# Úradný vestník L 86/2014

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2014.086.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 86 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5721. marca 2014 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2014.086.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 86

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5721. marca 2014

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 282/2014 z 11. marca 2014 o ustanovení tretieho akčného programu pre Úniu v oblasti zdravia (2014 – 2020), ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1350/2007/ES (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 283/2014 z 11. marca 2014 o usmerneniach pre transeurópske siete v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1336/97/ES (
  1
  ) | 14 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 282/2014 z 11. marca 2014 o ustanovení tretieho akčného programu pre Úniu v oblasti zdravia (2014 – 2020), ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1350/2007/ES (
  1
  )

1

1

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 283/2014 z 11. marca 2014 o usmerneniach pre transeurópske siete v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1336/97/ES (
  1
  )

1

14

| | | II   Nelegislatívne akty |
| --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 284/2014 z 21. marca 2014, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 269/2014 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie narúšajúce alebo ohrozujúce územnú celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny | 27 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Vykonávacie Rozhodnutie Rady 2014/151/SZBP z 21. marca 2014, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2014/145/SZBP o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie, ktorým sa narúša alebo ohrozuje územná celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny | 30 |

II   Nelegislatívne akty

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 284/2014 z 21. marca 2014, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 269/2014 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie narúšajúce alebo ohrozujúce územnú celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny

27

ROZHODNUTIA

*

Vykonávacie Rozhodnutie Rady 2014/151/SZBP z 21. marca 2014, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2014/145/SZBP o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie, ktorým sa narúša alebo ohrozuje územná celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

NARIADENIA

| 21.3.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 86/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 282/2014

z 11. marca 2014

o ustanovení tretieho akčného programu pre Úniu v oblasti zdravia (2014 – 2020), ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1350/2007/ES

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 168 ods. 5,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa pri vymedzovaní a vykonávaní všetkých politík a činností Únie má zabezpečiť vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia. Únia má dopĺňať a podporovať národné politiky v oblasti zdravia, podnecovať spoluprácu medzi členskými štátmi a presadzovať koordináciu medzi ich programami, pričom má v plnej miere rešpektovať zodpovednosť členských štátov za vymedzovanie ich politík v oblasti zdravia, organizáciu a poskytovanie zdravotníckych služieb a lekárskej starostlivosti. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa pri vymedzovaní a vykonávaní všetkých politík a činností Únie má zabezpečiť vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia. Únia má dopĺňať a podporovať národné politiky v oblasti zdravia, podnecovať spoluprácu medzi členskými štátmi a presadzovať koordináciu medzi ich programami, pričom má v plnej miere rešpektovať zodpovednosť členských štátov za vymedzovanie ich politík v oblasti zdravia, organizáciu a poskytovanie zdravotníckych služieb a lekárskej starostlivosti.

| (2) | Na splnenie požiadaviek stanovených v článku 168 ZFEÚ je potrebné nepretržité úsilie. Propagácia dobrého zdravia na úrovni Únie je tiež integrálnou súčasťou stratégie „Európa 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ (ďalej len „stratégia Európa 2020“). To, že budú ľudia dlhšie zdraví a aktívni a budú sa môcť aktívne podieľať na starostlivosti o svoje zdravie, bude mať celkovo pozitívne účinky na zdravie, vrátane obmedzenia nerovností v oblasti zdravia, a pozitívny vplyv na kvalitu života, produktivitu a konkurencieschopnosť, pričom sa zníži tlak na rozpočty členských štátov. Podpora a uznávanie inovácií s dosahom na zdravie pomáha riešiť problém udržateľnosti v odvetví zdravotníctva v súvislosti s demografickými zmenami; a opatrenia na znižovanie rozdielov v oblasti zdravia sú dôležité na účely dosiahnutia „inkluzívneho rastu“. V tomto kontexte je vhodné ustanoviť tretí akčný program Únie v oblasti zdravia (2014 – 2020) ( ďalej len „program“). |
| --- | --- |

(2)

Na splnenie požiadaviek stanovených v článku 168 ZFEÚ je potrebné nepretržité úsilie. Propagácia dobrého zdravia na úrovni Únie je tiež integrálnou súčasťou stratégie „Európa 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ (ďalej len „stratégia Európa 2020“). To, že budú ľudia dlhšie zdraví a aktívni a budú sa môcť aktívne podieľať na starostlivosti o svoje zdravie, bude mať celkovo pozitívne účinky na zdravie, vrátane obmedzenia nerovností v oblasti zdravia, a pozitívny vplyv na kvalitu života, produktivitu a konkurencieschopnosť, pričom sa zníži tlak na rozpočty členských štátov. Podpora a uznávanie inovácií s dosahom na zdravie pomáha riešiť problém udržateľnosti v odvetví zdravotníctva v súvislosti s demografickými zmenami; a opatrenia na znižovanie rozdielov v oblasti zdravia sú dôležité na účely dosiahnutia „inkluzívneho rastu“. V tomto kontexte je vhodné ustanoviť tretí akčný program Únie v oblasti zdravia (2014 – 2020) ( ďalej len „program“).

| (3) | Podľa vymedzenia Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) je zdravie „stav úplnej telesnej, duševnej a sociálnej pohody, a nielen neprítomnosť choroby alebo invalidity“. Na zlepšenie zdravia obyvateľstva Únie a zníženie nerovností v oblasti zdravia je nevyhnutné sústrediť sa nielen na telesné zdravie. Podľa WHO problémy s duševným zdravím majú takmer 40 % podiel na rokoch prežitých s postihnutím. Problémy s duševným zdravím sa vyznačujú širokým rozsahom, dlhým trvaním a sú príčinou diskriminácie, a výrazne prispievajú k nerovnosti v oblasti zdravia. Hospodárska kríza navyše ovplyvňuje faktory predurčujúce duševné zdravie, pretože sa oslabujú ochranné faktory a zvyšujú rizikové faktory. |
| --- | --- |

(3)

Podľa vymedzenia Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) je zdravie „stav úplnej telesnej, duševnej a sociálnej pohody, a nielen neprítomnosť choroby alebo invalidity“. Na zlepšenie zdravia obyvateľstva Únie a zníženie nerovností v oblasti zdravia je nevyhnutné sústrediť sa nielen na telesné zdravie. Podľa WHO problémy s duševným zdravím majú takmer 40 % podiel na rokoch prežitých s postihnutím. Problémy s duševným zdravím sa vyznačujú širokým rozsahom, dlhým trvaním a sú príčinou diskriminácie, a výrazne prispievajú k nerovnosti v oblasti zdravia. Hospodárska kríza navyše ovplyvňuje faktory predurčujúce duševné zdravie, pretože sa oslabujú ochranné faktory a zvyšujú rizikové faktory.

| (4) | Predchádzajúce akčné programy Spoločenstva v oblasti verejného zdravia (2003 – 2008) a v oblasti zdravia (2008 – 2013), prijaté postupne rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES (4) a rozhodnutím č. 1350/2007/ES (5) („predchádzajúce programy v oblasti zdravia“), boli hodnotené pozitívne, pretože viedli k viacerým dôležitým novým prvkom a zlepšeniam. Program by mal vychádzať z výsledkov predchádzajúcich zdravotných programov. Mali by sa v ňom tiež vziať do úvahy odporúčania uskutočnených externých auditov a hodnotení, a to najmä odporúčania Dvora audítorov v jeho osobitnej správe č. 2/2009, podľa ktorého pokiaľ ide o obdobie po roku 2013, Európsky parlament, Rada a Komisia by mali znovu posúdiť možnosti Únie v oblasti aktivít verejného zdravia a spôsob financovania zo strany Únie v uvedenej oblasti. Mali by tak urobiť pri zohľadnení dostupných rozpočtových prostriedkov a existencie iných mechanizmov spolupráce ako prostriedkov na uľahčenie spolupráce a výmenu informácií medzi zainteresovanými stranami v celej Európe. |
| --- | --- |

(4)

Predchádzajúce akčné programy Spoločenstva v oblasti verejného zdravia (2003 – 2008) a v oblasti zdravia (2008 – 2013), prijaté postupne rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES (4) a rozhodnutím č. 1350/2007/ES (5) („predchádzajúce programy v oblasti zdravia“), boli hodnotené pozitívne, pretože viedli k viacerým dôležitým novým prvkom a zlepšeniam. Program by mal vychádzať z výsledkov predchádzajúcich zdravotných programov. Mali by sa v ňom tiež vziať do úvahy odporúčania uskutočnených externých auditov a hodnotení, a to najmä odporúčania Dvora audítorov v jeho osobitnej správe č. 2/2009, podľa ktorého pokiaľ ide o obdobie po roku 2013, Európsky parlament, Rada a Komisia by mali znovu posúdiť možnosti Únie v oblasti aktivít verejného zdravia a spôsob financovania zo strany Únie v uvedenej oblasti. Mali by tak urobiť pri zohľadnení dostupných rozpočtových prostriedkov a existencie iných mechanizmov spolupráce ako prostriedkov na uľahčenie spolupráce a výmenu informácií medzi zainteresovanými stranami v celej Európe.

| (5) | V súlade s cieľmi stratégie Európa 2020 by sa mal program zamerať na súbor dobre vymedzených cieľov a činností s jasnou, dokázanou pridanou hodnotou Únie a sústrediť sa na podporu menšieho počtu činností v prioritných oblastiach. V súlade so zásadou subsidiarity by sa mal dôraz klásť na oblasti, v ktorých existujú jednoznačné problémy cezhraničnej povahy alebo problémy týkajúce sa vnútorného trhu, alebo v ktorých spolupráca na úrovni Únie môže priniesť podstatné výhody a väčšiu účinnosť. |
| --- | --- |

(5)

V súlade s cieľmi stratégie Európa 2020 by sa mal program zamerať na súbor dobre vymedzených cieľov a činností s jasnou, dokázanou pridanou hodnotou Únie a sústrediť sa na podporu menšieho počtu činností v prioritných oblastiach. V súlade so zásadou subsidiarity by sa mal dôraz klásť na oblasti, v ktorých existujú jednoznačné problémy cezhraničnej povahy alebo problémy týkajúce sa vnútorného trhu, alebo v ktorých spolupráca na úrovni Únie môže priniesť podstatné výhody a väčšiu účinnosť.

| (6) | Program by mal byť prostriedkom podpory opatrení v oblastiach, v ktorých je pridaná hodnota Únie, ktorú možno dokázať na základe: výmeny osvedčených postupov medzi členskými štátmi; podpory sietí na výmenu znalostí alebo vzájomné učenie; riešenia cezhraničných hrozieb s cieľom znížiť ich riziká a zmierniť ich dôsledky; riešenia určitých otázok týkajúcich sa vnútorného trhu, kde má Únia podstatnú legitímnu právomoc zabezpečiť vysoko kvalitné riešenia vo všetkých členských štátoch; uvoľnenia potenciálu inovácie v zdravotníctve; akcií, ktoré môžu viesť k systému na referenčné porovnávanie s cieľom umožniť kvalifikované prijímanie rozhodnutí na úrovni Únie; zlepšovania úspor z rozsahu vyhýbaním sa plytvaniu zdrojmi spôsobenému duplicitou a optimalizácie finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

(6)

Program by mal byť prostriedkom podpory opatrení v oblastiach, v ktorých je pridaná hodnota Únie, ktorú možno dokázať na základe: výmeny osvedčených postupov medzi členskými štátmi; podpory sietí na výmenu znalostí alebo vzájomné učenie; riešenia cezhraničných hrozieb s cieľom znížiť ich riziká a zmierniť ich dôsledky; riešenia určitých otázok týkajúcich sa vnútorného trhu, kde má Únia podstatnú legitímnu právomoc zabezpečiť vysoko kvalitné riešenia vo všetkých členských štátoch; uvoľnenia potenciálu inovácie v zdravotníctve; akcií, ktoré môžu viesť k systému na referenčné porovnávanie s cieľom umožniť kvalifikované prijímanie rozhodnutí na úrovni Únie; zlepšovania úspor z rozsahu vyhýbaním sa plytvaniu zdrojmi spôsobenému duplicitou a optimalizácie finančných prostriedkov.

| (7) | Program by sa mal vykonávať tak, aby sa rešpektovala zodpovednosť členských štátov za vymedzenie ich politiky v oblasti zdravia, ako aj za organizáciu a poskytovanie zdravotníckych služieb a lekárskej starostlivosti. |
| --- | --- |

(7)

Program by sa mal vykonávať tak, aby sa rešpektovala zodpovednosť členských štátov za vymedzenie ich politiky v oblasti zdravia, ako aj za organizáciu a poskytovanie zdravotníckych služieb a lekárskej starostlivosti.

| (8) | V správe WHO o zdraví v Európe z roku 2009 sa vymedzuje oblasť pre zvýšenie investícií do verejného zdravia a systémov zdravotnej starostlivosti. Z tohto hľadiska sa členské štáty nabádajú, aby vo svojich vnútroštátnych programoch stanovili ako prioritu zlepšovanie zdravia a využívali väčšie povedomie o možnostiach financovania v oblasti zdravia zo strany Únie. Program by tak mal uľahčiť začlenenie svojich výsledkov do vnútroštátnych politík v oblasti zdravia. |
| --- | --- |

(8)

V správe WHO o zdraví v Európe z roku 2009 sa vymedzuje oblasť pre zvýšenie investícií do verejného zdravia a systémov zdravotnej starostlivosti. Z tohto hľadiska sa členské štáty nabádajú, aby vo svojich vnútroštátnych programoch stanovili ako prioritu zlepšovanie zdravia a využívali väčšie povedomie o možnostiach financovania v oblasti zdravia zo strany Únie. Program by tak mal uľahčiť začlenenie svojich výsledkov do vnútroštátnych politík v oblasti zdravia.

| (9) | Inovácia v oblasti zdravia by sa mala chápať ako stratégia verejného zdravia, ktorá sa neobmedzuje na technologický pokrok z hľadiska výrobkov a služieb. Podpora inovácie v oblasti zásahov na podporu verejného zdravia, stratégií prevencie, riadenia systému zdravotnej starostlivosti a v oblasti organizácie a poskytovania zdravotníckych služieb a lekárskej starostlivosti vrátane zásahov na podporu zdravia a prevenciu chorôb má potenciál zlepšiť výsledky v oblasti verejného zdravia, zlepšiť kvalitu starostlivosti o pacientov a reagovať na neuspokojené potreby, zároveň aj posilniť konkurencieschopnosť zainteresovaných strán a zlepšiť nákladovú efektívnosť a udržateľnosť zdravotníckych služieb a lekárskej starostlivosti. Program by tak mal uľahčiť dobrovoľné šírenie inovácií v oblasti zdravia, pričom by sa mali zohľadňovať spoločné hodnoty a zásady v systémoch zdravotnej starostlivosti Európskej únie, ako sa uvádza v záveroch Rady z 2. júna 2006 (6). |
| --- | --- |

(9)

Inovácia v oblasti zdravia by sa mala chápať ako stratégia verejného zdravia, ktorá sa neobmedzuje na technologický pokrok z hľadiska výrobkov a služieb. Podpora inovácie v oblasti zásahov na podporu verejného zdravia, stratégií prevencie, riadenia systému zdravotnej starostlivosti a v oblasti organizácie a poskytovania zdravotníckych služieb a lekárskej starostlivosti vrátane zásahov na podporu zdravia a prevenciu chorôb má potenciál zlepšiť výsledky v oblasti verejného zdravia, zlepšiť kvalitu starostlivosti o pacientov a reagovať na neuspokojené potreby, zároveň aj posilniť konkurencieschopnosť zainteresovaných strán a zlepšiť nákladovú efektívnosť a udržateľnosť zdravotníckych služieb a lekárskej starostlivosti. Program by tak mal uľahčiť dobrovoľné šírenie inovácií v oblasti zdravia, pričom by sa mali zohľadňovať spoločné hodnoty a zásady v systémoch zdravotnej starostlivosti Európskej únie, ako sa uvádza v záveroch Rady z 2. júna 2006 (6).

| (10) | Najmä v kontexte hospodárskej krízy by mal program prispieť k riešeniu nerovností v oblasti zdravia a podpore rovnosti a solidarity, a to prostredníctvom činnosti v rámci rôznych cieľov a nabádaním a uľahčovaním výmeny osvedčených postupov. |
| --- | --- |

(10)

Najmä v kontexte hospodárskej krízy by mal program prispieť k riešeniu nerovností v oblasti zdravia a podpore rovnosti a solidarity, a to prostredníctvom činnosti v rámci rôznych cieľov a nabádaním a uľahčovaním výmeny osvedčených postupov.

| (11) | Podľa článkov 8 a 10 ZFEÚ má Únia podporovať rovnoprávnosť medzi mužmi a ženami a zameriavať sa na odstránenie diskriminácie. Preto by mal program v rámci všetkých svojich činností podporovať uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a ciele týkajúce sa nediskriminácie. |
| --- | --- |

(11)

Podľa článkov 8 a 10 ZFEÚ má Únia podporovať rovnoprávnosť medzi mužmi a ženami a zameriavať sa na odstránenie diskriminácie. Preto by mal program v rámci všetkých svojich činností podporovať uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a ciele týkajúce sa nediskriminácie.

| (12) | Pacienti musia mať právomoc starať sa o svoje zdravie a kontrolovať svoju zdravotnú starostlivosť aktívnejšie, predchádzať zlému zdravotnému stavu a prijímať kvalifikované rozhodnutia, a to okrem iného aj prostredníctvom zvýšenia zdravotnej gramotnosti. Mala by sa optimalizovať transparentnosť činností a systémov zdravotnej starostlivosti, ako aj dostupnosť spoľahlivých, nezávislých a zrozumiteľných informácií pre pacientov. Postupy zdravotnej starostlivosti by sa mali utvárať na základe spätnej väzby od pacientov a komunikácie s nimi. Podpora členských štátov, organizácií pacientov a zainteresovaných strán je zásadná a mala by byť koordinovaná na úrovni Únie, aby sa pacientom účinným spôsobom pomáhalo pri využívaní cezhraničnej zdravotnej starostlivosti a to najmä pacientom postihnutým zriedkavými chorobami. |
| --- | --- |

(12)

Pacienti musia mať právomoc starať sa o svoje zdravie a kontrolovať svoju zdravotnú starostlivosť aktívnejšie, predchádzať zlému zdravotnému stavu a prijímať kvalifikované rozhodnutia, a to okrem iného aj prostredníctvom zvýšenia zdravotnej gramotnosti. Mala by sa optimalizovať transparentnosť činností a systémov zdravotnej starostlivosti, ako aj dostupnosť spoľahlivých, nezávislých a zrozumiteľných informácií pre pacientov. Postupy zdravotnej starostlivosti by sa mali utvárať na základe spätnej väzby od pacientov a komunikácie s nimi. Podpora členských štátov, organizácií pacientov a zainteresovaných strán je zásadná a mala by byť koordinovaná na úrovni Únie, aby sa pacientom účinným spôsobom pomáhalo pri využívaní cezhraničnej zdravotnej starostlivosti a to najmä pacientom postihnutým zriedkavými chorobami.

| (13) | V záujme zaistenia účinných systémov zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti pacientov je nevyhnutné znížiť zaťaženie rezistentnými infekciami a infekciami spojenými so zdravotnou starostlivosťou a zabezpečiť dostupnosť účinných antimikrobiálnych látok. V rámci programu by sa malo podporovať trvalé úsilie zamerané na zdokonalenie metód analýzy na zisťovanie a prevenciu antimikrobiálnej rezistencie a zlepšiť prepojenie medzi všetkými aktérmi sektora zdravotnej starostlivosti vrátane veterinárneho sektora, pokiaľ ide o riešenie problému antimikrobiálnej rezistencie. |
| --- | --- |

(13)

V záujme zaistenia účinných systémov zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti pacientov je nevyhnutné znížiť zaťaženie rezistentnými infekciami a infekciami spojenými so zdravotnou starostlivosťou a zabezpečiť dostupnosť účinných antimikrobiálnych látok. V rámci programu by sa malo podporovať trvalé úsilie zamerané na zdokonalenie metód analýzy na zisťovanie a prevenciu antimikrobiálnej rezistencie a zlepšiť prepojenie medzi všetkými aktérmi sektora zdravotnej starostlivosti vrátane veterinárneho sektora, pokiaľ ide o riešenie problému antimikrobiálnej rezistencie.

| (14) | V kontexte starnúcej spoločnosti môžu dobre nasmerované investície na podporu zdravia a prevenciu chorôb zvýšiť počet „rokov zdravého života“, a tým umožniť starším ľuďom viesť v neskoršom veku zdravý a aktívny život. Chronické ochorenia spôsobujú viac ako 80 % predčasných úmrtí v Únii. V programe by sa malo stanoviť, šíriť a presadzovať využívanie osvedčených postupov založených na dôkazoch na účely nákladovo efektívnych opatrení na podporu zdravia a prevenciu chorôb, ktoré by boli zamerané najmä na hlavné rizikové faktory, konkrétne užívanie tabaku, drog, škodlivé užívanie alkoholu a nezdravé stravovacie návyky, obezitu a fyzickú nečinnosť, ako aj HIV/AIDS, tuberkulózu a hepatitídu. Efektívna prevencia by prispela k väčšej finančnej udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti. Program by mal s prihliadnutím na rodové hľadisko prispieť k prevencii chorôb z hľadiska všetkých jej aspektov (primárnou, sekundárnou a terciárnou prevenciou) a v priebehu celého života obyvateľov Únie, podpore zdravia a vytváraniu prostredí priaznivých pre zdravý životný štýl, a to s ohľadom na základné faktory spoločenskej a environmentálnej povahy, ako aj vplyv niektorých zdravotných postihnutí na zdravie. |
| --- | --- |

(14)

V kontexte starnúcej spoločnosti môžu dobre nasmerované investície na podporu zdravia a prevenciu chorôb zvýšiť počet „rokov zdravého života“, a tým umožniť starším ľuďom viesť v neskoršom veku zdravý a aktívny život. Chronické ochorenia spôsobujú viac ako 80 % predčasných úmrtí v Únii. V programe by sa malo stanoviť, šíriť a presadzovať využívanie osvedčených postupov založených na dôkazoch na účely nákladovo efektívnych opatrení na podporu zdravia a prevenciu chorôb, ktoré by boli zamerané najmä na hlavné rizikové faktory, konkrétne užívanie tabaku, drog, škodlivé užívanie alkoholu a nezdravé stravovacie návyky, obezitu a fyzickú nečinnosť, ako aj HIV/AIDS, tuberkulózu a hepatitídu. Efektívna prevencia by prispela k väčšej finančnej udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti. Program by mal s prihliadnutím na rodové hľadisko prispieť k prevencii chorôb z hľadiska všetkých jej aspektov (primárnou, sekundárnou a terciárnou prevenciou) a v priebehu celého života obyvateľov Únie, podpore zdravia a vytváraniu prostredí priaznivých pre zdravý životný štýl, a to s ohľadom na základné faktory spoločenskej a environmentálnej povahy, ako aj vplyv niektorých zdravotných postihnutí na zdravie.

| (15) | S cieľom minimalizovať dôsledky, ktoré môžu mať pre verejné zdravie cezhraničné ohrozenia zdravia stanovené v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ (7) a ktoré môžu siahať od hromadnej kontaminácie spôsobenej chemickými incidentmi až po pandémie, aké nedávno rozpútali E. coli, H1N1 alebo SARS (závažný akútny respiračný syndróm), či účinky čoraz väčšej migrácie obyvateľstva na zdravie, by mal program prispieť k tvorbe a udržiavaniu spoľahlivých mechanizmov a nástrojov na zisťovanie, posudzovanie a riadenie veľkých cezhraničných ohrození zdravia. Vzhľadom na povahu týchto ohrození by mal program podporovať koordinované opatrenia v oblasti verejného zdravia na úrovni Únie, ktorých cieľom je riešiť rôzne aspekty cezhraničných ohrození zdravia a ktoré vychádzajú z plánovania pripravenosti a reakcie, dôkladného a spoľahlivého posúdenia rizika a pevného rámca pre riadenie rizík a krízových situácií. V tomto kontexte by mal tento program v boji proti prenosným ochoreniam využívať skutočnosť, že sa dopĺňa s pracovným programom Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 (8) a činnosťami podporovanými v rámci programov Únie v oblasti výskumu a inovácie. Osobitné úsilie by sa malo vynaložiť s cieľom zabezpečiť súdržnosť a synergie medzi programom a celkovou činnosťou v oblasti zdravia vykonávanou v rámci iných programov a nástrojov Únie, ktoré sa zameriavajú najmä na chrípku, HIV/AIDS, tuberkulózu a ďalšie cezhraničné ohrozenia zdravia v tretích krajinách. |
| --- | --- |

(15)

S cieľom minimalizovať dôsledky, ktoré môžu mať pre verejné zdravie cezhraničné ohrozenia zdravia stanovené v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ (7) a ktoré môžu siahať od hromadnej kontaminácie spôsobenej chemickými incidentmi až po pandémie, aké nedávno rozpútali E. coli, H1N1 alebo SARS (závažný akútny respiračný syndróm), či účinky čoraz väčšej migrácie obyvateľstva na zdravie, by mal program prispieť k tvorbe a udržiavaniu spoľahlivých mechanizmov a nástrojov na zisťovanie, posudzovanie a riadenie veľkých cezhraničných ohrození zdravia. Vzhľadom na povahu týchto ohrození by mal program podporovať koordinované opatrenia v oblasti verejného zdravia na úrovni Únie, ktorých cieľom je riešiť rôzne aspekty cezhraničných ohrození zdravia a ktoré vychádzajú z plánovania pripravenosti a reakcie, dôkladného a spoľahlivého posúdenia rizika a pevného rámca pre riadenie rizík a krízových situácií. V tomto kontexte by mal tento program v boji proti prenosným ochoreniam využívať skutočnosť, že sa dopĺňa s pracovným programom Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 (8) a činnosťami podporovanými v rámci programov Únie v oblasti výskumu a inovácie. Osobitné úsilie by sa malo vynaložiť s cieľom zabezpečiť súdržnosť a synergie medzi programom a celkovou činnosťou v oblasti zdravia vykonávanou v rámci iných programov a nástrojov Únie, ktoré sa zameriavajú najmä na chrípku, HIV/AIDS, tuberkulózu a ďalšie cezhraničné ohrozenia zdravia v tretích krajinách.

