede kendetegn. Samtidig skaber reglen en tradition for ansvarlighed og tilskynder virksomhederne til at tænke nærmere over virksomhedsledelsesmetoder. |
| --- | --- |

(7)

Selv om fuldstændig overholdelse af en kodeks kan sende et positivt signal til markedet, er det måske ikke altid den bedste fremgangsmåde for en virksomhed set i et virksomhedsledelsesperspektiv. Fravigelser fra en bestemmelse i kodeksen gør det i nogle tilfælde muligt for en virksomhed at sikre en mere effektiv ledelse af virksomheden. Med følg eller forklar-reglen får virksomhederne mulighed for at være fleksible, og de kan tilpasse deres virksomhedsledelse til deres størrelse, ejerforhold eller særlige sektorrelaterede kendetegn. Samtidig skaber reglen en tradition for ansvarlighed og tilskynder virksomhederne til at tænke nærmere over virksomhedsledelsesmetoder.

| (8) | Følg eller forklar-princippet har bred opbakning blandt virksomheder, investorer og tilsynsmyndigheder, som anser princippet for at være et passende værktøj i forbindelse med virksomhedsledelse. Men som nævnt i grønbogen om en ramme for corporate governance i EU (3) fra 2011 synes der at være visse mangler ved den måde, som princippet anvendes på i praksis, navnlig med hensyn til kvaliteten af de forklaringer, som virksomhederne giver, når de fraviger kodekser for virksomhedsledelse. Et stort flertal af respondenterne i forbindelse med grønbogen støttede et krav til virksomhederne om at give forklaringer af bedre kvalitet i tilfælde af fravigelser. |
| --- | --- |

(8)

Følg eller forklar-princippet har bred opbakning blandt virksomheder, investorer og tilsynsmyndigheder, som anser princippet for at være et passende værktøj i forbindelse med virksomhedsledelse. Men som nævnt i grønbogen om en ramme for corporate governance i EU (3) fra 2011 synes der at være visse mangler ved den måde, som princippet anvendes på i praksis, navnlig med hensyn til kvaliteten af de forklaringer, som virksomhederne giver, når de fraviger kodekser for virksomhedsledelse. Et stort flertal af respondenterne i forbindelse med grønbogen støttede et krav til virksomhederne om at give forklaringer af bedre kvalitet i tilfælde af fravigelser.

| (9) | I henhold til dokumentation af nyere dato, som Kommissionen har indsamlet, er der sket en gradvis forbedring på dette område. Flere medlemsstater har f.eks. indledt drøftelser om eller udstedt retningslinjer for kvaliteten af forklaringer. Der er dog plads til yderligere forbedringer. |
| --- | --- |

(9)

I henhold til dokumentation af nyere dato, som Kommissionen har indsamlet, er der sket en gradvis forbedring på dette område. Flere medlemsstater har f.eks. indledt drøftelser om eller udstedt retningslinjer for kvaliteten af forklaringer. Der er dog plads til yderligere forbedringer.

| (10) | Europa-Parlamentet fandt i sin beslutning af 29. marts 2012 (4), at følg eller forklar-reglen er et nyttigt værktøj i forbindelse med corporate governance. Det støttede navnlig et krav til virksomheden om tilslutning til en relevant kodeks og mente, at enhver afvigelse fra adfærdskodeksen skal kunne forklares på en meningsfuld måde, og at den alternative virksomhedsledelsesforanstaltning i tillæg til denne forklaring skal beskrives. |
| --- | --- |

(10)

Europa-Parlamentet fandt i sin beslutning af 29. marts 2012 (4), at følg eller forklar-reglen er et nyttigt værktøj i forbindelse med corporate governance. Det støttede navnlig et krav til virksomheden om tilslutning til en relevant kodeks og mente, at enhver afvigelse fra adfærdskodeksen skal kunne forklares på en meningsfuld måde, og at den alternative virksomhedsledelsesforanstaltning i tillæg til denne forklaring skal beskrives.

| (11) | I handlingsplanen »Selskabsret og corporate governance i EU« (5) fra 2012 understreges det, hvor vigtigt det er med forklaringer af høj kvalitet, navnlig for investorer, og det anføres, at Kommissionen vil iværksætte et initiativ, som tager sigte på at forbedre kvaliteten af rapporter om corporate governance, navnlig kvaliteten af forklaringer. |
| --- | --- |

(11)