| (16) | Malo by byť možné, aby činnosť v rámci tohto programu zahŕňala cezhraničné ohrozenia zdravia zapríčinené biologickými a chemickými incidentmi, životným prostredím a zmenou klímy. Ako sa uvádza v oznámení Komisie „Rozpočet stratégie Európa 2020“, Komisia sa zaviazala začleniť zmenu klímy do celkových výdavkových programov Únie a vyčleniť aspoň 20 % rozpočtu Únie na ciele súvisiace s klímou. Výdavky na program v rámci špecifického cieľa týkajúceho ho sa vážnych cezhraničných ohrození zdravia by mali celkovo prispieť k dosiahnutiu tohto cieľa tým, že budú určené na riešenie ohrození zdravia súvisiacich so zmenou klímy. Komisia by mala poskytnúť informácie o výdavkoch súvisiacich so zmenou klímy v rámci programu. |
| --- | --- |

(16)

Malo by byť možné, aby činnosť v rámci tohto programu zahŕňala cezhraničné ohrozenia zdravia zapríčinené biologickými a chemickými incidentmi, životným prostredím a zmenou klímy. Ako sa uvádza v oznámení Komisie „Rozpočet stratégie Európa 2020“, Komisia sa zaviazala začleniť zmenu klímy do celkových výdavkových programov Únie a vyčleniť aspoň 20 % rozpočtu Únie na ciele súvisiace s klímou. Výdavky na program v rámci špecifického cieľa týkajúceho ho sa vážnych cezhraničných ohrození zdravia by mali celkovo prispieť k dosiahnutiu tohto cieľa tým, že budú určené na riešenie ohrození zdravia súvisiacich so zmenou klímy. Komisia by mala poskytnúť informácie o výdavkoch súvisiacich so zmenou klímy v rámci programu.

| (17) | V súlade s článkom 114 ZFEÚ by sa v právnych predpisoch prijatých Úniou na vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu mal zaistiť vysoký stupeň ochrany ľudského zdravia. V súlade s týmto cieľom by sa malo v rámci programu vynaložiť osobitné úsilie na podporu činností, ktoré sú potrebné z hľadiska cieľov právnych predpisov Únie v oblasti prenosných chorôb a ďalších ohrození zdravia, ľudských tkanív a buniek, krvi, ľudských orgánov, zdravotníckych pomôcok a liekov, práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti a tabakových výrobkov a reklamy tabaku a ktoré k týmto cieľom prispievajú. |
| --- | --- |

(17)

V súlade s článkom 114 ZFEÚ by sa v právnych predpisoch prijatých Úniou na vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu mal zaistiť vysoký stupeň ochrany ľudského zdravia. V súlade s týmto cieľom by sa malo v rámci programu vynaložiť osobitné úsilie na podporu činností, ktoré sú potrebné z hľadiska cieľov právnych predpisov Únie v oblasti prenosných chorôb a ďalších ohrození zdravia, ľudských tkanív a buniek, krvi, ľudských orgánov, zdravotníckych pomôcok a liekov, práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti a tabakových výrobkov a reklamy tabaku a ktoré k týmto cieľom prispievajú.

| (18) | Posilňovaním systému informácií a vedomostí týkajúcich sa zdravia tento program by mal prispievať k rozhodovaniu na základe dôkazov, pričom sa zohľadnia príslušné činnosti, ktoré vykonávajú medzinárodné organizácie ako WHO a Organizáciu pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD). Súčasťou systému by okrem iného malo byť využívanie existujúcich nástrojov, prípadne ďalší rozvoj štandardizovaných informácií týkajúcich sa zdravia a nástrojov na monitorovanie zdravia, zber a analýza údajov týkajúcich sa zdravia, podpora vedeckých výborov zriadených v súlade s rozhodnutím Komisie 2008/721/ES (9) a rozsiahle šírenie výsledkov programu. |
| --- | --- |

(18)

Posilňovaním systému informácií a vedomostí týkajúcich sa zdravia tento program by mal prispievať k rozhodovaniu na základe dôkazov, pričom sa zohľadnia príslušné činnosti, ktoré vykonávajú medzinárodné organizácie ako WHO a Organizáciu pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD). Súčasťou systému by okrem iného malo byť využívanie existujúcich nástrojov, prípadne ďalší rozvoj štandardizovaných informácií týkajúcich sa zdravia a nástrojov na monitorovanie zdravia, zber a analýza údajov týkajúcich sa zdravia, podpora vedeckých výborov zriadených v súlade s rozhodnutím Komisie 2008/721/ES (9) a rozsiahle šírenie výsledkov programu.

| (19) | Cieľom politiky Únie v oblasti zdravia je dopĺňať a podporovať národné politiky zdravia, nabádať na spoluprácu medzi členskými štátmi a presadzovať koordináciu medzi ich programami. Výmena osvedčených postupov je kľúčovým nástrojom uvedenej politiky. Takáto výmena by vnútroštátnym orgánom mala umožniť využívať účinné riešenia vyvinuté v iných členských štátoch, znížiť zdvojovanie úsilia a zvýšiť efektívnosť nákladov podporovaním inovačných riešení v oblasti zdravia. Program by sa mal preto zamerať predovšetkým na spoluprácu s príslušnými orgánmi, ktoré sú zodpovedné za zdravie v členských štátoch, a poskytnúť stimuly pre širšiu účasť všetkých členských štátov, ako sa odporúča v hodnoteniach predchádzajúcich programov v oblasti zdravia. Najmä členské štáty, ktorých hrubý národný dôchodok (HND) na obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru Únie, by sa mali aktívne nabádať na účasť na opatreniach spolufinancovaných príslušnými orgánmi, ktoré sú zodpovedné za zdravie v členských štátoch, alebo subjektmi poverenými uvedenými orgánmi. Takéto opatrenia by sa mali považovať za výnimočne prospešné a predovšetkým by mali zodpovedať cieľu uľahčenia účasti členských štátov, ktorých HND na obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru Únie a rozširovať uvedenú účasť. Zvážiť by sa mala aj ďalšia náležitá nefinančná pomoc na účasť uvedených členských štátov na takýchto opatreniach, napríklad pokiaľ ide o postup podávania žiadostí, šírenie znalostí a využívanie odborných znalostí. |
| --- | --- |

(19)

Cieľom politiky Únie v oblasti zdravia je dopĺňať a podporovať národné politiky zdravia, nabádať na spoluprácu medzi členskými štátmi a presadzovať koordináciu medzi ich programami. Výmena osvedčených postupov je kľúčovým nástrojom uvedenej politiky. Takáto výmena by vnútroštátnym orgánom mala umožniť využívať účinné riešenia vyvinuté v iných členských štátoch, znížiť zdvojovanie úsilia a zvýšiť efektívnosť nákladov podporovaním inovačných riešení v oblasti zdravia. Program by sa mal preto zamerať predovšetkým na spoluprácu s príslušnými orgánmi, ktoré sú zodpovedné za zdravie v členských štátoch, a poskytnúť stimuly pre širšiu účasť všetkých členských štátov, ako sa odporúča v hodnoteniach predchádzajúcich programov v oblasti zdravia. Najmä členské štáty, ktorých hrubý národný dôchodok (HND) na obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru Únie, by sa mali aktívne nabádať na účasť na opatreniach spolufinancovaných príslušnými orgánmi, ktoré sú zodpovedné za zdravie v členských štátoch, alebo subjektmi poverenými uvedenými orgánmi. Takéto opatrenia by sa mali považovať za výnimočne prospešné a predovšetkým by mali zodpovedať cieľu uľahčenia účasti členských štátov, ktorých HND na obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru Únie a rozširovať uvedenú účasť. Zvážiť by sa mala aj ďalšia náležitá nefinančná pomoc na účasť uvedených členských štátov na takýchto opatreniach, napríklad pokiaľ ide o postup podávania žiadostí, šírenie znalostí a využívanie odborných znalostí.

| (20) | Mimovládne subjekty a zainteresované strany pôsobiace v oblasti zdravia, najmä organizácie pacientov a združenia zdravotníckych pracovníkov zohrávajú dôležitú úlohu pri poskytovaní informácií Komisii a tiež poradenstva potrebného na vykonávanie programu. Pri tom je možné, že budú potrebovať na svoje fungovanie príspevky z programu. Program by mal byť preto prístupný pre mimovládne organizácie a organizácie pacientov pôsobiacich v oblasti verejného zdravia, ktoré hrajú dôležitú úlohu pri procesoch občianskeho dialógu na úrovni Únie, ako je účasť v poradných skupinách, a tým prispievajú k plneniu špecifických cieľov programu. |
| --- | --- |

(20)

Mimovládne subjekty a zainteresované strany pôsobiace v oblasti zdravia, najmä organizácie pacientov a združenia zdravotníckych pracovníkov zohrávajú dôležitú úlohu pri poskytovaní informácií Komisii a tiež poradenstva potrebného na vykonávanie programu. Pri tom je možné, že budú potrebovať na svoje fungovanie príspevky z programu. Program by mal byť preto prístupný pre mimovládne organizácie a organizácie pacientov pôsobiacich v oblasti verejného zdravia, ktoré hrajú dôležitú úlohu pri procesoch občianskeho dialógu na úrovni Únie, ako je účasť v poradných skupinách, a tým prispievajú k plneniu špecifických cieľov programu.

| (21) | V rámci programu by sa mali podporovať synergie a zároveň by sa malo vyhýbať duplicite so súvisiacimi programami a činnosťami Únie, a to v príslušných prípadoch prostredníctvom podpory zavádzania inovačných prelomových objavov pochádzajúcich z výskumu do odvetvia zdravotníctva. V rámci ich príslušných činností by sa mali primerane využívať aj ostatné fondy a programy Únie, najmä rámcový program Únie pre výskum a inováciu 2014-2020 (Horizont 2020 ) ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (10) a jeho výsledky, štrukturálne fondy, program pre zamestnanosť a sociálne inovácie ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1296/2013 (11), Fond solidarity Európskej únie zriadený nariadením Rady (ES) č. 2012/2002 (12),
  stratégia Únie v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci (2007-2012), program pre konkurencieschopnosť podnikov a malých a stredných podnikov (COSME) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1287/2013 (13), program na ochranu životného prostredia a klímy (LIFE) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1293/2013 (14), program v oblasti spotrebiteľskej politiky, program Spravodlivosť ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1382/2013 (15), spoločný program Bývanie s podporou okolia (Ambient Assisted Living), program pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport (program Erasmus+) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 (16), Európsky štatistický program zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 99/2013 (17) a európske partnerstvo v oblasti inovácií zamerané na aktívne a zdravé starnutie. |
| --- | --- |

(21)

V rámci programu by sa mali podporovať synergie a zároveň by sa malo vyhýbať duplicite so súvisiacimi programami a činnosťami Únie, a to v príslušných prípadoch prostredníctvom podpory zavádzania inovačných prelomových objavov pochádzajúcich z výskumu do odvetvia zdravotníctva. V rámci ich príslušných činností by sa mali primerane využívať aj ostatné fondy a programy Únie, najmä rámcový program Únie pre výskum a inováciu 2014-2020 (Horizont 2020 ) ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (10) a jeho výsledky, štrukturálne fondy, program pre zamestnanosť a sociálne inovácie ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1296/2013 (11), Fond solidarity Európskej únie zriadený nariadením Rady (ES) č. 2012/2002 (12),

stratégia Únie v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci (2007-2012), program pre konkurencieschopnosť podnikov a malých a stredných podnikov (COSME) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1287/2013 (13), program na ochranu životného prostredia a klímy (LIFE) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1293/2013 (14), program v oblasti spotrebiteľskej politiky, program Spravodlivosť ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1382/2013 (15), spoločný program Bývanie s podporou okolia (Ambient Assisted Living), program pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport (program Erasmus+) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 (16), Európsky štatistický program zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 99/2013 (17) a európske partnerstvo v oblasti inovácií zamerané na aktívne a zdravé starnutie.

| (22) | V súlade s článkom 168 ods. 3 ZFEÚ Únia a členské štáty podporujú spoluprácu s tretími krajinami a príslušnými medzinárodnými organizáciami v oblasti verejného zdravia. Program by preto mal byť otvorený pre účasť tretích krajín, najmä pristupujúcich krajín, kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín, na ktoré sa vzťahuje predvstupová stratégia, krajín Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO)/Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), susedných krajín a krajín, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika (ESP), ako aj ďalších krajín v súlade s podmienkami stanovenými v príslušných dvojstranných alebo mnohostranných dohodách. |
| --- | --- |

(22)

V súlade s článkom 168 ods. 3 ZFEÚ Únia a členské štáty podporujú spoluprácu s tretími krajinami a príslušnými medzinárodnými organizáciami v oblasti verejného zdravia. Program by preto mal byť otvorený pre účasť tretích krajín, najmä pristupujúcich krajín, kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín, na ktoré sa vzťahuje predvstupová stratégia, krajín Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO)/Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), susedných krajín a krajín, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika (ESP), ako aj ďalších krajín v súlade s podmienkami stanovenými v príslušných dvojstranných alebo mnohostranných dohodách.

| (23) | Primerané vzťahy s tretími krajinami, ktoré sa nezúčastňujú na programe, by mali uľahčiť dosiahnutie cieľov programu so zreteľom na všetky príslušné dohody medzi týmito krajinami a Úniou. Tie môžu zahŕňať podujatia na tému zdravia organizované Úniou alebo činnosti tretích krajín doplnkové k činnostiam financovaným prostredníctvom programu v oblastiach spoločného záujmu, avšak nemali by zahŕňať finančný príspevok v rámci programu. |
| --- | --- |

(23)

Primerané vzťahy s tretími krajinami, ktoré sa nezúčastňujú na programe, by mali uľahčiť dosiahnutie cieľov programu so zreteľom na všetky príslušné dohody medzi týmito krajinami a Úniou. Tie môžu zahŕňať podujatia na tému zdravia organizované Úniou alebo činnosti tretích krajín doplnkové k činnostiam financovaným prostredníctvom programu v oblastiach spoločného záujmu, avšak nemali by zahŕňať finančný príspevok v rámci programu.

| (24) | S cieľom maximalizovať efektívnosť a účinnosť opatrení na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni a na účely vykonávania programu by sa mala rozvíjať spolupráca s príslušnými medzinárodnými organizáciami ako Organizácia Spojených národov a jej špecializované agentúry, najmä WHO, ale aj s Radou Európy a OECD. |
| --- | --- |

(24)

S cieľom maximalizovať efektívnosť a účinnosť opatrení na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni a na účely vykonávania programu by sa mala rozvíjať spolupráca s príslušnými medzinárodnými organizáciami ako Organizácia Spojených národov a jej špecializované agentúry, najmä WHO, ale aj s Radou Európy a OECD.

| (25) | Program by mal trvať sedem rokov tak, aby prebiehal súbežne s viacročným finančným rámcom stanoveným v nariadení Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (18). Týmto nariadením sa ustanovuje finančné krytie pre celé obdobie trvania programu, ktorá má podľa bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (19) predstavovať pre Európsky parlament a Radu pri ročnom rozpočtovom postupe základný referenčný bod. |
| --- | --- |

(25)

Program by mal trvať sedem rokov tak, aby prebiehal súbežne s viacročným finančným rámcom stanoveným v nariadení Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (18). Týmto nariadením sa ustanovuje finančné krytie pre celé obdobie trvania programu, ktorá má podľa bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (19) predstavovať pre Európsky parlament a Radu pri ročnom rozpočtovom postupe základný referenčný bod.

| (26) | V súlade s článkom 54 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (20) poskytuje toto nariadenie právny základ pre činnosť a vykonávanie programu. |
| --- | --- |

(26)

V súlade s článkom 54 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (20) poskytuje toto nariadenie právny základ pre činnosť a vykonávanie programu.

| (27) | S cieľom zabezpečiť kontinuitu finančnej podpory ustanovenej v rámci tohto programu na fungovanie subjektov by Komisia mala mať možnosť považovať v ročnom pracovnom programe na rok 2014 náklady priamo spojené s vykonávaním podporovaných činností za náklady oprávnené na financovanie, a to aj v prípade, že príjemcovi vznikli pred podaním žiadosti o financovanie. |
| --- | --- |

(27)

S cieľom zabezpečiť kontinuitu finančnej podpory ustanovenej v rámci tohto programu na fungovanie subjektov by Komisia mala mať možnosť považovať v ročnom pracovnom programe na rok 2014 náklady priamo spojené s vykonávaním podporovaných činností za náklady oprávnené na financovanie, a to aj v prípade, že príjemcovi vznikli pred podaním žiadosti o financovanie.

| (28) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na vykonávanie tohto nariadenia prostredníctvom ročných pracovných programov by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali uplatňovať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (21). |
| --- | --- |

(28)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na vykonávanie tohto nariadenia prostredníctvom ročných pracovných programov by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali uplatňovať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (21).

| (29) | Pri vykonávaní programu by sa mala plne dodržiavať zásada transparentnosti. Rozpočtové zdroje by sa mali rozdeliť medzi jednotlivé ciele programu, a to vyváženým spôsobom v priebehu celého trvania programu, pričom by sa mali zohľadniť pravdepodobné výhody podpory zdravia. V rámci programu by sa mali vybrať a financovať vhodné opatrenia, ktoré sú súčasťou jeho špecifických cieľov a ktoré majú jasnú pridanú hodnotu Únie. V ročných pracovných programoch by sa mali stanoviť najmä základné výberové kritériá uplatniteľné na možných príjemcov v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012, aby sa zabezpečila ich finančná a prevádzková schopnosť pri realizácií činností financovaných v rámci programu a prípadne aj dôkazy o ich nezávislosti. |
| --- | --- |

(29)

Pri vykonávaní programu by sa mala plne dodržiavať zásada transparentnosti. Rozpočtové zdroje by sa mali rozdeliť medzi jednotlivé ciele programu, a to vyváženým spôsobom v priebehu celého trvania programu, pričom by sa mali zohľadniť pravdepodobné výhody podpory zdravia. V rámci programu by sa mali vybrať a financovať vhodné opatrenia, ktoré sú súčasťou jeho špecifických cieľov a ktoré majú jasnú pridanú hodnotu Únie. V ročných pracovných programoch by sa mali stanoviť najmä základné výberové kritériá uplatniteľné na možných príjemcov v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012, aby sa zabezpečila ich finančná a prevádzková schopnosť pri realizácií činností financovaných v rámci programu a prípadne aj dôkazy o ich nezávislosti.

| (30) | Prínos a vplyv programu by sa mali pravidelne monitorovať a hodnotiť. Pri jeho hodnotení by sa mala brať do úvahy skutočnosť, že dosiahnutie cieľov programu si môže vyžadovať dlhší čas, ako je jeho trvanie. V polovici trvania programu, avšak najneskôr 30. júna 2017, by sa mala vypracovať priebežná hodnotiaca správa s cieľom posúdiť stav vykonávania tematických priorít programu. |
| --- | --- |

(30)

Prínos a vplyv programu by sa mali pravidelne monitorovať a hodnotiť. Pri jeho hodnotení by sa mala brať do úvahy skutočnosť, že dosiahnutie cieľov programu si môže vyžadovať dlhší čas, ako je jeho trvanie. V polovici trvania programu, avšak najneskôr 30. júna 2017, by sa mala vypracovať priebežná hodnotiaca správa s cieľom posúdiť stav vykonávania tematických priorít programu.

| (31) | S cieľom zabezpečiť, aby sa v rámci programu v plnej miere využili zistenia priebežnej hodnotiacej správy o jeho vykonávaní, a umožniť prípadné úpravy potrebné na dosiahnutie jeho cieľov, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o vyňatie tematických priorít stanovených v tomto nariadení alebo zahrnutie nových tematických priorít do tohto nariadenia. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

(31)

S cieľom zabezpečiť, aby sa v rámci programu v plnej miere využili zistenia priebežnej hodnotiacej správy o jeho vykonávaní, a umožniť prípadné úpravy potrebné na dosiahnutie jeho cieľov, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o vyňatie tematických priorít stanovených v tomto nariadení alebo zahrnutie nových tematických priorít do tohto nariadenia. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.

| (32) | Pri výmene informácií s potenciálnymi žiadateľmi s cieľom umožniť spravodlivú účasť na programe, ako aj pri výmene poznatkov získaných v rámci programu s rôznymi zainteresovanými stranami v sektoroch zdravotníctva jednotlivých krajín je nevyhnutná spolupráca vnútroštátnych orgánov. Členské štáty by preto na podporu uvedených činností mali určiť národné kontaktné body. |
| --- | --- |

(32)

Pri výmene informácií s potenciálnymi žiadateľmi s cieľom umožniť spravodlivú účasť na programe, ako aj pri výmene poznatkov získaných v rámci programu s rôznymi zainteresovanými stranami v sektoroch zdravotníctva jednotlivých krajín je nevyhnutná spolupráca vnútroštátnych orgánov. Členské štáty by preto na podporu uvedených činností mali určiť národné kontaktné body.

| (33) | Komisia by pri uplatňovaní tohto nariadenia mala konzultovať s príslušnými expertmi vrátane národných kontaktných miest. |
| --- | --- |

(33)

Komisia by pri uplatňovaní tohto nariadenia mala konzultovať s príslušnými expertmi vrátane národných kontaktných miest.

| (34) | Finančné záujmy Únie by mali byť chránené prostredníctvom primeraných opatrení v celom cykle výdavkov vrátane prevencie, odhaľovania a vyšetrovania nezrovnalostí, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a prípadných sankcií. |
| --- | --- |

(34)

Finančné záujmy Únie by mali byť chránené prostredníctvom primeraných opatrení v celom cykle výdavkov vrátane prevencie, odhaľovania a vyšetrovania nezrovnalostí, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a prípadných sankcií.

| (35) | Mal by sa zabezpečiť prechod medzi týmto programom a predchádzajúcim programom, ktorý nahrádza, najmä pokiaľ ide o pokračovanie viacročných dohôd týkajúcich sa jeho riadenia, ako je financovanie technickej a administratívnej pomoci. K 1. januáru 2021 by rozpočtové prostriedky pridelené na technickú a administratívnu pomoc mali v prípade potreby pokryť výdavky súvisiace s riadením činností, ktoré nebudú ukončené do konca roku 2020. |
| --- | --- |

(35)

Mal by sa zabezpečiť prechod medzi týmto programom a predchádzajúcim programom, ktorý nahrádza, najmä pokiaľ ide o pokračovanie viacročných dohôd týkajúcich sa jeho riadenia, ako je financovanie technickej a administratívnej pomoci. K 1. januáru 2021 by rozpočtové prostriedky pridelené na technickú a administratívnu pomoc mali v prípade potreby pokryť výdavky súvisiace s riadením činností, ktoré nebudú ukončené do konca roku 2020.

| (36) | Keďže všeobecné ciele tohto nariadenia, konkrétne dopĺňať politiky členských štátov na zlepšenie zdravia obyvateľstva Únie a zníženie nerovností v oblasti zdravia podporou zdravia, nabádaním na inováciu v oblasti zdravia, zvyšovaním udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a ochranou občanov Únie pred závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia, ako aj tieto politiky podporovať a pridávať im hodnotu, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov tohto nariadenia ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(36)

Keďže všeobecné ciele tohto nariadenia, konkrétne dopĺňať politiky členských štátov na zlepšenie zdravia obyvateľstva Únie a zníženie nerovností v oblasti zdravia podporou zdravia, nabádaním na inováciu v oblasti zdravia, zvyšovaním udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a ochranou občanov Únie pred závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia, ako aj tieto politiky podporovať a pridávať im hodnotu, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov tohto nariadenia ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (37) | Toto nariadenie nahrádza rozhodnutie č. 1350/2007/ES. Uvedené rozhodnutie by sa preto malo zrušiť. |
| --- | --- |

(37)

Toto nariadenie nahrádza rozhodnutie č. 1350/2007/ES. Uvedené rozhodnutie by sa preto malo zrušiť.

| (38) | Je vhodné zabezpečiť plynulý a nerušený prechod medzi predchádzajúcim programom v oblasti zdravia (2008 – 2013) a programom a zosúladiť trvanie programu s nariadením (EÚ, Euratom) č. 1311/2013. Program by sa preto mal uplatňovať od 1. januára 2014, |
| --- | --- |

(38)

Je vhodné zabezpečiť plynulý a nerušený prechod medzi predchádzajúcim programom v oblasti zdravia (2008 – 2013) a programom a zosúladiť trvanie programu s nariadením (EÚ, Euratom) č. 1311/2013. Program by sa preto mal uplatňovať od 1. januára 2014,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Ustanovenie programu

Týmto nariadením sa ustanovuje tretí viacročný akčný program Únie v oblasti zdravia na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 ( ďalej len „program“).

Článok 2

Všeobecné ciele

Všeobecným cieľom programu je dopĺňať politiky členských štátov zamerané na zlepšenie zdravia občanov Únie a zníženie nerovností v oblasti zdravia podporou zdravia, nabádaním na inováciu v oblasti zdravia, zvyšovaním udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a ochranou občanov Únie pred závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia, ako aj tieto politiky podporovať a pridávať im hodnotu.

KAPITOLA II

CIELE A ČINNOSTI

Článok 3

Špecifické ciele a ukazovatele

Všeobecné ciele uvedené v článku 2 by sa mali dosiahnuť prostredníctvom nasledujúcich špecifických cieľov:

| 1) | v záujme podpory zdravia, prevencie chorôb a vytvárania prostredí priaznivých pre zdravý životný štýl: určiť, šíriť a podporovať využívanie osvedčených postupov založených na dôkazoch na účely nákladovo efektívnych opatrení na podporu zdravia a prevenciu chorôb a zamerať sa pritom najmä na kľúčové rizikové faktory, ktoré súvisia so životným štýlom, s dôrazom na pridanú hodnotu Únie.
  Ukazovateľom plnenia tohto cieľa je najmä nárast počtu členských štátov, ktoré podporujú zdravie a prevenciu chorôb, pričom využívajú osvedčené postupy založené na dôkazoch prostredníctvom opatrení a činností prijímaných na príslušnej úrovni v členských štátoch. |
| --- | --- |

1)

v záujme podpory zdravia, prevencie chorôb a vytvárania prostredí priaznivých pre zdravý životný štýl: určiť, šíriť a podporovať využívanie osvedčených postupov založených na dôkazoch na účely nákladovo efektívnych opatrení na podporu zdravia a prevenciu chorôb a zamerať sa pritom najmä na kľúčové rizikové faktory, ktoré súvisia so životným štýlom, s dôrazom na pridanú hodnotu Únie.

Ukazovateľom plnenia tohto cieľa je najmä nárast počtu členských štátov, ktoré podporujú zdravie a prevenciu chorôb, pričom využívajú osvedčené postupy založené na dôkazoch prostredníctvom opatrení a činností prijímaných na príslušnej úrovni v členských štátoch.

| 2) | v záujme ochrany občanov Únie pred závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia: identifikovať a vytvoriť jednotné postupy a podporovať ich vykonávanie v záujme lepšej pripravenosti a koordinácie počas krízových situácií v oblasti zdravia.
  Ukazovateľom plnenia tohto cieľa je najmä nárast počtu členských štátov, ktoré do navrhovania svojich plánov pripravenosti začleňujú jednotné prístupy. |
| --- | --- |

2)

v záujme ochrany občanov Únie pred závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia: identifikovať a vytvoriť jednotné postupy a podporovať ich vykonávanie v záujme lepšej pripravenosti a koordinácie počas krízových situácií v oblasti zdravia.

Ukazovateľom plnenia tohto cieľa je najmä nárast počtu členských štátov, ktoré do navrhovania svojich plánov pripravenosti začleňujú jednotné prístupy.

| 3) | v záujme podpory budovania kapacít v oblasti verejného zdravia a prispievania k vytváraniu inovačných, účinných a udržateľných systémov zdravotnej starostlivosti: identifikovať a rozvíjať nástroje a mechanizmy na úrovni Únie s cieľom riešiť nedostatok ľudských a finančných zdrojov a uľahčovať dobrovoľné využívanie inovácií v oblasti zásahov do verejného zdravotníctva a stratégií prevencie.
  Ukazovateľom plnenia tohto cieľa je najmä zvýšenie množstva vypracovaných usmernení a nárast počtu členských štátov využívajúcich identifikované nástroje a mechanizmy s cieľom prispieť k efektívnym výsledkom v ich systémoch zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

3)

v záujme podpory budovania kapacít v oblasti verejného zdravia a prispievania k vytváraniu inovačných, účinných a udržateľných systémov zdravotnej starostlivosti: identifikovať a rozvíjať nástroje a mechanizmy na úrovni Únie s cieľom riešiť nedostatok ľudských a finančných zdrojov a uľahčovať dobrovoľné využívanie inovácií v oblasti zásahov do verejného zdravotníctva a stratégií prevencie.

Ukazovateľom plnenia tohto cieľa je najmä zvýšenie množstva vypracovaných usmernení a nárast počtu členských štátov využívajúcich identifikované nástroje a mechanizmy s cieľom prispieť k efektívnym výsledkom v ich systémoch zdravotnej starostlivosti.

| 4) | v záujme uľahčenia prístupu občanov Únie k lepšej a bezpečnejšej zdravotnej starostlivosti: zvýšiť prístup k medicínskym odborným poznatkom a informáciám týkajúcim sa špecifických chorôb za hranicami štátov, uľahčovať uplatňovanie výsledkov výskumu a rozvíjať nástroje na zlepšenie kvality zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti pacientov, a to okrem iného aj prostredníctvom opatrení prispievajúcich k zlepšeniu zdravotnej gramotnosti.
  Ukazovateľom plnenia tohto cieľa je najmä nárast počtu európskych referenčných sietí zriadených v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ (22) (ďalej len „európske referenčné siete“); zvýšenie počtu poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a centier odborných znalostí, ktoré sa zapoja do európskych referenčných sietí; a nárast počtu členských štátov využívajúcich vypracované nástroje. |
| --- | --- |

4)

v záujme uľahčenia prístupu občanov Únie k lepšej a bezpečnejšej zdravotnej starostlivosti: zvýšiť prístup k medicínskym odborným poznatkom a informáciám týkajúcim sa špecifických chorôb za hranicami štátov, uľahčovať uplatňovanie výsledkov výskumu a rozvíjať nástroje na zlepšenie kvality zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti pacientov, a to okrem iného aj prostredníctvom opatrení prispievajúcich k zlepšeniu zdravotnej gramotnosti.

Ukazovateľom plnenia tohto cieľa je najmä nárast počtu európskych referenčných sietí zriadených v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ (22) (ďalej len „európske referenčné siete“); zvýšenie počtu poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a centier odborných znalostí, ktoré sa zapoja do európskych referenčných sietí; a nárast počtu členských štátov využívajúcich vypracované nástroje.

Článok 4

Oprávnené činnosti

Špecifické ciele programu sa dosahujú prostredníctvom činností v súlade s tematickými prioritami uvedenými v prílohe I vykonávanými prostredníctvom ročných pracovných programov uvedených v článku 11.

KAPITOLA III

FINANČNÉ USTANOVENIA

Článok 5

Financovanie

Finančné krytie na vykonávanie programu na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 je 449 394 000 EUR v bežných cenách.

Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v medziach viacročného finančného rámca.

Článok 6

Účasť tretích krajín

Na programe sa môžu podľa nákladov zúčastniť tretie krajiny, najmä:

| a) | pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a potenciálni kandidáti využívajúce výhody prístupovej stratégie v súlade so všeobecnými zásadami a podmienkami týkajúcimi sa ich účasti na programoch Únie stanovených v príslušných rámcových dohodách, rozhodnutiach Asociačnej rady alebo podobných dohodách; |
| --- | --- |

a)

pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a potenciálni kandidáti využívajúce výhody prístupovej stratégie v súlade so všeobecnými zásadami a podmienkami týkajúcimi sa ich účasti na programoch Únie stanovených v príslušných rámcových dohodách, rozhodnutiach Asociačnej rady alebo podobných dohodách;

| b) | krajiny EZVO/EHP v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP; |
| --- | --- |

b)

krajiny EZVO/EHP v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP;

| c) | v súlade s podmienkami stanovenými v príslušných dvojstranných alebo mnohostranných dohodách susedné krajiny a krajiny, na ktoré sa vzťahuje ESP; |
| --- | --- |

c)

v súlade s podmienkami stanovenými v príslušných dvojstranných alebo mnohostranných dohodách susedné krajiny a krajiny, na ktoré sa vzťahuje ESP;

| d) | iné krajiny v súlade s podmienkami stanovenými v príslušnej dvojstrannej alebo mnohostrannej dohode. |
| --- | --- |

d)

iné krajiny v súlade s podmienkami stanovenými v príslušnej dvojstrannej alebo mnohostrannej dohode.

Článok 7

Druhy zásahov

1.   V súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012 sú finančné príspevky Únie buď vo forme grantov alebo verejného obstarávania alebo akýchkoľvek iných foriem zásahov potrebných na dosiahnutie cieľov programu.

2.   Granty môžu byť poskytnuté na financovanie:

| a) | činností s jednoznačnou pridanou hodnotou Únie spolufinancovaných príslušnými orgánmi, ktoré sú zodpovedné za zdravie v členských štátoch alebo v tretích krajinách zúčastňujúcich sa na programe na základe článku 6 alebo subjektmi verejného sektora a mimovládnymi subjektmi, ako je uvedené v článku 8 ods. 1 konajúcimi jednotlivo alebo ako sieť a poverenými týmito orgánmi; |
| --- | --- |

a)

činností s jednoznačnou pridanou hodnotou Únie spolufinancovaných príslušnými orgánmi, ktoré sú zodpovedné za zdravie v členských štátoch alebo v tretích krajinách zúčastňujúcich sa na programe na základe článku 6 alebo subjektmi verejného sektora a mimovládnymi subjektmi, ako je uvedené v článku 8 ods. 1 konajúcimi jednotlivo alebo ako sieť a poverenými týmito orgánmi;

| b) | činností s jednoznačnou pridanou hodnotou Únie spolufinancovaných inými verejnými, mimovládnymi alebo súkromnými subjektmi, ako je uvedené v článku 8 ods. 1 vrátane medzinárodných organizácií pôsobiacich v oblasti zdravia, a v prípade medzinárodných organizácií pôsobiacich v oblasti zdravia, prípadne bez predchádzajúcej výzvy na predloženie ponúk, s výslovným uvedením a riadnym odôvodnením v ročných pracovných programoch; |
| --- | --- |

b)

činností s jednoznačnou pridanou hodnotou Únie spolufinancovaných inými verejnými, mimovládnymi alebo súkromnými subjektmi, ako je uvedené v článku 8 ods. 1 vrátane medzinárodných organizácií pôsobiacich v oblasti zdravia, a v prípade medzinárodných organizácií pôsobiacich v oblasti zdravia, prípadne bez predchádzajúcej výzvy na predloženie ponúk, s výslovným uvedením a riadnym odôvodnením v ročných pracovných programoch;

| c) | činnosť mimovládnych subjektov, ako je uvedené v článku 8 ods. 2, ktoré potrebujú finančnú podporu na dosiahnutie jedného alebo viacerých špecifických cieľov programu. |
| --- | --- |

c)

činnosť mimovládnych subjektov, ako je uvedené v článku 8 ods. 2, ktoré potrebujú finančnú podporu na dosiahnutie jedného alebo viacerých špecifických cieľov programu.

3.   Granty vyplácané Úniou neprekročia 60 % oprávnených nákladov na činnosť týkajúcu sa dosiahnutia jedného z cieľov programu alebo na činnosť mimovládneho subjektu. Vo výnimočne prospešných prípadoch môže príspevok Únie dosahovať až 80 % oprávnených nákladov.

Pokiaľ ide o činnosti uvedené v odseku 2 písm. a), výnimočný prospech sa dosiahne okrem iného v prípade, keď:

| a) | sa aspoň 30 % rozpočtu na navrhovanú činnosť pridelí členskému štátu, ktorého hrubý národný dôchodok na obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru Únie; a |
| --- | --- |

a)

sa aspoň 30 % rozpočtu na navrhovanú činnosť pridelí členskému štátu, ktorého hrubý národný dôchodok na obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru Únie; a

| b) | na činnosti sa zúčastňujú subjekty aspoň zo 14 zúčastnených krajín, z ktorých aspoň štyri patria medzi krajiny, ktorých hrubý národný dôchodok na obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru Únie. |
| --- | --- |

b)

na činnosti sa zúčastňujú subjekty aspoň zo 14 zúčastnených krajín, z ktorých aspoň štyri patria medzi krajiny, ktorých hrubý národný dôchodok na obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru Únie.

4.   Odchylne od článku 130 ods. 2 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a v náležite odôvodnených prípadoch môže Komisia v ročnom pracovnom programe na rok 2014 považovať náklady priamo spojené s vykonávaním podporovaných činností oprávnených na financovanie od 1. januára 2014, a to aj v prípade, že príjemcovi vznikli pred podaním žiadosti o financovanie.

Článok 8

Príjemcovia oprávnení na udelenie grantov

1.   Granty na činnosti podľa článku 7 ods. 2 písm. a) a b) môžu byť udelené organizáciám zriadeným v súlade s právnymi predpismi, verejným orgánom, subjektom verejného sektora, najmä výskumným a zdravotníckym inštitúciám, vysokým školám a vysokoškolským zariadeniam.

2.   Granty na činnosť subjektov uvedených v článku 7 ods. 2 písm. c) môžu byť poskytnuté subjektom, ktoré spĺňajú všetky tieto kritériá:

| a) | sú mimovládne, neziskové a nezávislé od priemyselných, obchodných a podnikateľských alebo iných konfliktných záujmov; |
| --- | --- |

a)

sú mimovládne, neziskové a nezávislé od priemyselných, obchodných a podnikateľských alebo iných konfliktných záujmov;

| b) | pracujú v oblasti verejného zdravia, hrajú dôležitú úlohu v občianskom dialógu na úrovni Únie a sledujú aspoň jeden zo špecifických cieľov programu, ako je uvedené v článku 3; |
| --- | --- |

b)

pracujú v oblasti verejného zdravia, hrajú dôležitú úlohu v občianskom dialógu na úrovni Únie a sledujú aspoň jeden zo špecifických cieľov programu, ako je uvedené v článku 3;

| c) | sú aktívne na úrovni Únie a najmenej v polovici členských štátov a majú vyvážené geografické pokrytie v celej Únii. |
| --- | --- |

c)

sú aktívne na úrovni Únie a najmenej v polovici členských štátov a majú vyvážené geografické pokrytie v celej Únii.

Článok 9

Administratívna a technická pomoc

Finančné krytie na program môže pokrývať aj náklady na prípravné, monitorovacie, kontrolné, audítorské a hodnotiace činnosti, ktoré sú priamo potrebné na riadenie programu a plnenie jeho cieľov, najmä na štúdie, zasadnutia, informačné a komunikačné činnosti vrátane inštitucionálnej komunikácie politických priorít Únie, pokiaľ súvisia so všeobecnými cieľmi tohto programu výdavky na IT siete zamerané na výmenu informácií, ako aj všetky iné výdavky na technickú a administratívnu pomoc, ktoré na riadenie programu vynakladá Komisia.

KAPITOLA IV

VYKONÁVANIE

Článok 10

Spôsoby vykonávania

Za vykonávanie programu zodpovedá Komisia v súlade so spôsobmi riadenia stanovenými v nariadení (EÚ, Euratom) č. 966/2012.

Článok 11

Ročné pracovné programy

1.   Komisia vykonáva program prostredníctvom stanovenia ročných pracovných programov v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a kritérií stanovených v prílohe II k tomuto nariadeniu.

2.   Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov ročné pracovné programy, ktoré určia najmä činnosti, ktoré sa majú vykonať, vrátane orientačného pridelenia finančných zdrojov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 17 ods. 2.

3.   Pri vykonávaní programu Komisia spolu s členskými štátmi zabezpečí dodržiavanie všetkých príslušných právnych ustanovení týkajúcich sa ochrany osobných údajov a vo vhodných prípadoch zavedenie mechanizmov na zaistenie dôvernosti a bezpečnosti týchto údajov.

Článok 12

Súlad a doplnkovosť s ostatnými politikami

Komisia v spolupráci s členskými štátmi zabezpečí celkový súlad a doplnkovosť medzi programom a ostatnými politikami, nástrojmi a činnosťami Únie vrátane politík, nástrojov a činností príslušných agentúr Únie.

Článok 13

Monitorovanie, hodnotenie a šírenie výsledkov

1.   Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi monitoruje vykonávanie činností v rámci programu z hľadiska jeho cieľov a ukazovateľov vrátane dostupných informácií o výške výdavkov súvisiacich s klímou. Podáva o tom správy výboru uvedenému v článku 17 ods. 1 a pravidelne informuje Európsky parlament a Radu.

2.   Na žiadosť Komisie predložia členské štáty dostupné informácie o vykonávaní a vplyve programu. Takéto žiadosti o informácie sú primerané a nesmie sa nimi členským štátom spôsobiť žiadne zbytočné zvýšenie administratívneho zaťaženia.

3.   V polovici trvania programu ale najneskôr do 30. júna roku 2017 Komisia na účely rozhodnutia o predĺžení, zmene alebo pozastavení jeho tematických priorít vypracuje a Európskemu parlamentu a Rade predloží priebežnú hodnotiacu správu o dosahovaní cieľov programu, súčasnom stave vykonávania tematických priorít uvedených v článku 4 a stanovených v prílohe I, ako aj efektívnosti využívania zdrojov a pridanej hodnote Únie programu. Súčasťou priebežnej hodnotiacej správy bude aj to, či existuje priestor na zjednodušenie, aká je vnútorná a vonkajšia súdržnosť, či sú naďalej relevantné všetky ciele, rovnako ako aj prínos činností k dosiahnutiu cieľov stanovených v článku 168 ZFEÚ. Do úvahy sa vezmú aj výsledky hodnotenia v súvislosti s dlhodobým vplyvom predchádzajúceho programu.

V priebežnej hodnotiacej správe Komisie sa predovšetkým uvedie, či:

| a) | nie je možné vykonať a dosiahnuť jednu alebo viacero tematických priorít uvedených v prílohe I v súlade s cieľmi programu a v rámci zostávajúceho obdobia trvania programu; |
| --- | --- |

a)

nie je možné vykonať a dosiahnuť jednu alebo viacero tematických priorít uvedených v prílohe I v súlade s cieľmi programu a v rámci zostávajúceho obdobia trvania programu;

| b) | v hodnotení nebola identifikovaná jedna alebo viacero špecifických, významných tematických priorít, ktoré nie sú uvedené v prílohe I, ale ktoré sa stali potrebnými na dosiahnutie všeobecných a špecifických cieľov programu, ako sa vymedzuje v článkoch 2 a 3; ako aj |
| --- | --- |

b)

v hodnotení nebola identifikovaná jedna alebo viacero špecifických, významných tematických priorít, ktoré nie sú uvedené v prílohe I, ale ktoré sa stali potrebnými na dosiahnutie všeobecných a špecifických cieľov programu, ako sa vymedzuje v článkoch 2 a 3; ako aj

| c) | dôvody pre vyvodenie záverov uvedených v písm. a) a b). |
| --- | --- |

c)

dôvody pre vyvodenie záverov uvedených v písm. a) a b).

Dlhodobejšie dôsledky a udržateľnosť účinkov programu sa zhodnotia so zreteľom na to, že budú slúžiť ako podklad pre rozhodnutie o prípadnom predĺžení, zmene alebo pozastavení ďalšieho programu.

4.   S cieľom prispievať k zlepšovaniu zdravia v Únii Komisia sprístupní výsledky činností uskutočnených na základe tohto nariadenia verejnosti a zabezpečí ich rozsiahle šírenie.

Článok 14

Nadviazanie na priebežnú hodnotiacu správu

1.   Ak sa v priebežnej hodnotiacej správe zistí, že v súlade s cieľmi programu a v rámci trvania programu nemožno vykonať a dosiahnuť jednu alebo viacero tematických priorít, Komisia sa splnomocní prijať do 31. augusta 2017 delegované akty v súlade s článkom 18 s cieľom vyňať dotknuté tematické priority z prílohy I. Počas obdobia trvania programu môže nadobudnúť účinnosť len jeden delegovaný akt podľa článku 18, ktorým sa vyjme jedna alebo viacero tematických priorít.

2.   Ak sa v priebežnej hodnotiacej správe identifikuje jedna alebo viacero špecifických, významných tematických priorít, ktoré nie sú uvedené v prílohe I, ale ktoré sa stali potrebnými na dosiahnutie všeobecných a špecifických cieľov programu, ako sa vymedzuje v článkoch 2 a 3, Komisia sa splnomocní prijať najneskôr do 31. augusta 2017 delegované akty v súlade s článkom 18 s cieľom doplniť dotknuté tematické priority do prílohy I. Tematická priorita musí byť splniteľná v období trvania programu. Počas obdobia trvania programu môže nadobudnúť účinnosť len jeden delegovaný akt podľa článku 18, ktorým sa doplní jedna alebo viaceré tematické priority.

3.   Akékoľvek takéto vyňatie alebo doplnenie tematických priorít je v súlade so všeobecnými cieľmi a s relevantnými špecifickými cieľmi programu.

Článok 15

Národné kontaktné miesta

Členské štáty určia národné kontaktné miesta, ktorých poslaním je pomáhať Komisii pri propagácii programu a v prípade potreby pri šírení výsledkov programu a dostupných informácií o jeho vplyve, ako sa uvádza v článku 13 ods. 2.

Článok 16

Ochrana finančných záujmov Únie

1.   Komisia prijme vhodné opatrenia, ktorými zabezpečí, aby pri realizácii činností financovaných v rámci tohto nariadenia boli chránené finančné záujmy Únie, a to uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a iným nezákonným činnostiam, účinnými kontrolami a v prípade zistenia nezrovnalostí odrádzajúcimi administratívnymi a finančnými sankciami.

2.   Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonať kontrolu, a to na základe dokumentov a na mieste u všetkých príjemcov grantu, dodávateľov a subdodávateľov, ktorí dostali finančné prostriedky Únie podľa tohto nariadenia.

3.   Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (23) a v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (24) s cieľom zistiť, či došlo k podvodu, korupcii alebo k inej nezákonnej činnosti poškodzujúcej finančné záujmy Únie v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou financovanou podľa tohto nariadenia.

4.   Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3 dohody o spolupráci s tretími krajinami a s medzinárodnými organizáciami, zmluvy, dohody a rozhodnutia o grante vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia obsahujú ustanovenia, ktoré výslovne udeľujú Komisii, Dvoru audítorov a OLAF-u právomoc na vykonávanie takýchto auditov a vyšetrovaní v súlade s ich príslušnými právomocami.

KAPITOLA V

PROCESNÉ USTANOVENIA

Článok 17

Postup výboru

1.   Komisii pomáha výbor. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek sa uplatňuje článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

3.   Ak výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 18

Vykonávanie delegovania právomocí

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedená v článku 13a ods. 1 a 2 sa Komisii udeľuje na obdobie trvania programu.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 13a ods. 1 a 2 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 14 ods. 1 a 2 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

KAPITOLA VI

PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 19

Prechodné ustanovenia

1.   Z finančného krytia na program sa môžu pokryť aj výdavky na technickú a administratívnu pomoc potrebnú na zabezpečenie prechodu medzi programom a opatreniami prijatými podľa rozhodnutia č. 1350/2007/ES.

2.   V prípade potreby sa môžu do rozpočtu po roku 2020 zahrnúť rozpočtové prostriedky na pokrytie výdavkov uvedených v článku 9 s cieľom umožniť riadenie činností, ktoré sa nedokončia do 31.decembra 2020.

Článok 20

Zrušujúce ustanovenie

Rozhodnutie č. 1350/2007/ES sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2014.

Článok 21

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2014.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 11. marca 2014

Za Európsky parlament

predseda

M. SCHULZ

Za Radu

predseda

D. KOURKOULAS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2013, s. 102.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 225, 27.7.2013, s. 223.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 26. februára 2014 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 11. marca 2014.

3

(4)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES z 23. decembra 2002 o akčnom programe spoločenstva v oblasti verejného zdravia (2003–2008) (Ú. v. ES L 271, 9.10.2002, s. 1).

4

(5)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES z 23. októbra 2007, ktorým sa ustanovuje druhý akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013) (Ú. v. EÚ L 301, 20.11.2007, s. 3).

5

(6)  Závery Rady o spoločných hodnotách a zásadách v zdravotníckych systémoch Európskej únie (Ú. v. EÚ C 146, 22.6.2006, s. 1).

6

(7)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ z 22. októbra 2013 o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 2119/98/ES (Ú. v. EÚ L 293, 5.11.2013, s. 1).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa zriaďuje Európske Centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (Ú. v. EÚ L 142, 30.4.2004, s. 1).

8

(9)  Rozhodnutie Komisie 2008/721/ES z 5. augusta 2008, ktorým sa stanovuje poradná štruktúra vedeckých výborov a expertov v oblasti bezpečnosti spotrebiteľov, verejného zdravia a životného prostredia a ruší rozhodnutie 2004/210/ES (Ú. v. EÚ L 241, 10.9.2008, s. 21).

9

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) a zrušuje rozhodnutie č. 1982/2006/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 104).

10

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1296/2013 z 11. decembra 2013 o programe Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) a ktorým sa mení rozhodnutie č. 283/2010/EÚ, ktorým sa zriaďuje európsky nástroj mikrofinancovania Progress v oblasti zamestnanosti a sociálneho začleňovania (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 238).

11

(12)  Nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie (Ú. v. ES L 311, 14.11.2002, s. 3).

12

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1287/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (COSME) (2014 – 2020) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1639/2006/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 33).

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1293/2013 z 11. december 2013 o zriadení programu pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) a o zrušení nariadenia (ES) č. 614/2007 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 185).

14

(15)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1382/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje program Spravodlivosť na obdobie rokov 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 73).

15

(16)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport, a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 50).

16

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 99/2013 z 15. januára 2013 o európskom štatistickom programe na roky 2013 až 2017 (Ú. v. EÚ L 39, 9.2.2013, s. 12).

17

(18)  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

18

(19)  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

19

(20)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).

20

(21)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

21

(22)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (Ú. v. EÚ, L 88, 4.4.2011, s. 45).

22

(23)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).

23

(24)  Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).