I handlingsplanen »Selskabsret og corporate governance i EU« (5) fra 2012 understreges det, hvor vigtigt det er med forklaringer af høj kvalitet, navnlig for investorer, og det anføres, at Kommissionen vil iværksætte et initiativ, som tager sigte på at forbedre kvaliteten af rapporter om corporate governance, navnlig kvaliteten af forklaringer.

| (12) | Denne henstilling har til formål at vejlede virksomheder og at bistå dem med at forbedre kvaliteten af deres redegørelser for virksomhedsledelse. I betragtning af de juridiske traditioners og tilganges mangfoldighed danner disse anbefalinger en overordnet ramme, som kan videreudvikles og tilpasses til de specifikke nationale forhold. |
| --- | --- |

(12)

Denne henstilling har til formål at vejlede virksomheder og at bistå dem med at forbedre kvaliteten af deres redegørelser for virksomhedsledelse. I betragtning af de juridiske traditioners og tilganges mangfoldighed danner disse anbefalinger en overordnet ramme, som kan videreudvikles og tilpasses til de specifikke nationale forhold.

| (13) | Denne henstilling finder anvendelse på virksomheder, som i henhold til artikel 20 i direktiv 2013/34/EU skal afgive en redegørelse for virksomhedsledelse, og som skal give forklaringer, hvis de fraviger anbefalingerne i kodeksen eller kodekserne for virksomhedsledelse. |
| --- | --- |

(13)

Denne henstilling finder anvendelse på virksomheder, som i henhold til artikel 20 i direktiv 2013/34/EU skal afgive en redegørelse for virksomhedsledelse, og som skal give forklaringer, hvis de fraviger anbefalingerne i kodeksen eller kodekserne for virksomhedsledelse.

| (14) | Denne henstilling tager i henhold til artikel 20 i direktiv 2013/34/EU hovedsagelig sigte på børsnoterede virksomheder, men andre enheder, som udarbejder en redegørelse for virksomhedsledelse, kan også drage fordel af en forbedring af kvaliteten af de oplysninger, som de har til hensigt at offentliggøre. |
| --- | --- |

(14)

Denne henstilling tager i henhold til artikel 20 i direktiv 2013/34/EU hovedsagelig sigte på børsnoterede virksomheder, men andre enheder, som udarbejder en redegørelse for virksomhedsledelse, kan også drage fordel af en forbedring af kvaliteten af de oplysninger, som de har til hensigt at offentliggøre.

| (15) | I nogle medlemsstater skal virksomhederne i tillæg til oplysningerne i deres redegørelse for virksomhedsledelse også forklare, hvordan de anvender hovedprincipperne eller anbefalingerne i kodeksen. For at forbedre gennemsigtigheden yderligere opfordres alle børsnoterede virksomheder i Europa til at forklare, hvordan de overholder de relevante kodekser i relation til aspekter, som kan være meget vigtige for aktionærer. For at give lettere adgang til disse oplysninger bør virksomhederne endvidere overveje at gøre dem tilgængelige online. |
| --- | --- |

(15)

I nogle medlemsstater skal virksomhederne i tillæg til oplysningerne i deres redegørelse for virksomhedsledelse også forklare, hvordan de anvender hovedprincipperne eller anbefalingerne i kodeksen. For at forbedre gennemsigtigheden yderligere opfordres alle børsnoterede virksomheder i Europa til at forklare, hvordan de overholder de relevante kodekser i relation til aspekter, som kan være meget vigtige for aktionærer. For at give lettere adgang til disse oplysninger bør virksomhederne endvidere overveje at gøre dem tilgængelige online.

| (16) | Der findes ikke et standardformat for redegørelser om virksomhedsledelse i Unionen. Oplysningerne kan gives i en generel redegørelse eller bestemmelse for bestemmelse, forudsat at de er informative og nyttige for aktionærer, investorer og andre interessenter. Virksomhederne bør undlade at afgive overdrevent generelle redegørelser, som muligvis ikke dækker de aspekter, som er vigtige for aktionærer, men også redegørelser i form af afkrydsninger, som er af meget ringe informativ værdi. De bør ligeledes undlade at give lange forklaringer, som muligvis ikke giver tilstrækkelig indsigt. |
| --- | --- |

(16)

Der findes ikke et standardformat for redegørelser om virksomhedsledelse i Unionen. Oplysningerne kan gives i en generel redegørelse eller bestemmelse for bestemmelse, forudsat at de er informative og nyttige for aktionærer, investorer og andre interessenter. Virksomhederne bør undlade at afgive overdrevent generelle redegørelser, som muligvis ikke dækker de aspekter, som er vigtige for aktionærer, men også redegørelser i form af afkrydsninger, som er af meget ringe informativ værdi. De bør ligeledes undlade at give lange forklaringer, som muligvis ikke giver tilstrækkelig indsigt.