24

---

PRÍLOHA I

TEMATICKÉ PRIORITY

1.   Podpora zdravia, prevencia chorôb a vytáranie prostredí priaznivých pre zdravý životný štýl s ohľadom na zásadu zohľadňovať problematiku zdravia vo všetkých politikách.

| 1.1. | Nákladovo efektívne propagačné a preventívne opatrenia, ktoré sú v súlade najmä so stratégiami Únie týkajúcimi sa alkoholu a výživy a ktoré zahŕňajú činnosti na podporu výmeny osvedčených postupov založených na dôkazoch v záujme riešenia rizikových faktorov, akými sú užívanie tabaku a pasívne fajčenie, škodlivé užívanie alkoholu, nezdravé stravovacie návyky a fyzická nečinnosť, pričom sa berie ohľad na aspekty základných faktorov týkajúce sa verejného zdravia, napríklad sociálneho a environmentálneho charakteru, so zameraním na pridanú hodnotu Únie. |
| --- | --- |

1.1.

Nákladovo efektívne propagačné a preventívne opatrenia, ktoré sú v súlade najmä so stratégiami Únie týkajúcimi sa alkoholu a výživy a ktoré zahŕňajú činnosti na podporu výmeny osvedčených postupov založených na dôkazoch v záujme riešenia rizikových faktorov, akými sú užívanie tabaku a pasívne fajčenie, škodlivé užívanie alkoholu, nezdravé stravovacie návyky a fyzická nečinnosť, pričom sa berie ohľad na aspekty základných faktorov týkajúce sa verejného zdravia, napríklad sociálneho a environmentálneho charakteru, so zameraním na pridanú hodnotu Únie.

| 1.2. | Opatrenia na doplnenie činnosti členských štátov týkajúcej sa zníženia poškodzovania zdravia spôsobeného drogami, ako aj informačnej a preventívnej činnosti. |
| --- | --- |

1.2.

Opatrenia na doplnenie činnosti členských štátov týkajúcej sa zníženia poškodzovania zdravia spôsobeného drogami, ako aj informačnej a preventívnej činnosti.

| 1.3. | Podpora účinnej reakcie na prenosné choroby, ako je HIV/AIDS, tuberkulóza a hepatitída, prostredníctvom identifikácie, šírenia a podpory využívania osvedčených postupov na základe dôkazov na nákladovo efektívnu prevenciu, diagnostiku, liečbu a starostlivosť. |
| --- | --- |

1.3.

Podpora účinnej reakcie na prenosné choroby, ako je HIV/AIDS, tuberkulóza a hepatitída, prostredníctvom identifikácie, šírenia a podpory využívania osvedčených postupov na základe dôkazov na nákladovo efektívnu prevenciu, diagnostiku, liečbu a starostlivosť.

| 1.4. | Podpora spolupráce a vytvárania sietí v Únii v súvislosti s prevenciou chronických ochorení vrátane rakoviny, ochorení súvisiacich s vekom a neurodegeneratívnych chorôb a zlepšovanie reakcie na prostredníctvom výmeny znalostí, osvedčených postupov a vytvárania spoločných činností týkajúcich sa prevencie, včasného zistenia a zvládnutia ochorenia (vrátane zdravotnej gramotnosti a starostlivosti jednotlivcov o vlastné zdravie). Nadviazanie na činnosť týkajúcu sa rakoviny, ktorá sa už vykonáva, vrátane príslušných činností navrhovaných v rámci európskeho partnerstva na boj proti rakovine. |
| --- | --- |

1.4.

Podpora spolupráce a vytvárania sietí v Únii v súvislosti s prevenciou chronických ochorení vrátane rakoviny, ochorení súvisiacich s vekom a neurodegeneratívnych chorôb a zlepšovanie reakcie na prostredníctvom výmeny znalostí, osvedčených postupov a vytvárania spoločných činností týkajúcich sa prevencie, včasného zistenia a zvládnutia ochorenia (vrátane zdravotnej gramotnosti a starostlivosti jednotlivcov o vlastné zdravie). Nadviazanie na činnosť týkajúcu sa rakoviny, ktorá sa už vykonáva, vrátane príslušných činností navrhovaných v rámci európskeho partnerstva na boj proti rakovine.

| 1.5. | Činnosti vyžadované právnymi predpismi Únie v oblasti tabakových výrobkov reklamy na ne a ich uvádzania na trh alebo prispievajúce k vykonávaniu týchto predpisov. Takéto činnosti môžu zahŕňať aktivity zamerané na zabezpečenie vykonávania, uplatňovania, monitorovania a preskúmania týchto právnych predpisov. |
| --- | --- |

1.5.

Činnosti vyžadované právnymi predpismi Únie v oblasti tabakových výrobkov reklamy na ne a ich uvádzania na trh alebo prispievajúce k vykonávaniu týchto predpisov. Takéto činnosti môžu zahŕňať aktivity zamerané na zabezpečenie vykonávania, uplatňovania, monitorovania a preskúmania týchto právnych predpisov.

| 1.6. | Podpora systému informácií a vedomostí týkajúcich sa zdravia s cieľom prispievať k rozhodovaniu na základe dôkazov, a to vrátane využívania existujúcich nástrojov a prípadne zdokonaľovania štandardizovaných informácií o zdraví a nástrojov na monitorovanie zdravia, zber a analýzu údajov o zdraví a rozsiahle šírenie výsledkov programu. |
| --- | --- |

1.6.

Podpora systému informácií a vedomostí týkajúcich sa zdravia s cieľom prispievať k rozhodovaniu na základe dôkazov, a to vrátane využívania existujúcich nástrojov a prípadne zdokonaľovania štandardizovaných informácií o zdraví a nástrojov na monitorovanie zdravia, zber a analýzu údajov o zdraví a rozsiahle šírenie výsledkov programu.

2.   Ochrana občanov Únie pred závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia.

| 2.1. | Zlepšenie posudzovania rizika a vyrovnanie rozdielov v kapacitách posudzovania rizika poskytnutím dodatočných kapacít pre vedeckú expertízu a mapovanie existujúcich posúdení.. |
| --- | --- |

2.1.

Zlepšenie posudzovania rizika a vyrovnanie rozdielov v kapacitách posudzovania rizika poskytnutím dodatočných kapacít pre vedeckú expertízu a mapovanie existujúcich posúdení..

| 2.2. | Podpora budovania kapacít na boj proti ohrozeniam zdravia v členských štátoch, prípadne aj v spolupráci so susednými krajinami: rozvíjanie plánovania pripravenosti a reakcie s prihliadnutím na globálne iniciatívy, zložky plánovania všeobecnej a špecifickej pripravenosti a v koordinácii s nimi, koordinácia reakcie v oblasti verejného zdravia, nezáväzné prístupy k očkovaniu; riešenie čoraz väčších ohrození zdravia vyplývajúcich z globálnej migrácie obyvateľstva; vypracovanie usmernení pre ochranné opatrenia v núdzovej situácii, usmernení pre informovanie a príručky osvedčených postupov; prispievanie k vytvoreniu rámca pre dobrovoľný mechanizmus vrátane zavedenia optimálnej zaočkovanosti s cieľom účinne bojovať proti opätovnému výskytu infekčných chorôb a rámca pre spoločné obstarávanie lekárskych protiopatrení; rozvíjanie jednotných komunikačných stratégií. |
| --- | --- |

2.2.

Podpora budovania kapacít na boj proti ohrozeniam zdravia v členských štátoch, prípadne aj v spolupráci so susednými krajinami: rozvíjanie plánovania pripravenosti a reakcie s prihliadnutím na globálne iniciatívy, zložky plánovania všeobecnej a špecifickej pripravenosti a v koordinácii s nimi, koordinácia reakcie v oblasti verejného zdravia, nezáväzné prístupy k očkovaniu; riešenie čoraz väčších ohrození zdravia vyplývajúcich z globálnej migrácie obyvateľstva; vypracovanie usmernení pre ochranné opatrenia v núdzovej situácii, usmernení pre informovanie a príručky osvedčených postupov; prispievanie k vytvoreniu rámca pre dobrovoľný mechanizmus vrátane zavedenia optimálnej zaočkovanosti s cieľom účinne bojovať proti opätovnému výskytu infekčných chorôb a rámca pre spoločné obstarávanie lekárskych protiopatrení; rozvíjanie jednotných komunikačných stratégií.

| 2.3. | Činnosti vyžadované právnymi predpismi Únie v oblasti prenosných chorôb a iných ohrození zdravia vrátane tých, ktoré sú zapríčinené biologickými a chemickými incidentmi, životným prostredím a zmenou klímy, alebo činnosti prispievajúce k vykonávaniu týchto predpisov. Takéto činnosti môžu zahŕňať aktivity zamerané na uľahčenie vykonávania, uplatňovania, monitorovania a preskúmania týchto právnych predpisov. |
| --- | --- |

2.3.

Činnosti vyžadované právnymi predpismi Únie v oblasti prenosných chorôb a iných ohrození zdravia vrátane tých, ktoré sú zapríčinené biologickými a chemickými incidentmi, životným prostredím a zmenou klímy, alebo činnosti prispievajúce k vykonávaniu týchto predpisov. Takéto činnosti môžu zahŕňať aktivity zamerané na uľahčenie vykonávania, uplatňovania, monitorovania a preskúmania týchto právnych predpisov.

| 2.4. | Podpora systému informácií a vedomostí týkajúcich sa zdravia s cieľom prispievať k rozhodovaniu na základe dôkazov, a to vrátane využívania existujúcich nástrojov a prípadne zdokonaľovania štandardizovaných informácií o zdraví a nástrojov na monitorovanie zdravia, zber a analýzu údajov o zdraví a rozsiahle šírenie výsledkov programu. |
| --- | --- |

2.4.

Podpora systému informácií a vedomostí týkajúcich sa zdravia s cieľom prispievať k rozhodovaniu na základe dôkazov, a to vrátane využívania existujúcich nástrojov a prípadne zdokonaľovania štandardizovaných informácií o zdraví a nástrojov na monitorovanie zdravia, zber a analýzu údajov o zdraví a rozsiahle šírenie výsledkov programu.

3.   Prispievanie k inovačným, účinným a udržateľným systémom zdravotnej starostlivosti.

| 3.1. | Podpora dobrovoľnej spolupráce medzi členskými štátmi pri posudzovaní zdravotníckych technológií (HTA) v rámci siete na posudzovanie zdravotníckych technológií zriadenej smernicou 2011/24/EÚ. Uľahčenie využívania výsledkov výskumných projektov podporovaných v rámci siedmeho rámcového programu Európskeho spoločenstva pre výskum, technický rozvoj a demonštračné činnosti (2007-2013) prijatého rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (1) a v dlhodobom horizonte aj činností, ktoré sa budú realizovať v rámcovom programe pre výskum a inovácie (Horizont 2020). |
| --- | --- |

3.1.

Podpora dobrovoľnej spolupráce medzi členskými štátmi pri posudzovaní zdravotníckych technológií (HTA) v rámci siete na posudzovanie zdravotníckych technológií zriadenej smernicou 2011/24/EÚ. Uľahčenie využívania výsledkov výskumných projektov podporovaných v rámci siedmeho rámcového programu Európskeho spoločenstva pre výskum, technický rozvoj a demonštračné činnosti (2007-2013) prijatého rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (1) a v dlhodobom horizonte aj činností, ktoré sa budú realizovať v rámcovom programe pre výskum a inovácie (Horizont 2020).

| 3.2. | Podpora dobrovoľného zavádzania inovácií a elektronického zdravotníctva zvýšením prepojenia prevádzkyschopnosti registrov pacientov a iných riešení elektronického zdravotníctva; podpora spolupráce v oblasti elektronického zdravotníctva v Únii, a to najmä pokiaľ ide o registre pacientov, a jeho zavádzanie odborníkmi v oblasti zdravotníctva. Toto poslúži dobrovoľnej sieti pre elektronické zdravotníctvo, ktorá bola zriadená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ. |
| --- | --- |

3.2.

Podpora dobrovoľného zavádzania inovácií a elektronického zdravotníctva zvýšením prepojenia prevádzkyschopnosti registrov pacientov a iných riešení elektronického zdravotníctva; podpora spolupráce v oblasti elektronického zdravotníctva v Únii, a to najmä pokiaľ ide o registre pacientov, a jeho zavádzanie odborníkmi v oblasti zdravotníctva. Toto poslúži dobrovoľnej sieti pre elektronické zdravotníctvo, ktorá bola zriadená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ.

| 3.3. | Podpora udržateľnosti pracovnej sily v zdravotníctve vypracovaním efektívnych prognóz a plánovania zameraných na túto pracovnú silu, a to z hľadiska počtov, rodovej rovnosti, rozsahu praxe a úmernosti medzi odborným vzdelaním a požadovanými zručnosťami vrátane schopnosti využívať nové informačné systémy a iné vyspelé technológie, monitorovania mobility (v rámci Únie) a migrácie odborníkov v oblasti zdravotníctva, podpora vytvárania účinných stratégií náboru a udržania pracovnej sily a rozvoj kapacít, pričom sa náležitým spôsobom zohľadnia otázky závislosti a starnutia obyvateľstva. |
| --- | --- |

3.3.

Podpora udržateľnosti pracovnej sily v zdravotníctve vypracovaním efektívnych prognóz a plánovania zameraných na túto pracovnú silu, a to z hľadiska počtov, rodovej rovnosti, rozsahu praxe a úmernosti medzi odborným vzdelaním a požadovanými zručnosťami vrátane schopnosti využívať nové informačné systémy a iné vyspelé technológie, monitorovania mobility (v rámci Únie) a migrácie odborníkov v oblasti zdravotníctva, podpora vytvárania účinných stratégií náboru a udržania pracovnej sily a rozvoj kapacít, pričom sa náležitým spôsobom zohľadnia otázky závislosti a starnutia obyvateľstva.

| 3.4. | Poskytovanie odborných znalostí a výmena osvedčených postupov s cieľom pomáhať členským štátom, ktoré uskutočňujú reformy systémov zdravotnej starostlivosti, prostredníctvom vytvorenia mechanizmu na zdieľanie odborných znalostí na úrovni Únie s cieľom poskytovať na základe dôkazov dobré poradenstvo o efektívnom a účinnom investovaní do systémov verejného zdravia a systémov zdravotnej starostlivosti a ich inovácii. Uľahčenie využívania výsledkov výskumných projektov podporovaných v rámci siedmeho rámcového programu Európskeho spoločenstva pre výskum, technický rozvoj a demonštračné činnosti (2007-2013) a v dlhodobom horizonte aj činností, ktoré sa budú realizovať v rámcovom programe pre výskum a inovácie (Horizont 2020). |
| --- | --- |

3.4.

Poskytovanie odborných znalostí a výmena osvedčených postupov s cieľom pomáhať členským štátom, ktoré uskutočňujú reformy systémov zdravotnej starostlivosti, prostredníctvom vytvorenia mechanizmu na zdieľanie odborných znalostí na úrovni Únie s cieľom poskytovať na základe dôkazov dobré poradenstvo o efektívnom a účinnom investovaní do systémov verejného zdravia a systémov zdravotnej starostlivosti a ich inovácii. Uľahčenie využívania výsledkov výskumných projektov podporovaných v rámci siedmeho rámcového programu Európskeho spoločenstva pre výskum, technický rozvoj a demonštračné činnosti (2007-2013) a v dlhodobom horizonte aj činností, ktoré sa budú realizovať v rámcovom programe pre výskum a inovácie (Horizont 2020).

| 3.5. | Podpora opatrení, ktoré sa zameriavajú na otázky zdravia v starnúcej spoločnosti vrátane príslušných opatrení navrhnutých v rámci európskeho partnerstva v oblasti inovácií zameraného na aktívne a zdravé starnutie v týchto troch oblastiach: inovácia pri zvyšovaní povedomia, v prevencii a včasnej diagnostike; inovácia v liečbe a starostlivosti a inovácia v oblasti aktívneho starnutia a nezávislého života. |
| --- | --- |

3.5.

Podpora opatrení, ktoré sa zameriavajú na otázky zdravia v starnúcej spoločnosti vrátane príslušných opatrení navrhnutých v rámci európskeho partnerstva v oblasti inovácií zameraného na aktívne a zdravé starnutie v týchto troch oblastiach: inovácia pri zvyšovaní povedomia, v prevencii a včasnej diagnostike; inovácia v liečbe a starostlivosti a inovácia v oblasti aktívneho starnutia a nezávislého života.

| 3.6. | Činnosti vyžadované právnymi predpismi Únie v oblasti zdravotníckych pomôcok, liekov a cezhraničnej zdravotnej starostlivosti alebo prispievajúce k vykonávaniu týchto predpisov. Tieto činnosti môžu zahŕňať aktivity zamerané na uľahčenie vykonávania, uplatňovania, monitorovania a preskúmania týchto právnych predpisov. |
| --- | --- |

3.6.

Činnosti vyžadované právnymi predpismi Únie v oblasti zdravotníckych pomôcok, liekov a cezhraničnej zdravotnej starostlivosti alebo prispievajúce k vykonávaniu týchto predpisov. Tieto činnosti môžu zahŕňať aktivity zamerané na uľahčenie vykonávania, uplatňovania, monitorovania a preskúmania týchto právnych predpisov.

| 3.7. | Podpora systému informácií a vedomostí týkajúcich sa zdravia s cieľom prispievať k rozhodovaniu na základe dôkazov, a to vrátane využívania existujúcich nástrojov prípadne zdokonaľovania štandardizovaných informácií o zdraví a nástrojov na monitorovanie zdravia, zber a analýzu údajov o zdraví a na rozsiahle šírenie výsledkov programu, a to aj vrátane podpory pre vedecké výbory zriadené v súlade s rozhodnutím 2008/721/ES. |
| --- | --- |

3.7.

Podpora systému informácií a vedomostí týkajúcich sa zdravia s cieľom prispievať k rozhodovaniu na základe dôkazov, a to vrátane využívania existujúcich nástrojov prípadne zdokonaľovania štandardizovaných informácií o zdraví a nástrojov na monitorovanie zdravia, zber a analýzu údajov o zdraví a na rozsiahle šírenie výsledkov programu, a to aj vrátane podpory pre vedecké výbory zriadené v súlade s rozhodnutím 2008/721/ES.

4.   Uľahčovanie prístupu občanov Únie k lepšej a bezpečnejšej zdravotnej starostlivosti.

| 4.1. | Podpora vytvárania systému európskych referenčných sietí pre pacientov, ktorých zdravotný stav si vyžaduje vysoko špecializovanú starostlivosť a osobitné sústredenie zdrojov alebo odborných znalostí, ako v prípade zriedkavých chorôb, a to na základe kritérií stanovených podľa smernice 2011/24/EÚ. |
| --- | --- |

4.1.

Podpora vytvárania systému európskych referenčných sietí pre pacientov, ktorých zdravotný stav si vyžaduje vysoko špecializovanú starostlivosť a osobitné sústredenie zdrojov alebo odborných znalostí, ako v prípade zriedkavých chorôb, a to na základe kritérií stanovených podľa smernice 2011/24/EÚ.

| 4.2. | Podpora členských štátov, organizácií pacientov a zainteresovaných strán prostredníctvom koordinovanej činnosti na úrovni Únie s cieľom účinne pomáhať pacientom so zriedkavými chorobami. Súčasťou tejto podpory je vytvorenie referenčných sietí (v súlade s bodom 4.1), databáz informácií v rámci celej Únie a registrov pre zriedkavé choroby na základe spoločných kritérií. |
| --- | --- |

4.2.

Podpora členských štátov, organizácií pacientov a zainteresovaných strán prostredníctvom koordinovanej činnosti na úrovni Únie s cieľom účinne pomáhať pacientom so zriedkavými chorobami. Súčasťou tejto podpory je vytvorenie referenčných sietí (v súlade s bodom 4.1), databáz informácií v rámci celej Únie a registrov pre zriedkavé choroby na základe spoločných kritérií.

| 4.3. | Posilnenie spolupráce týkajúcej sa bezpečnosti pacientov a kvality zdravotnej starostlivosti, a to okrem iného vykonávaním odporúčania Rady z 9. júna 2009 o bezpečnosti pacientov, vrátane prevencie a kontroly infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou (2); vymieňanie osvedčených postupov, pokiaľ ide o systémy zabezpečenia kvality; vypracovanie usmernení a nástrojov na presadzovanie kvality a bezpečnosti pacientov; poskytnutie lepšieho prístupu pacientov k informáciám o bezpečnosti a kvalite, zlepšenie spätnej väzby a interakcie medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti a pacientmi. |
| --- | --- |

4.3.

Posilnenie spolupráce týkajúcej sa bezpečnosti pacientov a kvality zdravotnej starostlivosti, a to okrem iného vykonávaním odporúčania Rady z 9. júna 2009 o bezpečnosti pacientov, vrátane prevencie a kontroly infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou (2); vymieňanie osvedčených postupov, pokiaľ ide o systémy zabezpečenia kvality; vypracovanie usmernení a nástrojov na presadzovanie kvality a bezpečnosti pacientov; poskytnutie lepšieho prístupu pacientov k informáciám o bezpečnosti a kvalite, zlepšenie spätnej väzby a interakcie medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti a pacientmi.

| 4.4. | V súlade s akčným plánom proti rastúcim hrozbám antimikrobiálnej rezistencie opatrnejšie používanie antimikrobiálnych látok a obmedzenie postupov, ktoré vedú k zvyšovaniu antimikrobiálnej rezistencie, a to predovšetkým v nemocniciach; presadzovanie účinných preventívnych a hygienických opatrení na predchádzanie infekciám a na ich kontrolu; zníženie zaťaženia rezistentnými infekciami a infekciami spojenými so zdravotnou starostlivosťou a zabezpečenie dostupnosti účinných antimikrobiálnych látok. |
| --- | --- |

4.4.

V súlade s akčným plánom proti rastúcim hrozbám antimikrobiálnej rezistencie opatrnejšie používanie antimikrobiálnych látok a obmedzenie postupov, ktoré vedú k zvyšovaniu antimikrobiálnej rezistencie, a to predovšetkým v nemocniciach; presadzovanie účinných preventívnych a hygienických opatrení na predchádzanie infekciám a na ich kontrolu; zníženie zaťaženia rezistentnými infekciami a infekciami spojenými so zdravotnou starostlivosťou a zabezpečenie dostupnosti účinných antimikrobiálnych látok.

| 4.5. | Činnosti vyžadované právnymi predpismi Únie v oblasti ľudských tkanív a buniek, krvi, ľudských orgánov, zdravotníckych pomôcok, liekov a práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti alebo prispievajúce k vykonávaniu týchto predpisov, pričom sa plne rešpektujú právomoci a etické rozhodnutia členských štátov v týchto oblastiach. Tieto činnosti môžu zahŕňať aktivity zamerané na uľahčenie vykonávania, uplatňovania, monitorovania a preskúmania týchto právnych predpisov. |
| --- | --- |

4.5.

Činnosti vyžadované právnymi predpismi Únie v oblasti ľudských tkanív a buniek, krvi, ľudských orgánov, zdravotníckych pomôcok, liekov a práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti alebo prispievajúce k vykonávaniu týchto predpisov, pričom sa plne rešpektujú právomoci a etické rozhodnutia členských štátov v týchto oblastiach. Tieto činnosti môžu zahŕňať aktivity zamerané na uľahčenie vykonávania, uplatňovania, monitorovania a preskúmania týchto právnych predpisov.

| 4.6. | Podpora systému informácií a vedomostí týkajúcich sa zdravia s cieľom prispievať k rozhodovaniu na základe dôkazov, a to vrátane využívania existujúcich nástrojov a prípadne zdokonaľovania štandardizovaných informácií o zdraví a nástrojov na monitorovanie zdravia, zber a analýzu údajov o zdraví a rozsiahle šírenie výsledkov programu. |
| --- | --- |

4.6.

Podpora systému informácií a vedomostí týkajúcich sa zdravia s cieľom prispievať k rozhodovaniu na základe dôkazov, a to vrátane využívania existujúcich nástrojov a prípadne zdokonaľovania štandardizovaných informácií o zdraví a nástrojov na monitorovanie zdravia, zber a analýzu údajov o zdraví a rozsiahle šírenie výsledkov programu.

---

(1)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) (Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006, s. 1).

(2)  Ú. v. EÚ C 151, 3.7.2009. s. 1.

---

PRÍLOHA II

KRITÉRIÁ PRE STANOVENIE ROČNÝCH PRACOVNÝCH PROGRAMOV

Ročné pracovné programy sa stanovia na obdobie trvania programu v súlade s týmito kritériami:

| — | relevantnosť navrhovaných činností z hľadiska cieľov stanovených v článkoch 2 a 3, z hľadiska tematických priorít stanovených v prílohe I, ako aj stratégie EÚ v oblasti zdravia - „Spoločne za zdravie“; |
| --- | --- |

—

relevantnosť navrhovaných činností z hľadiska cieľov stanovených v článkoch 2 a 3, z hľadiska tematických priorít stanovených v prílohe I, ako aj stratégie EÚ v oblasti zdravia - „Spoločne za zdravie“;

| — | pridaná hodnota Únie navrhovaných činností v súlade s tematickými prioritami uvedenými v prílohe I; |
| --- | --- |

—

pridaná hodnota Únie navrhovaných činností v súlade s tematickými prioritami uvedenými v prílohe I;

| — | relevantnosť navrhovaných činností z hľadiska verejného zdravia, a to pokiaľ ide o podporu zdravia a prevenciu chorôb, ochranu občanov Únie pred ohrozeniami zdravia a zlepšenie výsledkov systémov zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

—

relevantnosť navrhovaných činností z hľadiska verejného zdravia, a to pokiaľ ide o podporu zdravia a prevenciu chorôb, ochranu občanov Únie pred ohrozeniami zdravia a zlepšenie výsledkov systémov zdravotnej starostlivosti;

| — | relevantnosť navrhovaných činností, pokiaľ ide o podporu vykonávania právnych predpisov Únie v oblasti zdravia; |
| --- | --- |

—

relevantnosť navrhovaných činností, pokiaľ ide o podporu vykonávania právnych predpisov Únie v oblasti zdravia;

| — | vhodnosť geografického rozmiestnenia navrhovaných činností; |
| --- | --- |

—

vhodnosť geografického rozmiestnenia navrhovaných činností;

| — | vyváženosť rozloženia rozpočtových zdrojov medzi jednotlivé ciele programu s ohľadom na pravdepodobné výhody podpory zdravia; |
| --- | --- |

—

vyváženosť rozloženia rozpočtových zdrojov medzi jednotlivé ciele programu s ohľadom na pravdepodobné výhody podpory zdravia;

| — | náležité obsiahnutie tematických priorít stanovených v prílohe I. |
| --- | --- |

—

náležité obsiahnutie tematických priorít stanovených v prílohe I.

---

| 21.3.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 86/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 86/14

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 283/2014

z 11. marca 2014

o usmerneniach pre transeurópske siete v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1336/97/ES

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 172,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanoviská Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanoviská Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Telekomunikačné siete a služby sa v čoraz väčšej miere stávajú infraštruktúrami založenými na internete s úzko prepojenými širokopásmovými sieťami a digitálnymi službami. Internet sa stáva dominantnou platformou pre komunikácie, služby, vzdelávanie, účasť na spoločenskom a politickom živote, kultúrny obsah a podnikanie. Preto je pre sociálny a hospodársky rast, konkurencieschopnosť, sociálne začlenenie a vnútorný trh nevyhnutná transeurópska dostupnosť rozšíreného, vysokorýchlostného, zabezpečeného pripojenia na internet a digitálnych služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(1)

Telekomunikačné siete a služby sa v čoraz väčšej miere stávajú infraštruktúrami založenými na internete s úzko prepojenými širokopásmovými sieťami a digitálnymi službami. Internet sa stáva dominantnou platformou pre komunikácie, služby, vzdelávanie, účasť na spoločenskom a politickom živote, kultúrny obsah a podnikanie. Preto je pre sociálny a hospodársky rast, konkurencieschopnosť, sociálne začlenenie a vnútorný trh nevyhnutná transeurópska dostupnosť rozšíreného, vysokorýchlostného, zabezpečeného pripojenia na internet a digitálnych služieb vo verejnom záujme.

| (2) | Európska rada 17. júna 2010 schválila oznámenie Komisie z 26. augusta 2010 o digitálnej agende pre Európu, ktorej cieľom je určiť smerovanie úsilia o maximalizáciu spoločenského a hospodárskeho potenciálu informačných a komunikačných technológií. Cieľom digitálnej agendy je stimulovať dopyt a ponuku v oblasti konkurencieschopnej vysokorýchlostnej internetovej infraštruktúry a digitálnych služieb založených na internete s cieľom pokročiť vo vytváraní skutočného digitálneho jednotného trhu, ktorý je nevyhnutný pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. |
| --- | --- |

(2)

Európska rada 17. júna 2010 schválila oznámenie Komisie z 26. augusta 2010 o digitálnej agende pre Európu, ktorej cieľom je určiť smerovanie úsilia o maximalizáciu spoločenského a hospodárskeho potenciálu informačných a komunikačných technológií. Cieľom digitálnej agendy je stimulovať dopyt a ponuku v oblasti konkurencieschopnej vysokorýchlostnej internetovej infraštruktúry a digitálnych služieb založených na internete s cieľom pokročiť vo vytváraní skutočného digitálneho jednotného trhu, ktorý je nevyhnutný pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast.

| (3) | V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 (4) sa určujú podmienky, metódy a postupy poskytovania finančnej pomoci Únie transeurópskym sieťam v sektoroch dopravných, telekomunikačných a energetických infraštruktúr. Keďže v sektoroch upravených Nástrojom na prepájanie Európy (NPE) sa vyskytujú podobné výzvy aj príležitosti, vzniká významný priestor na využitie synergií vrátane možnosti kombinovania financovania prostredníctvom NPE s inými finančnými zdrojmi. |
| --- | --- |

(3)

V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 (4) sa určujú podmienky, metódy a postupy poskytovania finančnej pomoci Únie transeurópskym sieťam v sektoroch dopravných, telekomunikačných a energetických infraštruktúr. Keďže v sektoroch upravených Nástrojom na prepájanie Európy (NPE) sa vyskytujú podobné výzvy aj príležitosti, vzniká významný priestor na využitie synergií vrátane možnosti kombinovania financovania prostredníctvom NPE s inými finančnými zdrojmi.

| (4) | V súčasnosti existuje veľký počet cezhraničných digitálnych služieb implementujúcich výmeny medzi európskymi orgánmi verejnej správy v záujme podpory politík Únie. Pri poskytovaní nových riešení je dôležité zhodnotiť existujúce riešenia používané v kontexte iných európskych iniciatív, vyhnúť sa duplicite a zabezpečiť koordináciu a zosúladenie koncepcií a riešení použitých v širokej škále iniciatív a politík, napr. v programe ISA ustanovenom rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 922/2009/ES (5), v programe Fiscalis ustanovenom nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1286/2013 (6) a v programe Horizont 2020 ustanovenom nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (7). Takisto je dôležité, aby boli riešenia v súlade s dohodnutými medzinárodnými a/alebo európskymi normami alebo otvorenými špecifikáciami pre interoperabilitu, predovšetkým tými, ktoré Komisia identifikovala v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 (8), a inými príslušnými špecifikáciami a usmerneniami, ako je napríklad európsky rámec interoperability pre európske verejné služby (EIF). |
| --- | --- |

(4)

V súčasnosti existuje veľký počet cezhraničných digitálnych služieb implementujúcich výmeny medzi európskymi orgánmi verejnej správy v záujme podpory politík Únie. Pri poskytovaní nových riešení je dôležité zhodnotiť existujúce riešenia používané v kontexte iných európskych iniciatív, vyhnúť sa duplicite a zabezpečiť koordináciu a zosúladenie koncepcií a riešení použitých v širokej škále iniciatív a politík, napr. v programe ISA ustanovenom rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 922/2009/ES (5), v programe Fiscalis ustanovenom nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1286/2013 (6) a v programe Horizont 2020 ustanovenom nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (7). Takisto je dôležité, aby boli riešenia v súlade s dohodnutými medzinárodnými a/alebo európskymi normami alebo otvorenými špecifikáciami pre interoperabilitu, predovšetkým tými, ktoré Komisia identifikovala v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 (8), a inými príslušnými špecifikáciami a usmerneniami, ako je napríklad európsky rámec interoperability pre európske verejné služby (EIF).

| (5) | Pre rozvoj vysokorýchlostných širokopásmových sietí budú prínosom európske technické normy. Ak má Únia zohrávať ústrednú úlohu v telekomunikačnom odvetví, sú potrebné programy Únie v oblasti výskumu a vývoja a zvýšenie monitorovania normalizačných postupov. |
| --- | --- |

(5)

Pre rozvoj vysokorýchlostných širokopásmových sietí budú prínosom európske technické normy. Ak má Únia zohrávať ústrednú úlohu v telekomunikačnom odvetví, sú potrebné programy Únie v oblasti výskumu a vývoja a zvýšenie monitorovania normalizačných postupov.

| (6) | Rozsiahle pilotné projekty medzi členskými štátmi spolufinancované Programom pre konkurencieschopnosť a inovácie (9), ako napríklad PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX alebo SPOCS, potvrdili kľúčové cezhraničné digitálne služby na vnútornom trhu založené na spoločných stavebných blokoch, ktoré sa v súčasnosti konsolidujú prostredníctvom projektu eSENS. Uvedené pilotné projekty už dosiahli alebo v blízkej budúcnosti dosiahnu úroveň zrelosti potrebnú na ich zavedenie do praxe. Existujúce projekty spoločného záujmu už preukázali jednoznačnú pridanú hodnotu opatrení na európskej úrovni, ako napríklad v oblasti kultúrneho dedičstva (Europeana), ochrany dieťaťa (Bezpečnejší internet), sociálneho zabezpečenia (EESSI), zatiaľ čo ďalšie projekty, napr. v oblasti ochrany spotrebiteľa (RSO), sú v štádiu návrhu. |
| --- | --- |

(6)

Rozsiahle pilotné projekty medzi členskými štátmi spolufinancované Programom pre konkurencieschopnosť a inovácie (9), ako napríklad PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX alebo SPOCS, potvrdili kľúčové cezhraničné digitálne služby na vnútornom trhu založené na spoločných stavebných blokoch, ktoré sa v súčasnosti konsolidujú prostredníctvom projektu eSENS. Uvedené pilotné projekty už dosiahli alebo v blízkej budúcnosti dosiahnu úroveň zrelosti potrebnú na ich zavedenie do praxe. Existujúce projekty spoločného záujmu už preukázali jednoznačnú pridanú hodnotu opatrení na európskej úrovni, ako napríklad v oblasti kultúrneho dedičstva (Europeana), ochrany dieťaťa (Bezpečnejší internet), sociálneho zabezpečenia (EESSI), zatiaľ čo ďalšie projekty, napr. v oblasti ochrany spotrebiteľa (RSO), sú v štádiu návrhu.

| (7) | Pokiaľ ide o infraštruktúry digitálnych služieb, stavebné bloky by sa mali uprednostniť pred inými infraštruktúrami digitálnych služieb, keďže predstavujú základnú podmienku infraštruktúr digitálnych služieb. Infraštruktúry digitálnych služieb by mali okrem iného vytvárať európsku pridanú hodnotu a mali by napĺňať preukázané potreby. Mali by dosiahnuť dostatočnú úroveň zrelosti na zavedenie do praxe preukázanú najmä úspešnými pilotnými projektmi, a to po technickej i prevádzkovej stránke. Mali by vychádzať z konkrétneho plánu udržateľnosti v snahe zabezpečiť strednodobú až dlhodobú prevádzku platforiem základných služieb aj bez NPE. Finančná pomoc podľa tohto nariadenia by sa preto mala, kedykoľvek to bude možné, postupne znižovať na nulu a vo vhodných prípadoch by sa malo mobilizovať financovanie z iných zdrojov ako NPE. |
| --- | --- |

(7)

Pokiaľ ide o infraštruktúry digitálnych služieb, stavebné bloky by sa mali uprednostniť pred inými infraštruktúrami digitálnych služieb, keďže predstavujú základnú podmienku infraštruktúr digitálnych služieb. Infraštruktúry digitálnych služieb by mali okrem iného vytvárať európsku pridanú hodnotu a mali by napĺňať preukázané potreby. Mali by dosiahnuť dostatočnú úroveň zrelosti na zavedenie do praxe preukázanú najmä úspešnými pilotnými projektmi, a to po technickej i prevádzkovej stránke. Mali by vychádzať z konkrétneho plánu udržateľnosti v snahe zabezpečiť strednodobú až dlhodobú prevádzku platforiem základných služieb aj bez NPE. Finančná pomoc podľa tohto nariadenia by sa preto mala, kedykoľvek to bude možné, postupne znižovať na nulu a vo vhodných prípadoch by sa malo mobilizovať financovanie z iných zdrojov ako NPE.

| (8) | Je dôležité financovať infraštruktúry digitálnych služieb, ktoré sú potrebné na splnenie právnych záväzkov v rámci práva Únie a/alebo ktorými sa vyvíjajú alebo poskytujú stavebné bloky s možným veľkým vplyvom na rozvoj celoeurópskych verejných služieb v záujme podpory viacerých infraštruktúr digitálnych služieb a postupného vybudovania európskeho ekosystému interoperability. Právnymi záväzkami sú v tomto kontexte špecifické ustanovenia vyžadujúce buď vybudovanie, alebo používanie infraštruktúr digitálnych služieb, alebo vyžadujúce výsledky, ktoré možno dosiahnuť jedine prostredníctvom európskych infraštruktúr digitálnych služieb. |
| --- | --- |

(8)

Je dôležité financovať infraštruktúry digitálnych služieb, ktoré sú potrebné na splnenie právnych záväzkov v rámci práva Únie a/alebo ktorými sa vyvíjajú alebo poskytujú stavebné bloky s možným veľkým vplyvom na rozvoj celoeurópskych verejných služieb v záujme podpory viacerých infraštruktúr digitálnych služieb a postupného vybudovania európskeho ekosystému interoperability. Právnymi záväzkami sú v tomto kontexte špecifické ustanovenia vyžadujúce buď vybudovanie, alebo používanie infraštruktúr digitálnych služieb, alebo vyžadujúce výsledky, ktoré možno dosiahnuť jedine prostredníctvom európskych infraštruktúr digitálnych služieb.

| (9) | Europeana a Bezpečnejší internet pre deti by ako riadne fungujúce infraštruktúry digitálnych služieb mali mať pri financovaní prioritu. V prvých rokoch viacročného finančného rámca na roky 2014-2020 ustanoveného v nariadení Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (10) by sa predovšetkým mala zabezpečiť kontinuita financovania NPE zo strany Únie prostredníctvom iných programov Únie s cieľom umožniť neprerušované a úspešné poskytovanie služby na rovnakej úrovni ako počas súčasného programu financovania. Rada 10. mája 2012 zdôraznila, že je mimoriadne dôležité, aby sa zabezpečila dlhodobá životaschopnosť Europeany, a to aj v zmysle riadenia a financovania (11). |
| --- | --- |

(9)

Europeana a Bezpečnejší internet pre deti by ako riadne fungujúce infraštruktúry digitálnych služieb mali mať pri financovaní prioritu. V prvých rokoch viacročného finančného rámca na roky 2014-2020 ustanoveného v nariadení Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (10) by sa predovšetkým mala zabezpečiť kontinuita financovania NPE zo strany Únie prostredníctvom iných programov Únie s cieľom umožniť neprerušované a úspešné poskytovanie služby na rovnakej úrovni ako počas súčasného programu financovania. Rada 10. mája 2012 zdôraznila, že je mimoriadne dôležité, aby sa zabezpečila dlhodobá životaschopnosť Europeany, a to aj v zmysle riadenia a financovania (11).

| (10) | Malo by sa zaistiť bezpečné, inkluzívne a pozitívne online prostredie pre deti a mládež. Na ochranu a podporu práv dieťaťa v online prostredí je rozhodujúce, aby sa zabezpečilo fungovanie programu Bezpečnejší internet po roku 2014. Vykonaním tohto nariadenia by sa malo z finančného hľadiska podporiť vykonávanie Európskej stratégie vytvárania lepšieho internetu pre deti na úrovni Únie, ako aj úrovni členských štátov, najmä pokiaľ ide o centrá Bezpečnejšieho internetu v členských štátoch. Kľúčovým prvkom a predpokladom úspechu uvedenej stratégie sú činnosti centier Bezpečnejšieho internetu vrátane osvetových uzlov a iných osvetových činností, liniek pomoci deťom, rodičov a opatrovateľov týkajúcich sa najlepších spôsobov na používanie internetu deťmi, ako aj horúcich liniek na nahlásenie internetových stránok s obsahom týkajúcim sa sexuálneho zneužívania detí. |
| --- | --- |

(10)

Malo by sa zaistiť bezpečné, inkluzívne a pozitívne online prostredie pre deti a mládež. Na ochranu a podporu práv dieťaťa v online prostredí je rozhodujúce, aby sa zabezpečilo fungovanie programu Bezpečnejší internet po roku 2014. Vykonaním tohto nariadenia by sa malo z finančného hľadiska podporiť vykonávanie Európskej stratégie vytvárania lepšieho internetu pre deti na úrovni Únie, ako aj úrovni členských štátov, najmä pokiaľ ide o centrá Bezpečnejšieho internetu v členských štátoch. Kľúčovým prvkom a predpokladom úspechu uvedenej stratégie sú činnosti centier Bezpečnejšieho internetu vrátane osvetových uzlov a iných osvetových činností, liniek pomoci deťom, rodičov a opatrovateľov týkajúcich sa najlepších spôsobov na používanie internetu deťmi, ako aj horúcich liniek na nahlásenie internetových stránok s obsahom týkajúcim sa sexuálneho zneužívania detí.

| (11) | V budúcom právnom akte Únie o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu sa určia podrobné požiadavky a podmienky pre vzájomné uznávanie kľúčových prostriedkov, ktoré sú ďalej v tomto nariadení uvedené ako stavebné bloky infraštruktúr digitálnych služieb. Uvedený akt sa bude týkať viacerých najdôležitejších stavebných blokov, napríklad elektronickej identifikácie a elektronického podpisu ako súčasti projektov spoločného záujmu stanovených v prílohe k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(11)

V budúcom právnom akte Únie o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu sa určia podrobné požiadavky a podmienky pre vzájomné uznávanie kľúčových prostriedkov, ktoré sú ďalej v tomto nariadení uvedené ako stavebné bloky infraštruktúr digitálnych služieb. Uvedený akt sa bude týkať viacerých najdôležitejších stavebných blokov, napríklad elektronickej identifikácie a elektronického podpisu ako súčasti projektov spoločného záujmu stanovených v prílohe k tomuto nariadeniu.

| (12) | Infraštruktúry digitálnych služieb zavedené v súlade s rozhodnutím č. 922/2009/ES uľahčia elektronickú cezhraničnú a medzisektorovú interakciu medzi európskymi orgánmi verejnej správy. Tým sa zas umožní poskytovanie základných služieb v takých oblastiach, akými sú okrem iného elektronická identifikácia a autentifikácia a obstarávanie, cezhraničné prepojenie obchodných registrov, interoperabilné elektronické cezhraničné služby zdravotnej starostlivosti, ako aj cezhraničná spolupráca v oblasti kybernetickej bezpečnosti, čím sa prispeje k dobudovaniu digitálneho jednotného trhu. Uvedená interakcia medzi správnymi orgánmi sa dosiahne prostredníctvom vytvorenia a/alebo posilnenia interoperabilných platforiem základných služieb, vybudovaných na existujúcich spoločných stavebných blokoch a/alebo poskytujúcich doplňujúce stavebné bloky nevyhnutné pre vývoj ďalších platforiem základných služieb, a súvisiacich generických služieb prepájajúcich vnútroštátne infraštruktúry s platformami základných služieb v záujme poskytovania cezhraničných digitálnych služieb. |
| --- | --- |

(12)

Infraštruktúry digitálnych služieb zavedené v súlade s rozhodnutím č. 922/2009/ES uľahčia elektronickú cezhraničnú a medzisektorovú interakciu medzi európskymi orgánmi verejnej správy. Tým sa zas umožní poskytovanie základných služieb v takých oblastiach, akými sú okrem iného elektronická identifikácia a autentifikácia a obstarávanie, cezhraničné prepojenie obchodných registrov, interoperabilné elektronické cezhraničné služby zdravotnej starostlivosti, ako aj cezhraničná spolupráca v oblasti kybernetickej bezpečnosti, čím sa prispeje k dobudovaniu digitálneho jednotného trhu. Uvedená interakcia medzi správnymi orgánmi sa dosiahne prostredníctvom vytvorenia a/alebo posilnenia interoperabilných platforiem základných služieb, vybudovaných na existujúcich spoločných stavebných blokoch a/alebo poskytujúcich doplňujúce stavebné bloky nevyhnutné pre vývoj ďalších platforiem základných služieb, a súvisiacich generických služieb prepájajúcich vnútroštátne infraštruktúry s platformami základných služieb v záujme poskytovania cezhraničných digitálnych služieb.

| (13) | Členské štáty by mali povzbudzovať miestne a regionálne orgány, aby sa naplno a účinne zapojili do správy infraštruktúr digitálnych služieb, a mali by zabezpečiť, aby sa v projektoch spoločného záujmu týkajúcich sa cezhraničného poskytovania služieb elektronickej verejnej správy zohľadňovali odporúčania rámca EIF. |
| --- | --- |

(13)

Členské štáty by mali povzbudzovať miestne a regionálne orgány, aby sa naplno a účinne zapojili do správy infraštruktúr digitálnych služieb, a mali by zabezpečiť, aby sa v projektoch spoločného záujmu týkajúcich sa cezhraničného poskytovania služieb elektronickej verejnej správy zohľadňovali odporúčania rámca EIF.

| (14) | Európsky parlament vo svojom uznesení zo 6. júla 2011 o širokopásmovom pripojení v Európe: investície do digitálne riadeného rastu (12) zdôraznil, že služby širokopásmového pripojenia sú rozhodujúce pre konkurencieschopnosť priemyslu Únie a vo veľkom prispievajú k hospodárskemu rastu, sociálnej súdržnosti a k vytváraniu kvalitných pracovných miest v Únii. Aby sa Únia stala domovom inovácie, vedomostí a služieb, musí sa investovať do najnovších a nadčasových technológií. |
| --- | --- |

(14)

Európsky parlament vo svojom uznesení zo 6. júla 2011 o širokopásmovom pripojení v Európe: investície do digitálne riadeného rastu (12) zdôraznil, že služby širokopásmového pripojenia sú rozhodujúce pre konkurencieschopnosť priemyslu Únie a vo veľkom prispievajú k hospodárskemu rastu, sociálnej súdržnosti a k vytváraniu kvalitných pracovných miest v Únii. Aby sa Únia stala domovom inovácie, vedomostí a služieb, musí sa investovať do najnovších a nadčasových technológií.

| (15) | Európsky trh s takmer 500 miliónmi ľudí s vysokorýchlostným širokopásmovým pripojením by výrazne podporil rozvoj vnútorného trhu, vytvoril celosvetovo jedinečnú kritickú masu používateľov vystavujúcu všetky regióny novým možnostiam a poskytujúcu každému používateľovi vyššiu hodnotu, ako aj poskytol Únii schopnosť byť vedúcou znalostnou ekonomikou sveta. Rýchle zavádzanie vysokorýchlostných širokopásmových sietí je kľúčové pre rozvoj produktivity Únie a pre vznik nových a malých podnikov, ktoré môžu byť lídrami v rozličných odvetviach, ako napríklad v odvetví zdravotnej starostlivosti, výroby a služieb. |
| --- | --- |

(15)

Európsky trh s takmer 500 miliónmi ľudí s vysokorýchlostným širokopásmovým pripojením by výrazne podporil rozvoj vnútorného trhu, vytvoril celosvetovo jedinečnú kritickú masu používateľov vystavujúcu všetky regióny novým možnostiam a poskytujúcu každému používateľovi vyššiu hodnotu, ako aj poskytol Únii schopnosť byť vedúcou znalostnou ekonomikou sveta. Rýchle zavádzanie vysokorýchlostných širokopásmových sietí je kľúčové pre rozvoj produktivity Únie a pre vznik nových a malých podnikov, ktoré môžu byť lídrami v rozličných odvetviach, ako napríklad v odvetví zdravotnej starostlivosti, výroby a služieb.

| (16) | Kombinácia nových možností v oblasti infraštruktúry a nových, inovatívnych a interoperabilných služieb by mala spustiť špirálovitý rast podnecovaním zvýšeného dopytu po vysokorýchlostnom širokopásmovom pripojení, na ktorý by z komerčného hľadiska bolo vhodné reagovať. |
| --- | --- |

(16)

Kombinácia nových možností v oblasti infraštruktúry a nových, inovatívnych a interoperabilných služieb by mala spustiť špirálovitý rast podnecovaním zvýšeného dopytu po vysokorýchlostnom širokopásmovom pripojení, na ktorý by z komerčného hľadiska bolo vhodné reagovať.

| (17) | V Digitálnej agende pre Európu sa uvádza, že do roku 2020 by všetci Európania mali mať prístup k internetu s rýchlosťou pripojenia presahujúcou 30 Mb/s a najmenej 50 % európskych domácností by malo mať zmluvu na pripojenie na internet s rýchlosťou nad 100 Mb/s. |
| --- | --- |

(17)

V Digitálnej agende pre Európu sa uvádza, že do roku 2020 by všetci Európania mali mať prístup k internetu s rýchlosťou pripojenia presahujúcou 30 Mb/s a najmenej 50 % európskych domácností by malo mať zmluvu na pripojenie na internet s rýchlosťou nad 100 Mb/s.

| (18) | Vzhľadom na rýchly rozvoj digitálnych služieb a aplikácií, ktoré si vyžadujú čoraz rýchlejšie pripojenia na internet, a rýchly vývoj najnovších technológií, ktoré ho umožňujú, je vhodné, aby sa v rámci hodnotenia Digitálnej agendy pre Európu zvážila revízia cieľov v oblasti širokopásmového pripojenia na rok 2020 s cieľom zaistiť, že v porovnaní s ostatnými ekonomikami sveta bude mať Únia širokopásmové pripojenie s konkurencieschopnými rýchlosťami. |
| --- | --- |

(18)

Vzhľadom na rýchly rozvoj digitálnych služieb a aplikácií, ktoré si vyžadujú čoraz rýchlejšie pripojenia na internet, a rýchly vývoj najnovších technológií, ktoré ho umožňujú, je vhodné, aby sa v rámci hodnotenia Digitálnej agendy pre Európu zvážila revízia cieľov v oblasti širokopásmového pripojenia na rok 2020 s cieľom zaistiť, že v porovnaní s ostatnými ekonomikami sveta bude mať Únia širokopásmové pripojenie s konkurencieschopnými rýchlosťami.

| (19) | Časť projektov v oblasti širokopásmového pripojenia by mala preukázať vyššie ambície, v rámci ktorých by sa usilovalo o vyššie rýchlosti, v dôsledku čoho by slúžili ako pilotné projekty pre rýchlejšiu prepojenosť a ako modely s potenciálom opakovať sa. |
| --- | --- |