| (17) | Passende offentliggørelse af fravigelser fra de relevante kodekser og grundene hertil er en vigtig forudsætning for, at interessenter kan træffe informerede beslutninger om virksomheder. En sådan offentliggørelse begrænser informationsasymmetrien mellem virksomhedens ledelse og dens aktionærer og reducerer dermed sidstnævntes overvågningsomkostninger. Virksomhederne bør klart angive, hvilke anbefalinger i kodeksen de har fraveget, og i hvert enkelt tilfælde forklare, hvordan virksomheden har fraveget anbefalingerne og grundene hertil, hvordan beslutningen om at fravige anbefalingerne blev truffet, fravigelsens varighed og de foranstaltninger, der er truffet for at sikre, at virksomhedens aktiviteter fortsat er i overensstemmelse med anbefalingens og kodeksens mål. |
| --- | --- |

(17)

Passende offentliggørelse af fravigelser fra de relevante kodekser og grundene hertil er en vigtig forudsætning for, at interessenter kan træffe informerede beslutninger om virksomheder. En sådan offentliggørelse begrænser informationsasymmetrien mellem virksomhedens ledelse og dens aktionærer og reducerer dermed sidstnævntes overvågningsomkostninger. Virksomhederne bør klart angive, hvilke anbefalinger i kodeksen de har fraveget, og i hvert enkelt tilfælde forklare, hvordan virksomheden har fraveget anbefalingerne og grundene hertil, hvordan beslutningen om at fravige anbefalingerne blev truffet, fravigelsens varighed og de foranstaltninger, der er truffet for at sikre, at virksomhedens aktiviteter fortsat er i overensstemmelse med anbefalingens og kodeksens mål.

| (18) | Når virksomhederne giver disse oplysninger, bør de undlade at anvende standardformuleringer og bør fokusere på de særlige virksomhedsforhold, som er forklaringen på fravigelsen fra en anbefaling. Forklaringerne bør være velstrukturerede og gives på en sådan måde, at de let kan forstås og bruges. Det vil gøre det lettere for aktionærerne at indgå i en konstruktiv dialog med virksomheden. |
| --- | --- |

(18)

Når virksomhederne giver disse oplysninger, bør de undlade at anvende standardformuleringer og bør fokusere på de særlige virksomhedsforhold, som er forklaringen på fravigelsen fra en anbefaling. Forklaringerne bør være velstrukturerede og gives på en sådan måde, at de let kan forstås og bruges. Det vil gøre det lettere for aktionærerne at indgå i en konstruktiv dialog med virksomheden.

| (19) | Effektive følg eller forklar-regler forudsætter effektiv overvågning for at motivere virksomhederne til at overholde en kodeks for virksomhedsledelse og forklare manglende overholdelse. Ifølge grønbogen fra 2011 synes de redegørelser for corporate governance, som virksomheder offentliggør, ikke at være underlagt tilstrækkelig overvågning, således som de burde, og kun få medlemsstater har offentlige eller specialiserede organer til at kontrollere de afgivne oplysningers fuldstændighed, herunder især forklaringerne. |
| --- | --- |

(19)

Effektive følg eller forklar-regler forudsætter effektiv overvågning for at motivere virksomhederne til at overholde en kodeks for virksomhedsledelse og forklare manglende overholdelse. Ifølge grønbogen fra 2011 synes de redegørelser for corporate governance, som virksomheder offentliggør, ikke at være underlagt tilstrækkelig overvågning, således som de burde, og kun få medlemsstater har offentlige eller specialiserede organer til at kontrollere de afgivne oplysningers fuldstændighed, herunder især forklaringerne.

| (20) | Forskellige aktører, f.eks. bestyrelser, revisorer og aktionærer, deltager i overvågningen af de oplysninger, som virksomhederne offentliggør. Bestyrelser og aktionærer spiller også en vigtig rolle med hensyn til at tilskynde til forklaringer af god kvalitet. Navnlig kunne en mere aktiv overvågning fra aktionærernes side, i deres egenskab af virksomhedsejere, føre til en bedre praksis for virksomhedsledelse. |
| --- | --- |

(20)