(19)

Časť projektov v oblasti širokopásmového pripojenia by mala preukázať vyššie ambície, v rámci ktorých by sa usilovalo o vyššie rýchlosti, v dôsledku čoho by slúžili ako pilotné projekty pre rýchlejšiu prepojenosť a ako modely s potenciálom opakovať sa.

| (20) | Európsky parlament vo svojom uznesení z 12. septembra 2013 o digitálnej agende pre rast, mobilitu a zamestnanosť – čas zaradiť vyššiu rýchlosť, zdôraznil, že revidovaným cieľom Digitálnej agendy pre Európu na rok 2020 orientovaným na budúcnosť je to, že všetky domácnosti v Únii budú mať širokopásmové pripojenie s rýchlosťou 100 Mb/s a 50 % domácností bude mať zmluvu na pripojenie s rýchlosťou 1 Gb/s alebo viac. |
| --- | --- |

(20)

Európsky parlament vo svojom uznesení z 12. septembra 2013 o digitálnej agende pre rast, mobilitu a zamestnanosť – čas zaradiť vyššiu rýchlosť, zdôraznil, že revidovaným cieľom Digitálnej agendy pre Európu na rok 2020 orientovaným na budúcnosť je to, že všetky domácnosti v Únii budú mať širokopásmové pripojenie s rýchlosťou 100 Mb/s a 50 % domácností bude mať zmluvu na pripojenie s rýchlosťou 1 Gb/s alebo viac.

| (21) | Pri zavádzaní a modernizácii širokopásmových sietí by mal zohrávať vedúcu úlohu súkromný sektor podporovaný regulačným rámcom stimulujúcim hospodársku súťaž a investície. Ak súkromné investície zlyhajú, úsilie potrebné na to, aby sa dosiahli ciele Digitálnej agendy pre Európu, by mali vyvinúť členské štáty. Finančná pomoc sektoru širokopásmového pripojenia pochádzajúca z verejných zdrojov by sa mala obmedziť na programy alebo iniciatívy zamerané na projekty, ktoré nemožno financovať iba zo súkromného sektora a ktoré ako také potvrdí posúdenie ex ante, v ktorom sa určia zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie, v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (13). |
| --- | --- |

(21)

Pri zavádzaní a modernizácii širokopásmových sietí by mal zohrávať vedúcu úlohu súkromný sektor podporovaný regulačným rámcom stimulujúcim hospodársku súťaž a investície. Ak súkromné investície zlyhajú, úsilie potrebné na to, aby sa dosiahli ciele Digitálnej agendy pre Európu, by mali vyvinúť členské štáty. Finančná pomoc sektoru širokopásmového pripojenia pochádzajúca z verejných zdrojov by sa mala obmedziť na programy alebo iniciatívy zamerané na projekty, ktoré nemožno financovať iba zo súkromného sektora a ktoré ako také potvrdí posúdenie ex ante, v ktorom sa určia zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie, v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (13).

| (22) | Finančné nástroje pre širokopásmové siete nemajú nevhodne narúšať hospodársku súťaž, vytláčať súkromné investície ani vytvárať prostredie, ktoré by súkromných prevádzkovateľov odrádzalo investovať. Musia byť zosúladené najmä s článkami 101, 102, 106 a 107 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a prípadne aj s usmerneniami EÚ pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí. |
| --- | --- |

(22)

Finančné nástroje pre širokopásmové siete nemajú nevhodne narúšať hospodársku súťaž, vytláčať súkromné investície ani vytvárať prostredie, ktoré by súkromných prevádzkovateľov odrádzalo investovať. Musia byť zosúladené najmä s článkami 101, 102, 106 a 107 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a prípadne aj s usmerneniami EÚ pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí.

| (23) | Verejné financie určené na siete širokopásmového pripojenia sa majú používať len v prípade infraštruktúr, ktoré sú v súlade s uplatniteľným právom, predovšetkým s právom hospodárskej súťaže a s povinnosťou poskytovania prístupu v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES (14). |
| --- | --- |

(23)

Verejné financie určené na siete širokopásmového pripojenia sa majú používať len v prípade infraštruktúr, ktoré sú v súlade s uplatniteľným právom, predovšetkým s právom hospodárskej súťaže a s povinnosťou poskytovania prístupu v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES (14).

| (24) | Keďže finančné zdroje k dispozícii v rámci NPE sú obmedzené, finančná pomoc by sa mala sústrediť na zavedenie finančných mechanizmov na úrovni Únie, ktoré by pritiahli ďalšie investície, mali by znásobujúci efekt a uľahčovali by tým efektívne využívanie súkromných aj iných verejných zdrojov na investovanie. Tento prístup umožňuje prispievanie podnikov a inštitucionálnych aktérov, ktorého výška ďaleko prekračuje úrovne priameho financovania z NPE. |
| --- | --- |

(24)

Keďže finančné zdroje k dispozícii v rámci NPE sú obmedzené, finančná pomoc by sa mala sústrediť na zavedenie finančných mechanizmov na úrovni Únie, ktoré by pritiahli ďalšie investície, mali by znásobujúci efekt a uľahčovali by tým efektívne využívanie súkromných aj iných verejných zdrojov na investovanie. Tento prístup umožňuje prispievanie podnikov a inštitucionálnych aktérov, ktorého výška ďaleko prekračuje úrovne priameho financovania z NPE.

| (25) | S ohľadom na obmedzené finančné zdroje v rámci NPE a s cieľom zabezpečiť primerané finančné prostriedky pre infraštruktúry digitálnych služieb by celková výška rozpočtových prostriedkov určených na širokopásmové pripojenie nemala prekročiť minimálnu sumu potrebnú na vykonanie nákladovo efektívnej intervencie, ktorá by sa mala stanoviť v posúdení ex ante, v ktorom by sa okrem iného zohľadnil aj druh plánovaných finančných nástrojov, potenciálny pákový efekt pre portfólio projektov s minimálnou potrebnou účinnosťou a trhové podmienky. |
| --- | --- |

(25)

S ohľadom na obmedzené finančné zdroje v rámci NPE a s cieľom zabezpečiť primerané finančné prostriedky pre infraštruktúry digitálnych služieb by celková výška rozpočtových prostriedkov určených na širokopásmové pripojenie nemala prekročiť minimálnu sumu potrebnú na vykonanie nákladovo efektívnej intervencie, ktorá by sa mala stanoviť v posúdení ex ante, v ktorom by sa okrem iného zohľadnil aj druh plánovaných finančných nástrojov, potenciálny pákový efekt pre portfólio projektov s minimálnou potrebnou účinnosťou a trhové podmienky.

| (26) | Podpora z NPE na zavedenie širokopásmového pripojenia by mala byť doplnkom pomoci poskytovanej inými programami a iniciatívami Únie vrátane európskych štrukturálnych a investičných fondov v prípadoch, keď sa posúdením ex ante zistia zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie a keď o tom rozhodnú riadiace orgány. Finančná pomoc z NPE na zavedenie širokopásmového pripojenia by mala prispieť k úsiliu členských štátov, a to priamo, a aj poskytnutím investičného nástroja na dobrovoľné, účelovo viazané príspevky z iných zdrojov vrátane európskych štrukturálnych a investičných fondov, umožňujúc tak členským štátom využiť know-how a úspory z rozsahu vlastné nástrojom riadeným na úrovni Únie v záujme zvýšenia efektívnosti verejných výdavkov. |
| --- | --- |

(26)

Podpora z NPE na zavedenie širokopásmového pripojenia by mala byť doplnkom pomoci poskytovanej inými programami a iniciatívami Únie vrátane európskych štrukturálnych a investičných fondov v prípadoch, keď sa posúdením ex ante zistia zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie a keď o tom rozhodnú riadiace orgány. Finančná pomoc z NPE na zavedenie širokopásmového pripojenia by mala prispieť k úsiliu členských štátov, a to priamo, a aj poskytnutím investičného nástroja na dobrovoľné, účelovo viazané príspevky z iných zdrojov vrátane európskych štrukturálnych a investičných fondov, umožňujúc tak členským štátom využiť know-how a úspory z rozsahu vlastné nástrojom riadeným na úrovni Únie v záujme zvýšenia efektívnosti verejných výdavkov.

| (27) | S cieľom zabezpečiť najvyššiu nákladovú efektívnosť a vzhľadom na obmedzené zdroje by malo byť financovanie z NPE k dispozícii pre projekty, ktoré sú založené na technológii, ktorá najlepšie vyhovuje konkrétnemu projektu, môžu pomôcť urýchliť inovačné obchodné modely a vykazujú vysoký potenciál opakovať sa. Ak sa projekty financujú prostredníctvom dobrovoľných príspevkov v rámci NPE, ako napríklad európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi, alebo prostredníctvom celoštátneho alebo regionálneho financovania, kritériá oprávnenosti by mali byť pružnejšie a brať do úvahy špecifickú situáciu a podmienky v oblastiach, ktorým má toto financovanie slúžiť. |
| --- | --- |

(27)

S cieľom zabezpečiť najvyššiu nákladovú efektívnosť a vzhľadom na obmedzené zdroje by malo byť financovanie z NPE k dispozícii pre projekty, ktoré sú založené na technológii, ktorá najlepšie vyhovuje konkrétnemu projektu, môžu pomôcť urýchliť inovačné obchodné modely a vykazujú vysoký potenciál opakovať sa. Ak sa projekty financujú prostredníctvom dobrovoľných príspevkov v rámci NPE, ako napríklad európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi, alebo prostredníctvom celoštátneho alebo regionálneho financovania, kritériá oprávnenosti by mali byť pružnejšie a brať do úvahy špecifickú situáciu a podmienky v oblastiach, ktorým má toto financovanie slúžiť.

| (28) | Únia môže podporovať zavádzanie širokopásmových sietí, ktorými sa prispieva k cieľom Digitálnej agendy pre Európu, vo všetkých typoch oblastí. Preklenovanie digitálnej priepasti a zvýšenie digitálnej inklúzie sú dôležitými cieľmi Digitálnej agendy pre Európu. Všetky opatrenia Únie v oblasti širokopásmového pripojenia by sa teda mali zaoberať osobitnými potrebami predmestských, vidieckych a najmä riedko obývaných a menej rozvinutých regiónov, v ktorých je potrebné zriadiť pripojenie. To zahŕňa aj zavádzanie širokopásmových sietí na prepojenie ostrovov, vnútrozemských, horských, najvzdialenejších a okrajových regiónov vrátane ostrovných členských štátov s centrálnymi regiónmi Únie a/alebo opatrenia na zlepšenie spoľahlivosti alebo výkonnosti prepojenia medzi takýmito regiónmi a centrálnymi regiónmi Únie. |
| --- | --- |

(28)

Únia môže podporovať zavádzanie širokopásmových sietí, ktorými sa prispieva k cieľom Digitálnej agendy pre Európu, vo všetkých typoch oblastí. Preklenovanie digitálnej priepasti a zvýšenie digitálnej inklúzie sú dôležitými cieľmi Digitálnej agendy pre Európu. Všetky opatrenia Únie v oblasti širokopásmového pripojenia by sa teda mali zaoberať osobitnými potrebami predmestských, vidieckych a najmä riedko obývaných a menej rozvinutých regiónov, v ktorých je potrebné zriadiť pripojenie. To zahŕňa aj zavádzanie širokopásmových sietí na prepojenie ostrovov, vnútrozemských, horských, najvzdialenejších a okrajových regiónov vrátane ostrovných členských štátov s centrálnymi regiónmi Únie a/alebo opatrenia na zlepšenie spoľahlivosti alebo výkonnosti prepojenia medzi takýmito regiónmi a centrálnymi regiónmi Únie.

| (29) | V záujme dobudovania digitálneho jednotného trhu by sa mala podporovať kompatibilita NPE s celoštátnymi a regionálnymi opatreniami v oblasti širokopásmového pripojenia. |
| --- | --- |

(29)

V záujme dobudovania digitálneho jednotného trhu by sa mala podporovať kompatibilita NPE s celoštátnymi a regionálnymi opatreniami v oblasti širokopásmového pripojenia.

| (30) | Pri vykonávaní tohto nariadenia by sa formy finančnej pomoci mali zosúladiť s charakteristikami predmetných opatrení. V oblasti infraštruktúr digitálnych služieb by mali byť platformy základných služieb, ktoré nemožno financovať z iných zdrojov, teda prioritne financované formou obstarávania alebo výnimočne formou grantov, zatiaľ čo generické služby by mali z NPE dostať iba obmedzenú finančnú pomoc. Okrem toho by cieľom akejkoľvek finančnej pomoci z NPE malo byť efektívne využívanie finančných prostriedkov Únie, a preto by sa mali širokopásmové siete podporovať finančnými nástrojmi, ktoré zaručia vyšší pákový efekt ako granty. |
| --- | --- |

(30)

Pri vykonávaní tohto nariadenia by sa formy finančnej pomoci mali zosúladiť s charakteristikami predmetných opatrení. V oblasti infraštruktúr digitálnych služieb by mali byť platformy základných služieb, ktoré nemožno financovať z iných zdrojov, teda prioritne financované formou obstarávania alebo výnimočne formou grantov, zatiaľ čo generické služby by mali z NPE dostať iba obmedzenú finančnú pomoc. Okrem toho by cieľom akejkoľvek finančnej pomoci z NPE malo byť efektívne využívanie finančných prostriedkov Únie, a preto by sa mali širokopásmové siete podporovať finančnými nástrojmi, ktoré zaručia vyšší pákový efekt ako granty.

| (31) | Cieľom intervencie podľa tohto nariadenia by malo byť dosiahnutie synergií a interoperability medzi rozličnými projektmi spoločného záujmu opísanými v prílohe, ako aj s inými infraštruktúrami vrátane dopravných a energetických infraštruktúr podporovaných z NPE, relevantných výskumných infraštruktúr podporovaných okrem iného iniciatívou Horizont 2020 a relevantných infraštruktúr podporovaných európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi, pričom je potrebné zamedziť duplicite a nenáležitému administratívnemu zaťaženiu. |
| --- | --- |

(31)

Cieľom intervencie podľa tohto nariadenia by malo byť dosiahnutie synergií a interoperability medzi rozličnými projektmi spoločného záujmu opísanými v prílohe, ako aj s inými infraštruktúrami vrátane dopravných a energetických infraštruktúr podporovaných z NPE, relevantných výskumných infraštruktúr podporovaných okrem iného iniciatívou Horizont 2020 a relevantných infraštruktúr podporovaných európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi, pričom je potrebné zamedziť duplicite a nenáležitému administratívnemu zaťaženiu.

| (32) | Finančná pomoc projektom spoločného záujmu by sa mala dopĺňať horizontálnymi opatreniami vrátane technickej pomoci, opatrení a koordinácie na povzbudenie dopytu, ktorých cieľom by malo byť maximalizovať vplyv intervencie zo strany Únie. |
| --- | --- |

(32)

Finančná pomoc projektom spoločného záujmu by sa mala dopĺňať horizontálnymi opatreniami vrátane technickej pomoci, opatrení a koordinácie na povzbudenie dopytu, ktorých cieľom by malo byť maximalizovať vplyv intervencie zo strany Únie.

| (33) | Pri viazaní prostriedkov na intervenciu pre širokopásmové siete by mala Komisia náležite zohľadniť výsledky hodnotení existujúcich finančných nástrojov Únie. |
| --- | --- |

(33)

Pri viazaní prostriedkov na intervenciu pre širokopásmové siete by mala Komisia náležite zohľadniť výsledky hodnotení existujúcich finančných nástrojov Únie.

| (34) | Komisii by mala pomáhať skupina odborníkov zložená zo zástupcov všetkých členských štátov, s ktorou by sa malo konzultovať okrem iného monitorovanie vykonávania tohto nariadenia, plánovanie, hodnotenie a riešenie problémov pri vykonávaní a ktorá by mala k týmto cieľom aj prispievať. |
| --- | --- |

(34)

Komisii by mala pomáhať skupina odborníkov zložená zo zástupcov všetkých členských štátov, s ktorou by sa malo konzultovať okrem iného monitorovanie vykonávania tohto nariadenia, plánovanie, hodnotenie a riešenie problémov pri vykonávaní a ktorá by mala k týmto cieľom aj prispievať.

| (35) | Skupina odborníkov by tiež mala spolupracovať so subjektmi zapojenými do vykonávania tohto nariadenia, ako sú miestne a regionálne orgány, poskytovatelia prístupu na internet, správcovia verejných sietí a výrobcovia komponentov, rovnako ako aj národné regulačné orgány a Orgán európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1211/2009 (15). |
| --- | --- |

(35)

Skupina odborníkov by tiež mala spolupracovať so subjektmi zapojenými do vykonávania tohto nariadenia, ako sú miestne a regionálne orgány, poskytovatelia prístupu na internet, správcovia verejných sietí a výrobcovia komponentov, rovnako ako aj národné regulačné orgány a Orgán európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1211/2009 (15).

| (36) | V nariadení (EÚ) č. 1316/2013 sa zriaďuje koordinačný výbor NPE, ktorý je tiež výborom v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (16). Nariadením (EÚ) č. 1316/2013 sa tiež Komisii udeľuje právomoc prijímať v súlade s postupom preskúmania ročné a viacročné pracovné programy, a to aj v sektore telekomunikácií, pričom na viacročné pracovné programy sa vzťahuje toto nariadenie. V tomto ohľade je dôležité spresniť, že členské štáty by mali byť pri rokovaniach o otázkach súvisiacich s týmto nariadením, najmä o návrhoch ročných a viacročných pracovných programov, zastúpené v koordinačnom výbore NPE odborníkmi zo sektora telekomunikačnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(36)

V nariadení (EÚ) č. 1316/2013 sa zriaďuje koordinačný výbor NPE, ktorý je tiež výborom v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (16). Nariadením (EÚ) č. 1316/2013 sa tiež Komisii udeľuje právomoc prijímať v súlade s postupom preskúmania ročné a viacročné pracovné programy, a to aj v sektore telekomunikácií, pričom na viacročné pracovné programy sa vzťahuje toto nariadenie. V tomto ohľade je dôležité spresniť, že členské štáty by mali byť pri rokovaniach o otázkach súvisiacich s týmto nariadením, najmä o návrhoch ročných a viacročných pracovných programov, zastúpené v koordinačnom výbore NPE odborníkmi zo sektora telekomunikačnej infraštruktúry.

| (37) | Keďže ciele tohto nariadenia, a to najmä koordinovaný rozvoj transeurópskych sietí v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodov cezhraničnej povahy podporovaných infraštruktúr a dôsledkov pre celé územie Únie, ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(37)

Keďže ciele tohto nariadenia, a to najmä koordinovaný rozvoj transeurópskych sietí v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodov cezhraničnej povahy podporovaných infraštruktúr a dôsledkov pre celé územie Únie, ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (38) | S cieľom podporovať projekty spoločného záujmu v odvetviach dopravy, telekomunikačných a energetických infraštruktúr, nariadenie (EÚ) č. 1316/2013 určuje podmienky, metódy a postupy pre poskytovanie finančnej pomoci Únie na transeurópske siete. Tiež ustanovuje rozdelenie zdrojov, ktoré majú byť dostupné podľa nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 vo všetkých troch odvetviach. Nariadenie (EÚ) č. 1316/2013 sa uplatňuje od 1. januára 2014. Je preto vhodné zosúladiť uplatňovanie tohto nariadenia s uplatňovaním nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1311/2013. Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať od 1. januára 2014. |
| --- | --- |

(38)

S cieľom podporovať projekty spoločného záujmu v odvetviach dopravy, telekomunikačných a energetických infraštruktúr, nariadenie (EÚ) č. 1316/2013 určuje podmienky, metódy a postupy pre poskytovanie finančnej pomoci Únie na transeurópske siete. Tiež ustanovuje rozdelenie zdrojov, ktoré majú byť dostupné podľa nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 vo všetkých troch odvetviach. Nariadenie (EÚ) č. 1316/2013 sa uplatňuje od 1. januára 2014. Je preto vhodné zosúladiť uplatňovanie tohto nariadenia s uplatňovaním nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1311/2013. Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať od 1. januára 2014.

| (39) | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1336/97/ES (17) by sa malo zrušiť, |
| --- | --- |

(39)

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1336/97/ES (17) by sa malo zrušiť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy

1.   Týmto nariadením sa ustanovujú usmernenia pre včasné zavádzanie a interoperabilitu projektov spoločného záujmu, pokiaľ ide o transeurópske siete v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry.

2.   V tomto nariadení sa stanovujú najmä:

| a) | ciele a prevádzkové priority projektov spoločného záujmu; |
| --- | --- |

a)

ciele a prevádzkové priority projektov spoločného záujmu;

| b) | určenie projektov spoločného záujmu; |
| --- | --- |

b)

určenie projektov spoločného záujmu;

| c) | kritériá, podľa ktorých sú opatrenia, ktorými sa prispieva k projektom spoločného záujmu, oprávnené na finančnú pomoc Únie v súlade s nariadením (EÚ) č. 1316/2013 v súvislosti s ich vývojom, vykonávaním, zavádzaním, prepojenosťou a interoperabilitou; |
| --- | --- |

c)

kritériá, podľa ktorých sú opatrenia, ktorými sa prispieva k projektom spoločného záujmu, oprávnené na finančnú pomoc Únie v súlade s nariadením (EÚ) č. 1316/2013 v súvislosti s ich vývojom, vykonávaním, zavádzaním, prepojenosťou a interoperabilitou;

| d) | priority financovania projektov spoločného záujmu. |
| --- | --- |

d)

priority financovania projektov spoločného záujmu.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

1.   Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje vymedzenie pojmov stanovené v článku 2 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.

2.   Na účely tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 sa uplatňujú tiež tieto vymedzenia pojmov:

| a) | „telekomunikačná infraštruktúra“ sú širokopásmové siete a infraštruktúry digitálnych služieb; |
| --- | --- |

a)

„telekomunikačná infraštruktúra“ sú širokopásmové siete a infraštruktúry digitálnych služieb;

| b) | „infraštruktúry digitálnych služieb“ sú infraštruktúry, ktoré umožňujú poskytovanie prepojených služieb elektronicky, obvykle cez internet, a ktorými sa poskytujú občanom, podnikom a/alebo orgánom verejnej správy transeurópske interoperabilné služby spoločného záujmu, a ktoré sú zložené z platforiem základných služieb a generických služieb; |
| --- | --- |

b)

„infraštruktúry digitálnych služieb“ sú infraštruktúry, ktoré umožňujú poskytovanie prepojených služieb elektronicky, obvykle cez internet, a ktorými sa poskytujú občanom, podnikom a/alebo orgánom verejnej správy transeurópske interoperabilné služby spoločného záujmu, a ktoré sú zložené z platforiem základných služieb a generických služieb;

| c) | „stavebné bloky“ sú základné infraštruktúry digitálnych služieb s kľúčovými funkciami, ktoré sa opakovane využívajú v zložitejších infraštruktúrach digitálnych služieb; |
| --- | --- |

c)

„stavebné bloky“ sú základné infraštruktúry digitálnych služieb s kľúčovými funkciami, ktoré sa opakovane využívajú v zložitejších infraštruktúrach digitálnych služieb;

| d) | „platformy základných služieb“ sú centrálne uzly infraštruktúr digitálnych služieb, ktorých cieľom je zabezpečiť transeurópsku prepojenosť, prístup a interoperabilitu, a ktoré sú otvorené pre členské štáty a môžu byť otvorené aj pre iné subjekty; |
| --- | --- |

d)

„platformy základných služieb“ sú centrálne uzly infraštruktúr digitálnych služieb, ktorých cieľom je zabezpečiť transeurópsku prepojenosť, prístup a interoperabilitu, a ktoré sú otvorené pre členské štáty a môžu byť otvorené aj pre iné subjekty;

| e) | „generické služby“ sú služby využívajúce sieťové priechody prepájajúce jednu alebo viacero vnútroštátnych infraštruktúr s platformami základných služieb; |
| --- | --- |

e)

„generické služby“ sú služby využívajúce sieťové priechody prepájajúce jednu alebo viacero vnútroštátnych infraštruktúr s platformami základných služieb;

| f) | „širokopásmové siete“ sú drôtové a bezdrôtové prístupové siete, pomocná infraštruktúra a základné siete schopné zabezpečiť prepojenosť veľmi vysokými rýchlosťami; |
| --- | --- |

f)

„širokopásmové siete“ sú drôtové a bezdrôtové prístupové siete, pomocná infraštruktúra a základné siete schopné zabezpečiť prepojenosť veľmi vysokými rýchlosťami;

| g) | „horizontálne opatrenia“ sú štúdie a programy na podporu činnosti vymedzené v článku 2 bodoch 6 a 7 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013. |
| --- | --- |

g)

„horizontálne opatrenia“ sú štúdie a programy na podporu činnosti vymedzené v článku 2 bodoch 6 a 7 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.

Článok 3

Ciele

1.   Projekty spoločného záujmu prispievajú k dosiahnutiu všeobecných cieľov vymedzených v článku 3 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.

2.   Okrem všeobecných cieľov projekty spoločného záujmu sledujú jeden alebo viaceré z týchto špecifických cieľov:

| a) | hospodársky rast a podpora dobudovania a fungovania vnútorného trhu na podporu konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva vrátane malých a stredných podnikov (MSP); |
| --- | --- |

a)

hospodársky rast a podpora dobudovania a fungovania vnútorného trhu na podporu konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva vrátane malých a stredných podnikov (MSP);

| b) | skvalitnenie každodenného života občanov, podnikov a orgánov verejnej správy na všetkých úrovniach prostredníctvom podpory širokopásmových sietí, prepojenia a interoperability celoštátnych, regionálnych a miestnych širokopásmových sietí, ako aj nediskriminačného prístupu k takýmto sieťam, a digitálnej integrácie. |
| --- | --- |

b)

skvalitnenie každodenného života občanov, podnikov a orgánov verejnej správy na všetkých úrovniach prostredníctvom podpory širokopásmových sietí, prepojenia a interoperability celoštátnych, regionálnych a miestnych širokopásmových sietí, ako aj nediskriminačného prístupu k takýmto sieťam, a digitálnej integrácie.

3.   K dosiahnutiu cieľov uvedených v odsekoch 1 a 2 prispievajú tieto operačné priority:

| a) | interoperabilita, prepojenosť, udržateľné zavádzanie, prevádzka a modernizácia transeurópskych infraštruktúr digitálnych služieb, ako aj koordinácia na európskej úrovni; |
| --- | --- |

a)

interoperabilita, prepojenosť, udržateľné zavádzanie, prevádzka a modernizácia transeurópskych infraštruktúr digitálnych služieb, ako aj koordinácia na európskej úrovni;

| b) | efektívny tok súkromných a verejných investícií na stimuláciu zavádzania a modernizácie širokopásmových sietí v záujme prispenia k dosiahnutiu cieľov Digitálnej agendy pre Európu týkajúcich sa širokopásmového pripojenia. |
| --- | --- |

b)

efektívny tok súkromných a verejných investícií na stimuláciu zavádzania a modernizácie širokopásmových sietí v záujme prispenia k dosiahnutiu cieľov Digitálnej agendy pre Európu týkajúcich sa širokopásmového pripojenia.

Článok 4

Projekty spoločného záujmu

1.   Projektmi spoločného záujmu sa predovšetkým:

| a) | sleduje vytvorenie a/alebo skvalitnenie interoperabilných a, keď je to možné, medzinárodne kompatibilných platforiem základných služieb doplnených generickými službami pre infraštruktúry digitálnych služieb; |
| --- | --- |

a)

sleduje vytvorenie a/alebo skvalitnenie interoperabilných a, keď je to možné, medzinárodne kompatibilných platforiem základných služieb doplnených generickými službami pre infraštruktúry digitálnych služieb;

| b) | poskytujú efektívne investičné nástroje pre siete širokopásmového pripojenia, priťahujú nové kategórie investorov a podporovateľov projektov a podporuje opakovateľnosť inovačných projektov a podnikateľských modelov. |
| --- | --- |

b)

poskytujú efektívne investičné nástroje pre siete širokopásmového pripojenia, priťahujú nové kategórie investorov a podporovateľov projektov a podporuje opakovateľnosť inovačných projektov a podnikateľských modelov.

2.   Projekty spoločného záujmu môžu zahŕňať celý svoj cyklus vrátane štúdií realizovateľnosti, realizácie, nepretržitého fungovania a modernizácie, koordinácie a vyhodnotenia.

3.   Projekty spoločného záujmu možno podporovať prostredníctvom horizontálnych opatrení.

4.   Projekty spoločného záujmu a opatrenia prispievajúce k týmto projektom sú podrobnejšie opísané v prílohe.

Článok 5

Metódy intervencie

1.   V oblasti infraštruktúr digitálnych služieb platformy základných služieb implementuje najmä Únia, zatiaľ čo generické služby implementujú strany, ktoré sa pripájajú k príslušným platformám základných služieb. Investície do širokopásmových sietí vykonáva najmä súkromný sektor, ktorý je podporovaný regulačným rámcom stimulujúcim hospodársku súťaž a investície. Podpora širokopásmových sietí z verejných zdrojov sa poskytuje len v prípade zlyhania trhu alebo suboptimálnej investičnej situácie.

2.   Členské štáty a iné subjekty zodpovedné za vykonávanie projektov spoločného záujmu alebo prispievajúce k ich vykonávaniu sa nabádajú, aby prijali opatrenia potrebné na uľahčenie vykonávania projektov spoločného záujmu. Konečné rozhodnutie o vykonávaní projektu spoločného záujmu týkajúceho sa územia členského štátu sa prijme po súhlase uvedeného členského štátu.

3.   Opatrenia prispievajúce k projektom spoločného záujmu, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v článku 6 tohto nariadenia, sú oprávnené na finančnú pomoc Únie za podmienok a v rámci nástrojov dostupných podľa nariadenia (EÚ) č. 1316/2013. Finančná pomoc sa poskytuje v súlade s príslušnými pravidlami a postupmi prijatými Úniou, prioritami financovania stanovenými v článku 6 tohto nariadenia a dostupnosťou zdrojov, pričom sa prihliada na osobitné potreby prijímateľov.

4.   Opatrenia prispievajúce k projektom spoločného záujmu v oblasti infraštruktúr digitálnych služieb sa podporujú prostredníctvom:

| a) | obstarávania; a/alebo |
| --- | --- |

a)

obstarávania; a/alebo

| b) | grantov. |
| --- | --- |

b)

grantov.

5.   Opatrenia prispievajúce k projektom spoločného záujmu v oblasti širokopásmových sietí sa podporujú prostredníctvom:

| a) | finančných nástrojov v zmysle vymedzenia v nariadení (EÚ) č. 1316/2013, ktoré sú otvorené pre ďalšie príspevky z iných sektorov NPE, iných nástrojov, programov a rozpočtových riadkov v rozpočte Únie, členských štátov vrátane regionálnych a miestnych orgánov a akýchkoľvek iných investorov vrátane súkromných investorov v súlade s článkom 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013; a/alebo |
| --- | --- |

a)

finančných nástrojov v zmysle vymedzenia v nariadení (EÚ) č. 1316/2013, ktoré sú otvorené pre ďalšie príspevky z iných sektorov NPE, iných nástrojov, programov a rozpočtových riadkov v rozpočte Únie, členských štátov vrátane regionálnych a miestnych orgánov a akýchkoľvek iných investorov vrátane súkromných investorov v súlade s článkom 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013; a/alebo

| b) | kombinácie finančných nástrojov a grantov z iných verejných zdrojov ako nástroj NPE, či už sú to verejné zdroje z Únie alebo vnútroštátne verejné zdroje. |
| --- | --- |

b)

kombinácie finančných nástrojov a grantov z iných verejných zdrojov ako nástroj NPE, či už sú to verejné zdroje z Únie alebo vnútroštátne verejné zdroje.

6.   Horizontálne opatrenia sa podporujú prostredníctvom:

| a) | obstarávania; a/alebo |
| --- | --- |

a)

obstarávania; a/alebo

| b) | grantov. |
| --- | --- |

b)

grantov.

7.   Celková suma rozpočtu vyčleneného na finančné nástroje pre siete širokopásmového pripojenia nepresiahne minimum, ktoré je potrebné na vykonanie nákladovo efektívnych intervencií, ktoré sa určia na základe ex-ante posúdení uvedených v článku 14 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.

Táto suma predstavuje 15 % finančného krytia pre sektor telekomunikácií uvedený v článku 5 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.

8.   Aspoň jedna tretina projektov širokopásmového pripojenia, ktoré dostávajú finančnú pomoc na základe tohto nariadenia sa zameriava na širokopásmovú rýchlosť nad 100 Mb/s.

9.   Po predložení správy uvedenej v článku 8 ods. 6 môže Európsky parlament a Rada na návrh Komisie zrevidovať sumu určenú v súlade s odsekom 7 tohto článku a podiel projektov uvedený v odseku 8 tohto článku.

10.   Ak podpora z NPE dopĺňa európske štrukturálne a investičné fondy a inú priamu podporu z verejných zdrojov, dosahovanie synergií medzi opatreniami vykonávanými v rámci NPE a podporou z európskych štrukturálnych a investičných fondov možno posilniť použitím vhodného koordinačného mechanizmu.

Článok 6

Kritériá oprávnenosti a priority financovania

1.   Aby boli opatrenia prispievajúce k projektom spoločného záujmu v oblasti infraštruktúr digitálnych služieb oprávnené na financovanie, musia spĺňať všetky tieto kritériá:

| a) | sú dostatočne zrelé na to, aby mohli byť zavedené, čo je preukázané najmä prostredníctvom úspešných pilotných projektov v rámci takých programov, akými sú programy Únie týkajúce sa inovácie a výskumu; |
| --- | --- |

a)

sú dostatočne zrelé na to, aby mohli byť zavedené, čo je preukázané najmä prostredníctvom úspešných pilotných projektov v rámci takých programov, akými sú programy Únie týkajúce sa inovácie a výskumu;

| b) | prispievajú k politikám a činnostiam Únie na podporu vnútorného trhu; |
| --- | --- |

b)

prispievajú k politikám a činnostiam Únie na podporu vnútorného trhu;

| c) | vytvárajú európsku pridanú hodnotu a majú stratégiu a plánovanie pre dlhodobú udržateľnosť, v náležitom prípade prostredníctvom iných finančných zdrojov ako NPE, ktorých kvalita sa musí preukázať posúdením uskutočniteľnosti a pomeru nákladov a prínosov. Táto stratégia sa v prípade potreby aktualizuje; |
| --- | --- |

c)

vytvárajú európsku pridanú hodnotu a majú stratégiu a plánovanie pre dlhodobú udržateľnosť, v náležitom prípade prostredníctvom iných finančných zdrojov ako NPE, ktorých kvalita sa musí preukázať posúdením uskutočniteľnosti a pomeru nákladov a prínosov. Táto stratégia sa v prípade potreby aktualizuje;

| d) | sú v súlade s medzinárodnými a/alebo európskymi normami alebo otvorenými špecifikáciami a usmerneniami pre interoperabilitu, ako napríklad európskym rámcom interoperability, a zhodnocujú existujúce riešenia. |
| --- | --- |

d)

sú v súlade s medzinárodnými a/alebo európskymi normami alebo otvorenými špecifikáciami a usmerneniami pre interoperabilitu, ako napríklad európskym rámcom interoperability, a zhodnocujú existujúce riešenia.

2.   Opatrenia, ktoré prispievajú k projektom spoločného záujmu v oblasti infraštruktúr digitálnych služieb a ktoré sa majú financovať z NPE, sa vyberajú a výška finančného príspevku na ne sa určuje v rámci ročného pracovného programu uvedeného v článku 17 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.

3.   Stavebné bloky nevyhnutné pre vývoj, zavádzanie a prevádzku iných infraštruktúr digitálnych služieb a tie, ktoré majú preukázateľné vyhliadky na použitie pri vývoji, zavádzaní a prevádzke iných infraštruktúr digitálnych služieb, uvedené v oddiele 1 bode 1 prílohy, majú pri financovaní absolútnu prioritu.

4.   Druhé v poradí priorít sú iné infraštruktúry digitálnych služieb na podporu práva, politík a programov Únie vymenovaných v oddiele 1 bodoch 2 a 3 prílohy, pričom sú v rámci možností založené na existujúcich stavebných blokoch.

5.   Podpora platformám základných služieb má prioritu pred podporou generických služieb.

6.   V ročných a viacročných pracovných programoch uvedených v článku 17 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 sa na základe cieľov ustanovených v článku 3 tohto nariadenia, opisu projektov spoločného záujmu v prílohe k tomuto nariadeniu a po zohľadnení dostupného rozpočtu môžu stanoviť ďalšie kritéria oprávnenosti a priority v oblasti infraštruktúr digitálnych služieb.

7.   Aby boli opatrenia prispievajúce k projektom spoločného záujmu v oblasti širokopásmových sietí oprávnené na financovanie, musia spĺňať všetky tieto kritériá:

| a) | významne prispievajú k realizácii cieľov Digitálnej agendy pre Európu; |
| --- | --- |

a)

významne prispievajú k realizácii cieľov Digitálnej agendy pre Európu;

| b) | sú v dostatočne zrelom štádiu vývoja a prípravy projektu, podloženom účinnými implementačnými mechanizmami; |
| --- | --- |

b)

sú v dostatočne zrelom štádiu vývoja a prípravy projektu, podloženom účinnými implementačnými mechanizmami;

| c) | riešia zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie; |
| --- | --- |

c)

riešia zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie;

| d) | nevedú k narušovaniu trhu alebo k vytláčaniu súkromných investícií; |
| --- | --- |

d)

nevedú k narušovaniu trhu alebo k vytláčaniu súkromných investícií;

| e) | používajú technológie, ktoré sa pokladajú za najvhodnejšie na riešenie potrieb predmetnej geografickej oblasti, zohľadňujúc geografické, sociálne a ekonomické faktory založené na objektívnych kritériách a v súlade s technologickou neutralitou; |
| --- | --- |

e)

používajú technológie, ktoré sa pokladajú za najvhodnejšie na riešenie potrieb predmetnej geografickej oblasti, zohľadňujúc geografické, sociálne a ekonomické faktory založené na objektívnych kritériách a v súlade s technologickou neutralitou;

| f) | zavádzajú najvhodnejšiu technológiu pre konkrétny projekt a zároveň ponúkajú najlepšiu vyváženosť medzi najnovšími technológiami v zmysle kapacity dátového toku, bezpečnosti prenosu, odolnosti siete a nákladovej efektívnosti; |
| --- | --- |

f)

zavádzajú najvhodnejšiu technológiu pre konkrétny projekt a zároveň ponúkajú najlepšiu vyváženosť medzi najnovšími technológiami v zmysle kapacity dátového toku, bezpečnosti prenosu, odolnosti siete a nákladovej efektívnosti;

| g) | majú veľký potenciál opakovať sa a/alebo vychádzať z inovačných podnikateľských modelov. |
| --- | --- |

g)

majú veľký potenciál opakovať sa a/alebo vychádzať z inovačných podnikateľských modelov.

8.   Kritériá uvedené v odseku 7 písm. g) tohto článku sa nevyžadujú v prípade projektov financovaných z ďalších účelovo viazaných príspevkov poskytnutých v súlade s článkom 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.

9.   Aby boli horizontálne opatrenia oprávnené na financovanie, musia spĺňať niektoré z týchto kritérií:

| a) | pripravujú alebo podporujú sa nimi implementačné opatrenia pri ich zavádzaní, správe a riešia existujúce alebo objavujúce sa implementačné problémy; |
| --- | --- |

a)

pripravujú alebo podporujú sa nimi implementačné opatrenia pri ich zavádzaní, správe a riešia existujúce alebo objavujúce sa implementačné problémy;

| b) | vytvárajú nový dopyt po infraštruktúrach digitálnych služieb. |
| --- | --- |

b)

vytvárajú nový dopyt po infraštruktúrach digitálnych služieb.

Článok 7

Spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami

1.   Únia môže nadviazať kontakty, viesť diskusie a vymieňať si informácie a spolupracovať s orgánmi verejnej správy alebo ktorýmikoľvek inými organizáciami v tretích krajinách v záujme dosiahnutia ktoréhokoľvek z cieľov uvedených v tomto nariadení. Okrem iného je cieľom tejto spolupráce aj snaha o podporu interoperability medzi sieťami v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry v Únii a podobnými sieťami v tretích krajinách.

2.   Krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), sa môžu zapojiť do sektora NPE, ktorý sa týka telekomunikačnej infraštruktúry, v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP.

3.   Odchylne od článku 8 ods. 3 a článku 9 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 sa pristupujúce štáty a kandidátske krajiny, ktoré využívajú predvstupovú stratégiu, môžu zapojiť do sektora NPE, ktorý sa týka telekomunikačnej infraštruktúry, v súlade s dohodami podpísanými s Úniou.

4.   Na účely účasti krajín EZVO sa sektor NPE, ktorý sa týka telekomunikačnej infraštruktúry, považuje za samostatný program.

Článok 8

Výmena informácií, monitorovanie a podávanie správ

1.   Na základe informácií získaných podľa článku 22 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 si členské štáty a Komisia vymieňajú informácie a najlepšie postupy týkajúce sa pokroku dosiahnutého pri vykonávaní tohto nariadenia. Členské štáty do tohto procesu v prípade potreby zapájajú miestne a regionálne orgány. Komisia vydáva ročný prehľad týchto informácií a predkladá ho Európskemu parlamentu a Rade.

2.   Komisii radí a pomáha skupina odborníkov zložená zo zástupcov z každého členského štátu. Skupina odborníkov pomáha Komisii najmä pri:

| a) | monitorovaní vykonávania tohto nariadenia; |
| --- | --- |

a)

monitorovaní vykonávania tohto nariadenia;

| b) | prípadnom zohľadňovaní národných plánov alebo národných stratégií; |
| --- | --- |

b)

prípadnom zohľadňovaní národných plánov alebo národných stratégií;

| c) | uskutočňovaní opatrení na hodnotenie vykonávania pracovných programov po finančnej a technickej stránke; |
| --- | --- |

c)

uskutočňovaní opatrení na hodnotenie vykonávania pracovných programov po finančnej a technickej stránke;

| d) | riešení existujúcich alebo objavujúcich sa problémov pri vykonávaní projektov; |
| --- | --- |

d)

riešení existujúcich alebo objavujúcich sa problémov pri vykonávaní projektov;

| e) | vymedzovaní strategických usmernení pred vypracovaním ročných a viacročných pracovných programov uvedených v článku 17 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013, s osobitným ohľadom na výber a stiahnutie opatrení, ktoré prispievajú do projektov spoločného záujmu a na určenie rozčlenenia rozpočtu, ako aj na revíziu uvedených pracovných programov. |
| --- | --- |

e)

vymedzovaní strategických usmernení pred vypracovaním ročných a viacročných pracovných programov uvedených v článku 17 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013, s osobitným ohľadom na výber a stiahnutie opatrení, ktoré prispievajú do projektov spoločného záujmu a na určenie rozčlenenia rozpočtu, ako aj na revíziu uvedených pracovných programov.

3.   Skupina odborníkov môže zvážiť aj akúkoľvek inú otázku týkajúcu sa rozvoja transeurópskych sietí v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry.

4.   Komisia informuje skupinu odborníkov o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní ročných a viacročných pracovných programov uvedených v článku 17 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.

5.   Skupina odborníkov spolupracuje so subjektmi zapojenými do plánovania, rozvoja a riadenia digitálnych sietí a služieb, ako aj s inými príslušnými zainteresovanými stranami.

Komisia a iné subjekty zodpovedné za vykonávanie tohto nariadenia, ako napríklad Európska investičná banka, venujú pripomienkam skupiny odborníkov osobitnú pozornosť.

6.   V spojení so strednodobým hodnotením a hodnotením ex post nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 uvedeným v článku 27 uvedeného nariadenia a s pomocou skupiny odborníkov Komisia uverejní správu o pokroku pri vykonávaní tohto nariadenia. Táto správa sa predloží Európskemu parlamentu a Rade.

7.   Správa poskytuje hodnotenie pokroku dosiahnutého pri vývoji a realizácií projektov spoločného záujmu, prípadne informácie o oneskorení pri realizácií a existujúcich ťažkostiach, ako aj informácie o záväzkoch a platbách.

8.   V správe Komisia hodnotí aj to, či rozsah projektov spoločného záujmu aj naďalej odráža technologický vývoj a inovácie, ako aj regulačný alebo trhový a hospodársky vývoj, a či by sa s ohľadom na uvedený vývoj a potrebu dlhodobej udržateľnosti financovanie niektorých z podporovaných projektov spoločného záujmu nemalo postupne znížiť na nulu alebo financovať iným spôsobom. V prípade projektov, ktoré by mohli mať výrazný vplyv na životné prostredie, uvedené správy obsahujú analýzu vplyvu na životné prostredie zohľadňujúcu v náležitom prípade potreby adaptácie na zmenu klímy a jej zmierňovania a odolnosti voči katastrofám. Takéto hodnotenie sa môže vykonať aj inokedy, keď sa to uzná za vhodné.

9.   Dosahovanie špecifických cieľov stanovených v článku 3 sa meria ex post okrem iného na základe:

| a) | dostupnosti infraštruktúr digitálnych služieb meranej počtom členských štátov pripojených ku každej infraštruktúre digitálnych služieb; |
| --- | --- |

a)

dostupnosti infraštruktúr digitálnych služieb meranej počtom členských štátov pripojených ku každej infraštruktúre digitálnych služieb;

| b) | percenta občanov a podnikov používajúcich infraštruktúry digitálnych služieb a cezhraničnej dostupnosti takýchto služieb; |
| --- | --- |

b)

percenta občanov a podnikov používajúcich infraštruktúry digitálnych služieb a cezhraničnej dostupnosti takýchto služieb;

| c) | objemu investícií pritiahnutých do oblasti širokopásmového pripojenia a v prípade projektov financovaných z príspevkov z verejných zdrojov uvedených v článku 5 ods. 5 písm. b) pákového efektu. |
| --- | --- |

c)

objemu investícií pritiahnutých do oblasti širokopásmového pripojenia a v prípade projektov financovaných z príspevkov z verejných zdrojov uvedených v článku 5 ods. 5 písm. b) pákového efektu.

Článok 9

Zrušenie

Rozhodnutie č. 1336/97/ES sa týmto zrušuje.

Článok 10

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2014.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 11. marca 2014

Za Európsky parlament

predseda

M. SCHULZ

Za Radu

predseda

D. KOURKOULAS

---

(1)  Stanovisko z 22. februára 2012 (Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 120) a stanovisko zo 16. októbra 2013 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 225, 27.7.2012, s. 211 a Ú. v. EÚ C 356, 5.12.2013, s. 116.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 26. februára 2014 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 11. marca 2014.

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení Nástroja na prepájanie Európy, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 129).

4

(5)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 922/2009/ES zo 16. septembra 2009 o riešeniach interoperability pre európske orgány verejnej správy (ISA) (Ú. v. EÚ L 260, 3.10.2009, s. 20).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1286/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa stanovuje akčný program na zlepšenie fungovania daňových systémov v Európskej únii na obdobie rokov 2014 – 2020 (Fiscalis 2020) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1482/2007/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 25).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) a zrušuje rozhodnutie č. 1982/2006/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 104).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 z 25. októbra 2012 o európskej normalizácii, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 87/95/EHS a rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Ú. v. EÚ L 316, 14.11.2012, s. 12).

8

(9)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES z 24. októbra 2006, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 - 2013) (Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 15).

9

(10)  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

10

(11)  Ú. v. EÚ C 169, 15.6.2012, s. 5.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 33 E, 5.2.2013, s. 89.

12

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012, o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES zo 7. marca 2002 o prístupe a prepojení elektronických komunikačných sietí a príslušných zariadení (prístupová smernica) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 7).

14

(15)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1211/2009 z 25. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje Orgán európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC) a jeho úrad (Ú. v. EÚ L 337, 18.12.2009, s. 1).

15

(16)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

16

(17)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1336/97/ES zo 17. júna 1997 o sérii smerníc pre transeurópske telekomunikačné siete (Ú. v. ES L 183, 11.7.1997, s. 12).

17

---

PRÍLOHA

PROJEKTY SPOLOČNÉHO ZÁUJMU

ODDIEL 1.   INFRAŠTRUKTÚRY DIGITÁLNYCH SLUŽIEB

Intervencie v oblasti infraštruktúry digitálnych služieb sa vo všeobecnosti opierajú o dvojúrovňovú koncepciu architektúry: platformy základných služieb a generické služby. Platformy základných služieb sú prvotnou podmienkou pre zavedenie infraštruktúry digitálnych služieb.

Platformy základných služieb sa zaoberajú potrebami interoperability a bezpečnosti projektov spoločného záujmu. Sú určené na umožnenie digitálnych interakcií medzi orgánmi verejnej správy a občanmi, medzi orgánmi verejnej správy a podnikmi a organizáciami alebo medzi orgánmi verejnej správy rozličných členských štátov, a to prostredníctvom normalizovaných, cezhraničných a užívateľsky ústretových platforiem interakcie.

Infraštruktúry digitálnych služieb, ktoré sú stavebnými blokmi, majú prednosť pred inými infraštruktúrami digitálnych služieb, keďže sú pre ne prvotnou podmienkou. Generické služby poskytujú pripojenie k platformám základných služieb a umožňujú službám s vnútroštátnou pridanou hodnotou používať platformy základných služieb. Predstavujú sieťové priechody medzi vnútroštátnymi službami a platformami základných služieb a umožňujú vnútroštátnym orgánom verejnej správy a organizáciám, podnikom a/alebo občanom prístup k platformám základných služieb v záujme vykonania cezhraničných transakcií. Musí sa zabezpečiť kvalita služieb a podpora pre zainteresované strany, ktoré sa zúčastňujú na cezhraničných transakciách. Musia podporovať a stimulovať využívanie platforiem základných služieb.

Pozornosť sa nesmie venovať iba tvorbe infraštruktúr digitálnych služieb a súvisiacich služieb, ale aj správe týkajúcej sa prevádzky takýchto platforiem.

Nové platformy základných služieb musia byť založené najmä na existujúcich platformách a ich stavebných blokoch a/alebo, keď je to možné, musia pridávať nové stavebné bloky.

| 1. | Stavebné bloky určené na začlenenie do pracovných programov za splnenia podmienok článku 6 ods. 1 a 3 sú nasledovné:






  a) | elektronická identifikácia a autentifikácia: ide o služby, ktoré umožňujú cezhraničné rozpoznanie a validáciu elektronickej identifikácie a elektronického podpisu; |
| --- | --- | --- |

1.