Forskellige aktører, f.eks. bestyrelser, revisorer og aktionærer, deltager i overvågningen af de oplysninger, som virksomhederne offentliggør. Bestyrelser og aktionærer spiller også en vigtig rolle med hensyn til at tilskynde til forklaringer af god kvalitet. Navnlig kunne en mere aktiv overvågning fra aktionærernes side, i deres egenskab af virksomhedsejere, føre til en bedre praksis for virksomhedsledelse.

| (21) | Medlemsstaterne og organer, som er ansvarlige for kodekser for virksomhedsledelse, opfordres også til at overveje, hvordan der i højere grad kan fokuseres på den overordnede kvalitet af de forklaringer vedrørende fravigelser, som virksomheder giver i forbindelse med de eksisterende overvågningsforanstaltninger i deres lande. Det kunne også overvejes at anvende yderligere midler til at tilskynde virksomheder og andre berørte parter til i højere grad at forbedre kvaliteten af forklaringerne og af redegørelser for virksomhedsledelse i almindelighed. |
| --- | --- |

(21)

Medlemsstaterne og organer, som er ansvarlige for kodekser for virksomhedsledelse, opfordres også til at overveje, hvordan der i højere grad kan fokuseres på den overordnede kvalitet af de forklaringer vedrørende fravigelser, som virksomheder giver i forbindelse med de eksisterende overvågningsforanstaltninger i deres lande. Det kunne også overvejes at anvende yderligere midler til at tilskynde virksomheder og andre berørte parter til i højere grad at forbedre kvaliteten af forklaringerne og af redegørelser for virksomhedsledelse i almindelighed.

| (22) | For at sikre en effektiv opfølgning af denne henstilling bør medlemsstaterne gøre de organer, der er ansvarlige for nationale kodekser for virksomhedsledelse, børsnoterede virksomheder og andre berørte parter opmærksom herpå. Medlemsstaterne bør også underrette Kommissionen om de foranstaltninger, der træffes i overensstemmelse med denne henstilling — |
| --- | --- |

(22)

For at sikre en effektiv opfølgning af denne henstilling bør medlemsstaterne gøre de organer, der er ansvarlige for nationale kodekser for virksomhedsledelse, børsnoterede virksomheder og andre berørte parter opmærksom herpå. Medlemsstaterne bør også underrette Kommissionen om de foranstaltninger, der træffes i overensstemmelse med denne henstilling —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

AFDELING I

Generelle bestemmelser

| 1. | Denne henstilling har til formål at vejlede medlemsstaterne, organer med ansvar for nationale kodekser for virksomhedsledelse, virksomheder og andre berørte parter. Vejledningen sigter mod at forbedre den overordnede kvalitet af de redegørelser for virksomhedsledelse, som offentliggøres af virksomheder i overensstemmelse med artikel 20 i direktiv 2013/34/EU, og navnlig kvaliteten af de forklaringer, som virksomheder giver, hvis de fraviger anbefalingerne i den relevante kodeks for virksomhedsledelse. |
| --- | --- |

1.

Denne henstilling har til formål at vejlede medlemsstaterne, organer med ansvar for nationale kodekser for virksomhedsledelse, virksomheder og andre berørte parter. Vejledningen sigter mod at forbedre den overordnede kvalitet af de redegørelser for virksomhedsledelse, som offentliggøres af virksomheder i overensstemmelse med artikel 20 i direktiv 2013/34/EU, og navnlig kvaliteten af de forklaringer, som virksomheder giver, hvis de fraviger anbefalingerne i den relevante kodeks for virksomhedsledelse.

| 2. | Det henstilles, at der i kodekser for virksomhedsledelse, hvis det er relevant, klart skelnes mellem de dele af kodeksen, som ikke må fraviges, de dele, som finder anvendelse efter følg eller forklar-princippet, og dem, der udelukkende finder anvendelse på frivillig basis. |
| --- | --- |

2.

Det henstilles, at der i kodekser for virksomhedsledelse, hvis det er relevant, klart skelnes mellem de dele af kodeksen, som ikke må fraviges, de dele, som finder anvendelse efter følg eller forklar-princippet, og dem, der udelukkende finder anvendelse på frivillig basis.

AFDELING II

Kvaliteten af redegørelserne for virksomhedsledelse

| 3. | I henhold til artikel 20, stk. 1, i direktiv 2013/34/EU skal børsnoterede virksomheder i deres redegørelse for virksomhedsledelse give oplysninger om specifikke aspekter ved deres ledelsesmetoder. |
| --- | --- |

3.

I henhold til artikel 20, stk. 1, i direktiv 2013/34/EU skal børsnoterede virksomheder i deres redegørelse for virksomhedsledelse give oplysninger om specifikke aspekter ved deres ledelsesmetoder.

| 4. | For at forbedre gennemsigtigheden for aktionærer, investorer og andre interessenter bør virksomhederne i tillæg til oplysningerne om de emner, der er omhandlet i punkt 3, beskrive, hvordan de har anvendt anbefalingerne i den relevante kodeks for virksomhedsledelse om de emner, som er vigtigst for aktionærerne. |
| --- | --- |

4.

For at forbedre gennemsigtigheden for aktionærer, investorer og andre interessenter bør virksomhederne i tillæg til oplysningerne om de emner, der er omhandlet i punkt 3, beskrive, hvordan de har anvendt anbefalingerne i den relevante kodeks for virksomhedsledelse om de emner, som er vigtigst for aktionærerne.

| 5. | De oplysninger, der er omhandlet i punkt 3 og 4, bør være tilstrækkeligt klare, præcise og omfattende til at sætte aktionærer, investorer og andre interessenter i stand til at få en god forståelse af, hvordan virksomheden ledes. Der bør endvidere henvises til virksomhedens specifikke karakteristika og situation, f.eks. størrelse, selskabsstruktur eller ejerforhold eller andre relevante kendetegn. |
| --- | --- |

5.

De oplysninger, der er omhandlet i punkt 3 og 4, bør være tilstrækkeligt klare, præcise og omfattende til at sætte aktionærer, investorer og andre interessenter i stand til at få en god forståelse af, hvordan virksomheden ledes. Der bør endvidere henvises til virksomhedens specifikke karakteristika og situation, f.eks. størrelse, selskabsstruktur eller ejerforhold eller andre relevante kendetegn.

| 6. | For at give aktionærer, investorer og andre interessenter lettere adgang til oplysninger bør virksomhederne regelmæssigt offentliggøre de oplysninger, der er omhandlet i punkt 3 og 4, på deres websted og indsætte en henvisning i deres ledelsesberetning til webstedet, også selv om de allerede formidler oplysninger med andre midler som omhandlet i direktiv 2013/34/EU. |
| --- | --- |

6.

For at give aktionærer, investorer og andre interessenter lettere adgang til oplysninger bør virksomhederne regelmæssigt offentliggøre de oplysninger, der er omhandlet i punkt 3 og 4, på deres websted og indsætte en henvisning i deres ledelsesberetning til webstedet, også selv om de allerede formidler oplysninger med andre midler som omhandlet i direktiv 2013/34/EU.

AFDELING III

Kvaliteten af de forklaringer, virksomheder giver, hvis de fraviger en kodeks

| 7. | I henhold til artikel 20, stk. 1, i direktiv 2013/34/EU skal børsnoterede virksomheder give en forklaring, hvis de fraviger anbefalingerne i den kodeks, som de er omfattet af, eller som de frivilligt har besluttet at anvende. |
| --- | --- |

7.

I henhold til artikel 20, stk. 1, i direktiv 2013/34/EU skal børsnoterede virksomheder give en forklaring, hvis de fraviger anbefalingerne i den kodeks, som de er omfattet af, eller som de frivilligt har besluttet at anvende.

| 8. | Virksomhederne bør med henblik på punkt 7 klart angive, hvilke specifikke anbefalinger de har fraveget, og for hver enkelt anbefaling, de har fraveget:






  a) | forklare, på hvilken måde virksomheden har fraveget en anbefaling |
| --- | --- | --- |

8.

Virksomhederne bør med henblik på punkt 7 klart angive, hvilke specifikke anbefalinger de har fraveget, og for hver enkelt anbefaling, de har fraveget:

a)

forklare, på hvilken måde virksomheden har fraveget en anbefaling

| b) | beskrive grundene til fravigelsen |
| --- | --- |

b)

beskrive grundene til fravigelsen

| c) | beskrive, hvordan beslutningen om at fravige anbefalingen blev truffet i virksomheden |
| --- | --- |

c)

beskrive, hvordan beslutningen om at fravige anbefalingen blev truffet i virksomheden

| d) | forklare, såfremt fravigelsen er begrænset i tid, hvornår virksomheden har til hensigt at efterleve en bestemt anbefaling |
| --- | --- |

d)

forklare, såfremt fravigelsen er begrænset i tid, hvornår virksomheden har til hensigt at efterleve en bestemt anbefaling

| e) | beskrive, hvis det er relevant, den foranstaltning, der er truffet i stedet for at efterleve anbefalingen, og forklare, hvordan denne foranstaltning realiserer formålet med den specifikke anbefaling eller kodeksen som helhed, eller forklare, hvordan den bidrager til god virksomhedsledelse. |
| --- | --- |

e)

beskrive, hvis det er relevant, den foranstaltning, der er truffet i stedet for at efterleve anbefalingen, og forklare, hvordan denne foranstaltning realiserer formålet med den specifikke anbefaling eller kodeksen som helhed, eller forklare, hvordan den bidrager til god virksomhedsledelse.

| 9. | De oplysninger, der er omhandlet i punkt 8, bør være tilstrækkeligt klare, præcise og omfattende til at sætte aktionærer, investorer og andre interessenter i stand til at vurdere konsekvenserne af, at en bestemt anbefaling fraviges.
  Der bør også henvises til virksomhedens specifikke karakteristika og situation, f.eks. størrelse, selskabsstruktur eller ejerforhold eller andre relevante kendetegn. |
| --- | --- |

9.

De oplysninger, der er omhandlet i punkt 8, bør være tilstrækkeligt klare, præcise og omfattende til at sætte aktionærer, investorer og andre interessenter i stand til at vurdere konsekvenserne af, at en bestemt anbefaling fraviges.

Der bør også henvises til virksomhedens specifikke karakteristika og situation, f.eks. størrelse, selskabsstruktur eller ejerforhold eller andre relevante kendetegn.

| 10. | Forklaringerne vedrørende fravigelser bør fremgå klart af redegørelsen for virksomhedsledelse, således at de let kan findes af aktionærer, investorer og andre interessenter. Det kan f.eks. gøres ved at anvende den samme rækkefølge som anbefalingerne i den relevante kodeks eller ved at samle alle forklaringerne vedrørende fravigelse i det samme afsnit i redegørelsen for virksomhedsledelse, når blot den anvendte metode forklares tydeligt. |
| --- | --- |

10.

Forklaringerne vedrørende fravigelser bør fremgå klart af redegørelsen for virksomhedsledelse, således at de let kan findes af aktionærer, investorer og andre interessenter. Det kan f.eks. gøres ved at anvende den samme rækkefølge som anbefalingerne i den relevante kodeks eller ved at samle alle forklaringerne vedrørende fravigelse i det samme afsnit i redegørelsen for virksomhedsledelse, når blot den anvendte metode forklares tydeligt.

AFSNIT IV

Afsluttende bestemmelser

| 11. | Forudsætningen for at kunne motivere virksomhederne til at overholde den relevante kodeks for virksomhedsledelse og bedre forklare fravigelser fra kodeksen er, at der findes effektiv overvågning på nationalt plan inden for rammerne af de eksisterende overvågningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

11.

Forudsætningen for at kunne motivere virksomhederne til at overholde den relevante kodeks for virksomhedsledelse og bedre forklare fravigelser fra kodeksen er, at der findes effektiv overvågning på nationalt plan inden for rammerne af de eksisterende overvågningsforanstaltninger.

| 12. | Medlemsstaterne bør gøre de organer, der er ansvarlige for nationale kodekser for virksomhedsledelse, børsnoterede virksomheder og andre berørte parter opmærksom på denne henstilling. Medlemsstaterne opfordres til at underrette Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet i overensstemmelse med denne henstilling, senest den 13. april 2015 med det formål at sætte Kommissionen i stand til at overvåge og vurdere situationen. |
| --- | --- |

12.

Medlemsstaterne bør gøre de organer, der er ansvarlige for nationale kodekser for virksomhedsledelse, børsnoterede virksomheder og andre berørte parter opmærksom på denne henstilling. Medlemsstaterne opfordres til at underrette Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet i overensstemmelse med denne henstilling, senest den 13. april 2015 med det formål at sætte Kommissionen i stand til at overvåge og vurdere situationen.

| 13. | Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne, organer med ansvar for nationale kodekser for virksomhedsledelse, børsnoterede virksomheder og andre berørte parter. |
| --- | --- |

13.

Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne, organer med ansvar for nationale kodekser for virksomhedsledelse, børsnoterede virksomheder og andre berørte parter.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. april 2014.

På Kommissionens vegne

Michel BARNIER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 182 af 29.6.2013, s. 19.

1

(2)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  KOM(2011) 164 af 5.4.2011.

3

(4)  Europa-Parlamentets beslutning af 29. marts 2012 om en corporate governance-ramme for europæiske virksomheder (2011/2181(INI)).

4

(5)  COM(2012) 740 af 12.12.2012.

5

---