Stavebné bloky určené na začlenenie do pracovných programov za splnenia podmienok článku 6 ods. 1 a 3 sú nasledovné:

a)

elektronická identifikácia a autentifikácia: ide o služby, ktoré umožňujú cezhraničné rozpoznanie a validáciu elektronickej identifikácie a elektronického podpisu;

| b) | elektronické doručovanie dokumentov: ide o služby na zabezpečený, vysledovateľný cezhraničný prenos elektronických dokumentov; |
| --- | --- |

b)

elektronické doručovanie dokumentov: ide o služby na zabezpečený, vysledovateľný cezhraničný prenos elektronických dokumentov;

| c) | automatizovaný preklad: ide o nástroje strojového prekladu a špecializované jazykové zdroje vrátane nevyhnutných nástrojov a programových rozhraní potrebných na prevádzku celoeurópskych digitálnych služieb vo viacjazyčnom prostredí; |
| --- | --- |

c)

automatizovaný preklad: ide o nástroje strojového prekladu a špecializované jazykové zdroje vrátane nevyhnutných nástrojov a programových rozhraní potrebných na prevádzku celoeurópskych digitálnych služieb vo viacjazyčnom prostredí;

| d) | podpora kritických digitálnych infraštruktúr: ide o komunikačné kanály a platformy určené na posilnenie spôsobilosti Únie ako celku, pokiaľ ide o pripravenosť, výmenu informácií, koordináciu a schopnosť reakcie v súvislosti s kybernetickými hrozbami; |
| --- | --- |

d)

podpora kritických digitálnych infraštruktúr: ide o komunikačné kanály a platformy určené na posilnenie spôsobilosti Únie ako celku, pokiaľ ide o pripravenosť, výmenu informácií, koordináciu a schopnosť reakcie v súvislosti s kybernetickými hrozbami;

| e) | elektronická fakturácia: ide o služby, ktoré umožňujú zabezpečenú elektronickú výmenu faktúr. |
| --- | --- |

e)

elektronická fakturácia: ide o služby, ktoré umožňujú zabezpečenú elektronickú výmenu faktúr.

| 2. | Overené infraštruktúry digitálnych služieb konkrétne určené ako oprávnené na financovanie, ktorými sa prispieva k neprerušovanej službe podľa článku 6 ods. 1:






  a) | prístup k digitálnym zdrojom európskeho dedičstva: ide o platformu základných služieb založenú na súčasnom portáli Europeana. Platformou sa zabezpečuje bod prístupu k obsahu kultúrneho dedičstva Europeany na úrovni jednotlivých položiek, súbor špecifikácií rozhrania na interakciu s infraštruktúrou (vyhľadávanie a sťahovanie údajov), podpora adaptácie metaúdajov a prijímania nového obsahu, ako aj informácie o podmienkach opätovného použitia obsahu prístupného prostredníctvom infraštruktúry; |
| --- | --- | --- |

2.

Overené infraštruktúry digitálnych služieb konkrétne určené ako oprávnené na financovanie, ktorými sa prispieva k neprerušovanej službe podľa článku 6 ods. 1:

a)

prístup k digitálnym zdrojom európskeho dedičstva: ide o platformu základných služieb založenú na súčasnom portáli Europeana. Platformou sa zabezpečuje bod prístupu k obsahu kultúrneho dedičstva Europeany na úrovni jednotlivých položiek, súbor špecifikácií rozhrania na interakciu s infraštruktúrou (vyhľadávanie a sťahovanie údajov), podpora adaptácie metaúdajov a prijímania nového obsahu, ako aj informácie o podmienkach opätovného použitia obsahu prístupného prostredníctvom infraštruktúry;

| b) | infraštruktúra služieb pre Bezpečnejší internet: ide o platformu, ktorá umožňuje centrám Bezpečnejšieho internetu v členských štátoch získavať, prevádzkovať a udržiavať zdieľané výpočtové zariadenia, databázy a softvérové nástroje a vymieňať si osvedčené postupy. Zahŕňa aj podporné operácie na spracovanie hlásenia obsahu na internete súvisiaceho so sexuálnym zneužívaním detí, ako aj napojenie na policajné orgány, a to aj medzinárodné organizácie, ako je Interpol, a v náležitých prípadoch zabezpečenie odstránenia tohto obsahu z príslušných webových stránok. Na jej podporu budú slúžiť spoločné databázy a spoločné softvérové systémy. Kľúčovými prvkami infraštruktúry Bezpečnejšieho internetu sú centrá Bezpečnejšieho internetu a ich príslušné činnosti, ako sú napríklad linky pomoci, horúce linky, osvetové uzly a iné osvetové aktivity. |
| --- | --- |

b)

infraštruktúra služieb pre Bezpečnejší internet: ide o platformu, ktorá umožňuje centrám Bezpečnejšieho internetu v členských štátoch získavať, prevádzkovať a udržiavať zdieľané výpočtové zariadenia, databázy a softvérové nástroje a vymieňať si osvedčené postupy. Zahŕňa aj podporné operácie na spracovanie hlásenia obsahu na internete súvisiaceho so sexuálnym zneužívaním detí, ako aj napojenie na policajné orgány, a to aj medzinárodné organizácie, ako je Interpol, a v náležitých prípadoch zabezpečenie odstránenia tohto obsahu z príslušných webových stránok. Na jej podporu budú slúžiť spoločné databázy a spoločné softvérové systémy. Kľúčovými prvkami infraštruktúry Bezpečnejšieho internetu sú centrá Bezpečnejšieho internetu a ich príslušné činnosti, ako sú napríklad linky pomoci, horúce linky, osvetové uzly a iné osvetové aktivity.

| 3. | Iné infraštruktúry digitálnych služieb určené ako oprávnené na financovanie podľa článku 6 ods. 1:






  a) | interoperabilné cezhraničné služby elektronického obstarávania. Ide o súbor služieb, ktorý môžu použiť poskytovatelia služieb elektronického obstarávania vo verejnom i súkromnom sektore na zriadenie cezhraničných platforiem elektronického obstarávania. Táto infraštruktúra umožní ktorejkoľvek spoločnosti v Únii reagovať na postup verejného obstarávania ktoréhokoľvek obstarávateľa, či už verejného alebo nie, v ktoromkoľvek členskom štáte a zahŕňa činnosti elektronického obstarávania pred zadaním zákazky aj po ňom a funkcie, ako napr. elektronické predkladanie ponúk, virtuálne spisy spoločností, elektronické katalógy, elektronické objednávky a elektronické faktúry; |
| --- | --- | --- |

3.

Iné infraštruktúry digitálnych služieb určené ako oprávnené na financovanie podľa článku 6 ods. 1:

a)

interoperabilné cezhraničné služby elektronického obstarávania. Ide o súbor služieb, ktorý môžu použiť poskytovatelia služieb elektronického obstarávania vo verejnom i súkromnom sektore na zriadenie cezhraničných platforiem elektronického obstarávania. Táto infraštruktúra umožní ktorejkoľvek spoločnosti v Únii reagovať na postup verejného obstarávania ktoréhokoľvek obstarávateľa, či už verejného alebo nie, v ktoromkoľvek členskom štáte a zahŕňa činnosti elektronického obstarávania pred zadaním zákazky aj po ňom a funkcie, ako napr. elektronické predkladanie ponúk, virtuálne spisy spoločností, elektronické katalógy, elektronické objednávky a elektronické faktúry;

| b) | interoperabilné cezhraničné služby elektronického zdravotníctva. Ide o platformu, ktorá umožňuje interakciu medzi občanmi/pacientmi a poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti, prenos údajov medzi inštitúciami a medzi organizáciami alebo priamu komunikáciu medzi občanmi/pacientmi a/alebo zdravotníckymi pracovníkmi a inštitúciami. Medzi tieto služby patrí cezhraničný prístup k elektronickým zdravotným záznamom, elektronické služby predpisovania liekov, ako aj zdravotnícke teleslužby/teleslužby asistovaného bývania atď.; |
| --- | --- |

b)

interoperabilné cezhraničné služby elektronického zdravotníctva. Ide o platformu, ktorá umožňuje interakciu medzi občanmi/pacientmi a poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti, prenos údajov medzi inštitúciami a medzi organizáciami alebo priamu komunikáciu medzi občanmi/pacientmi a/alebo zdravotníckymi pracovníkmi a inštitúciami. Medzi tieto služby patrí cezhraničný prístup k elektronickým zdravotným záznamom, elektronické služby predpisovania liekov, ako aj zdravotnícke teleslužby/teleslužby asistovaného bývania atď.;

| c) | európska platforma prepojenia európskych obchodných registrov. Ide o platformu, ktorá poskytuje súbor centrálnych nástrojov a služieb umožňujúcich, aby si obchodné registre vo všetkých členských štátoch vymieňali informácie o registrovaných spoločnostiach, ich pobočkách, fúziách a likvidačných konaniach. Používateľom, ktorí používajú centrálny prístupový bod dostupný prostredníctvom portálu elektronickej justície, poskytuje aj viacjazyčnú vyhľadávaciu službu zahŕňajúcu viac krajín; |
| --- | --- |

c)

európska platforma prepojenia európskych obchodných registrov. Ide o platformu, ktorá poskytuje súbor centrálnych nástrojov a služieb umožňujúcich, aby si obchodné registre vo všetkých členských štátoch vymieňali informácie o registrovaných spoločnostiach, ich pobočkách, fúziách a likvidačných konaniach. Používateľom, ktorí používajú centrálny prístupový bod dostupný prostredníctvom portálu elektronickej justície, poskytuje aj viacjazyčnú vyhľadávaciu službu zahŕňajúcu viac krajín;

| d) | prístup k opakovane využiteľným informáciám verejného sektora. Ide o platformu pre jednotné prístupové miesto k viacjazyčným dátovým súborom (v úradných jazykoch inštitúcií Únie) v držbe orgánov verejnej správy v Únii na európskej, celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni; dopytovacie a vizualizačné nástroje pre dátové súbory; zabezpečenie riadnej anonymizácie dostupných dátových súborov, ich licenciovania a prípadne ocenenia na účely zverejňovania, redistribúcie a opätovného použitia vrátane kontrolného záznamu pôvodu údajov.
  Elektronické postupy na založenie a vedenie podniku v inej európskej krajine. Táto služba umožní spracovať všetky potrebné administratívne postupy elektronicky zo zahraničia prostredníctvom jednotných kontaktných bodov. Táto služba sa požaduje v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES (1); |
| --- | --- |

d)

prístup k opakovane využiteľným informáciám verejného sektora. Ide o platformu pre jednotné prístupové miesto k viacjazyčným dátovým súborom (v úradných jazykoch inštitúcií Únie) v držbe orgánov verejnej správy v Únii na európskej, celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni; dopytovacie a vizualizačné nástroje pre dátové súbory; zabezpečenie riadnej anonymizácie dostupných dátových súborov, ich licenciovania a prípadne ocenenia na účely zverejňovania, redistribúcie a opätovného použitia vrátane kontrolného záznamu pôvodu údajov.

Elektronické postupy na založenie a vedenie podniku v inej európskej krajine. Táto služba umožní spracovať všetky potrebné administratívne postupy elektronicky zo zahraničia prostredníctvom jednotných kontaktných bodov. Táto služba sa požaduje v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES (1);

| e) | interoperabilné cezhraničné služby on-line. Ide o platformy, ktoré uľahčujú interoperabilitu a spoluprácu medzi členskými štátmi v oblastiach spoločného záujmu, najmä pokiaľ ide o zlepšenie fungovania vnútorného trhu, ako napríklad elektronická justícia, ktorá umožní občanom, podnikom, organizáciám a právnikom cezhraničný on-line prístup k právnym prostriedkom/dokumentom a súdnym konaniam, riešenie sporov online (RSO), ktoré umožní online riešenie cezhraničných sporov medzi spotrebiteľmi a obchodníkmi, a elektronická výmena informácií o sociálnom zabezpečení (EESSI), ktorá pomôže orgánom sociálneho zabezpečenia v Únii vymieňať si informácie rýchlejšie a bezpečnejšie. |
| --- | --- |

e)

interoperabilné cezhraničné služby on-line. Ide o platformy, ktoré uľahčujú interoperabilitu a spoluprácu medzi členskými štátmi v oblastiach spoločného záujmu, najmä pokiaľ ide o zlepšenie fungovania vnútorného trhu, ako napríklad elektronická justícia, ktorá umožní občanom, podnikom, organizáciám a právnikom cezhraničný on-line prístup k právnym prostriedkom/dokumentom a súdnym konaniam, riešenie sporov online (RSO), ktoré umožní online riešenie cezhraničných sporov medzi spotrebiteľmi a obchodníkmi, a elektronická výmena informácií o sociálnom zabezpečení (EESSI), ktorá pomôže orgánom sociálneho zabezpečenia v Únii vymieňať si informácie rýchlejšie a bezpečnejšie.

ODDIEL 2.   ŠIROKOPÁSMOVÉ SIETE

1.   Rozsah pôsobnosti opatrení

Opatrenia pozostávajú najmä z jedného alebo viacerých z týchto prvkov:

| a) | zavedenie pasívnej fyzickej infraštruktúry, aktívnej fyzickej infraštruktúry alebo ich kombinácie a prvkov pomocnej infraštruktúry, doplnené službami potrebnými na prevádzkovanie takejto infraštruktúry; |
| --- | --- |

a)

zavedenie pasívnej fyzickej infraštruktúry, aktívnej fyzickej infraštruktúry alebo ich kombinácie a prvkov pomocnej infraštruktúry, doplnené službami potrebnými na prevádzkovanie takejto infraštruktúry;

| b) | pridružené prostriedky a pridružené služby, ako sú rozvody v budovách, antény, veže a iné nosné zariadenia, káblovody, rúry, stožiare, vstupné šachty a rozvodné skrine; |
| --- | --- |

b)

pridružené prostriedky a pridružené služby, ako sú rozvody v budovách, antény, veže a iné nosné zariadenia, káblovody, rúry, stožiare, vstupné šachty a rozvodné skrine;

| c) | ak je to možné, využívajú sa možné synergie medzi zavádzaním širokopásmových sietí a iných verejnoprospešných sietí (energetických, dopravných, vodárenských, kanalizačných atď.), predovšetkým tých, ktoré súvisia s inteligentnými systémami distribúcie elektrickej energie. |
| --- | --- |

c)

ak je to možné, využívajú sa možné synergie medzi zavádzaním širokopásmových sietí a iných verejnoprospešných sietí (energetických, dopravných, vodárenských, kanalizačných atď.), predovšetkým tých, ktoré súvisia s inteligentnými systémami distribúcie elektrickej energie.

2.   Prispievanie k dosahovaniu cieľov Digitálnej agendy pre Európu

Všetky projekty dostávajú finančnú pomoc podľa tohto oddielu významne prispievajú k dosahovaniu cieľov Digitálnej agendy pre Európu.

Opatrenia financované priamo Úniou:

| a) | sú založené na drôtovej alebo bezdrôtovej technológii a sú schopné zabezpečovať služby vysokorýchlostného širokopásmového pripojenia, čím uspokojujú dopyt po aplikáciách, ktoré si vyžadujú veľkú šírku pásma; |
| --- | --- |

a)

sú založené na drôtovej alebo bezdrôtovej technológii a sú schopné zabezpečovať služby vysokorýchlostného širokopásmového pripojenia, čím uspokojujú dopyt po aplikáciách, ktoré si vyžadujú veľkú šírku pásma;

| b) | vychádzajú z inovačných podnikateľských modelov a/alebo priťahujú nové kategórie podporovateľov projektov alebo nové kategórie investorov; alebo |
| --- | --- |

b)

vychádzajú z inovačných podnikateľských modelov a/alebo priťahujú nové kategórie podporovateľov projektov alebo nové kategórie investorov; alebo

| c) | majú vysoký potenciál opakovateľnosti, čím umožňujú dosiahnuť väčší vplyv na trh prostredníctvom svojho demonštračného účinku; |
| --- | --- |

c)

majú vysoký potenciál opakovateľnosti, čím umožňujú dosiahnuť väčší vplyv na trh prostredníctvom svojho demonštračného účinku;

| d) | podľa možností prispievajú k preklenovaniu digitálnej priepasti; |
| --- | --- |

d)

podľa možností prispievajú k preklenovaniu digitálnej priepasti;

| e) | sú v súlade s uplatniteľným právom, predovšetkým s právom hospodárskej súťaže a s povinnosťou poskytovania prístupu v súlade so smernicou 2002/19/ES. |
| --- | --- |

e)

sú v súlade s uplatniteľným právom, predovšetkým s právom hospodárskej súťaže a s povinnosťou poskytovania prístupu v súlade so smernicou 2002/19/ES.

Opatrenia financované z ďalších účelovo viazaných príspevkov poskytnutých v súlade s článkom 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 obohacujú trh o významné nové možnosti, pokiaľ ide o dostupnosť služieb širokopásmového pripojenia, ich rýchlosť a kapacitu. V projektoch, ktorými sa zabezpečujú rýchlosti dátového prenosu nižšie ako 30 Mb/s, by v priebehu času malo byť zaistené, aby sa tieto rýchlosti zvýšili minimálne na 30 Mb/s, a ak je to možné, na 100 Mb/s a viac.

3.   Posúdenie projektov v záujme stanovenia optimálnych štruktúr financovania

Vykonávanie opatrení je založené na komplexnom posúdení projektu. Takéto posúdenie projektu obsahuje okrem iného trhové podmienky vrátane informácií o existujúcej a/alebo plánovanej infraštruktúre, regulačné povinnosti pre podporovateľov projektov, ako aj obchodné a marketingové stratégie. V posúdení projektu sa určuje najmä, či:

| a) | je program potrebný na riešenie prípadov zlyhania trhu alebo suboptimálnej investičnej situácie, ktorú nemožno vyriešiť regulačnými opatreniami; |
| --- | --- |

a)

je program potrebný na riešenie prípadov zlyhania trhu alebo suboptimálnej investičnej situácie, ktorú nemožno vyriešiť regulačnými opatreniami;

| b) | nevedie k narušeniam trhu a k vytláčaniu súkromných investícií. |
| --- | --- |

b)

nevedie k narušeniam trhu a k vytláčaniu súkromných investícií.

Uvedené kritériá sa stanovujú predovšetkým na základe príjmového potenciálu a úrovne rizika spojeného s projektom a na základe typu geografickej oblasti, na ktorú sa opatrenie vzťahuje.

4.   Zdroje financovania

| a) | Projekty spoločného záujmu v oblasti širokopásmového pripojenia sú financované prostredníctvom finančných nástrojov. Rozpočet vyčlenený na uvedené nástroje je dostatočný, nepresahuje však výšku potrebnú na uskutočnenie plne funkčnej intervencie a na dosiahnutie minimálnej veľkosti efektívneho nástroja. |
| --- | --- |

a)

Projekty spoločného záujmu v oblasti širokopásmového pripojenia sú financované prostredníctvom finančných nástrojov. Rozpočet vyčlenený na uvedené nástroje je dostatočný, nepresahuje však výšku potrebnú na uskutočnenie plne funkčnej intervencie a na dosiahnutie minimálnej veľkosti efektívneho nástroja.

| b) | Podľa pravidiel nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a všetkých príslušných nariadení týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov je možné finančné nástroje uvedené v písmene a) kombinovať s ďalšími príspevkami:






  i) | z iných sektorov NPE; |
| --- | --- | --- |

b)

Podľa pravidiel nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a všetkých príslušných nariadení týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov je možné finančné nástroje uvedené v písmene a) kombinovať s ďalšími príspevkami:

i)

z iných sektorov NPE;

| ii) | z iných nástrojov, programov a rozpočtových riadkov rozpočtu Únie; |
| --- | --- |

ii)

z iných nástrojov, programov a rozpočtových riadkov rozpočtu Únie;

| iii) | od členských štátov vrátane regionálnych a miestnych orgánov, ktoré sa rozhodnú prispieť vlastnými zdrojmi alebo zdrojmi dostupnými z európskych štrukturálnych a investičných fondov. Príspevky z európskych štrukturálnych a investičných fondov budú geograficky viazané, aby sa zabezpečilo, že sa použijú v členskom štáte alebo v regióne, ktorý príspevok poskytuje; |
| --- | --- |

iii)

od členských štátov vrátane regionálnych a miestnych orgánov, ktoré sa rozhodnú prispieť vlastnými zdrojmi alebo zdrojmi dostupnými z európskych štrukturálnych a investičných fondov. Príspevky z európskych štrukturálnych a investičných fondov budú geograficky viazané, aby sa zabezpečilo, že sa použijú v členskom štáte alebo v regióne, ktorý príspevok poskytuje;

| iv) | od akéhokoľvek iného investora vrátane súkromných investorov. |
| --- | --- |

iv)

od akéhokoľvek iného investora vrátane súkromných investorov.

| c) | Finančné nástroje uvedené v písmenách a) a b) možno tiež kombinovať s grantmi od členských štátov vrátane regionálnych a miestnych orgánov, ktoré si želajú prispieť vlastnými zdrojmi alebo zdrojmi dostupnými z európskych štrukturálnych a investičných fondov, a to pod podmienkou, že:






  i) | predmetné opatrenie spĺňa všetky kritériá financovania podľa tohto nariadenia; a |
| --- | --- | --- |

c)

Finančné nástroje uvedené v písmenách a) a b) možno tiež kombinovať s grantmi od členských štátov vrátane regionálnych a miestnych orgánov, ktoré si želajú prispieť vlastnými zdrojmi alebo zdrojmi dostupnými z európskych štrukturálnych a investičných fondov, a to pod podmienkou, že:

i)

predmetné opatrenie spĺňa všetky kritériá financovania podľa tohto nariadenia; a

| ii) | sú splnené príslušné podmienky týkajúce sa štátnej pomoci. |
| --- | --- |

ii)

sú splnené príslušné podmienky týkajúce sa štátnej pomoci.

ODDIEL 3.   HORIZONTÁLNE OPATRENIA

Zavádzanie transeurópskych sietí v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry, ktoré pomôže odstrániť prekážky existujúce na digitálnom jednotnom trhu, sprevádzajú štúdie a opatrenia na podporu programu. Uvedené opatrenia môžu obsahovať buď:

| a) | technickú pomoc pozostávajúcu z prípravy alebo podpory implementačných opatrení pri ich zavádzaní, správe a riešení existujúcich alebo objavujúcich sa implementačných problémov; alebo |
| --- | --- |

a)

technickú pomoc pozostávajúcu z prípravy alebo podpory implementačných opatrení pri ich zavádzaní, správe a riešení existujúcich alebo objavujúcich sa implementačných problémov; alebo

| b) | opatrenia na vytváranie nového dopytu po infraštruktúrach digitálnych služieb. |
| --- | --- |

b)

opatrenia na vytváranie nového dopytu po infraštruktúrach digitálnych služieb.

Podpora Únie podľa tohto nariadenia sa koordinuje s podporou zo všetkých iných dostupných zdrojov pričom sa súčasne zamedzuje duplicite infraštruktúry a predchádza sa vytláčaniu súkromných investícií.

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36).

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 21.3.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 86/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 86/27

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 284/2014

z 21. marca 2014,

ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 269/2014 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie narúšajúce alebo ohrozujúce územnú celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 269/2014 zo 17. marca 2014 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie narúšajúce alebo ohrozujúce územnú celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny (1), a najmä na jeho článok 14 ods. 1,

keďže:

| (1) | Rada 17. marca 2014 prijala nariadenie (EÚ) č. 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

Rada 17. marca 2014 prijala nariadenie (EÚ) č. 269/2014.

| (2) | Vzhľadom na vážnosť situácie sa Rada domnieva, že do zoznamu fyzických a právnických osôb, subjektov a orgánov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, ako sa uvádza v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 269/2014, by sa mali doplniť ďalšie osoby. |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na vážnosť situácie sa Rada domnieva, že do zoznamu fyzických a právnických osôb, subjektov a orgánov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, ako sa uvádza v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 269/2014, by sa mali doplniť ďalšie osoby.

| (3) | Príloha I k nariadeniu (EÚ) č. 269/2014 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(3)

Príloha I k nariadeniu (EÚ) č. 269/2014 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Osoby uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu sa dopĺňajú do zoznamu uvedeného v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 269/2014.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 21. marca 2014

Za Radu

predseda

D. KOURKOULAS

---

(1)  Ú. v. EÚ L 78, 17.3.2014, s. 6.

1

---

PRÍLOHA

Zoznam fyzických a právnických osôb, subjektov a orgánov podľa článku 1

| | Meno | Informácie o totožnosti | Odôvodnenie | Dátum zaradenia na zoznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Rogozin, Dmitry Olegovich | dátum nar.: 21.12.1963 v Moskve | Podpredseda vlády Ruskej federácie.
  Verejne vyzýval na anexiu Krymu. | 21.3.2014 |
| 2. | Glazyev, Sergey | dátum nar.: 1.1.1961, Záporožie, (Ukrajinská SSR) | Poradca prezidenta Ruskej federácie.
  Verejne vyzýval na anexiu Krymu. | 21.3.2014 |
| 3. | Matviyenko, Valentina Ivanova | dátum nar.: 7.4.1949, Šepetovka, Chmelnitská oblasť (Ukrajinská SSR) | Predsedníčka Federálnej rady. 1. marca 2014 vo Federálnej rade verejne podporila nasadenie ruských síl na Ukrajine. | 21.3.2014 |
| 4. | Naryshkin, Sergei Evgenevich | dátum nar.: 27.10.1954,
  Sankt Petersburg (bývalý Leningrad) | Predseda Štátnej dumy. Verejne podporil nasadenie ruských síl na Ukrajine. Verejne podporil zmluvu o pripojení Krymu k Rusku a súvisiaci federálny ústavný zákon. | 21.3.2014 |
| 5. | Kiselyov, Dmitry Konstantinovich | dátum nar.: 26.4.1954 | Vymenovaný prezidentským výnosom z 9. decembra 2013 za riaditeľa ruskej federálnej tlačovej agentúry Rusko dnes (Rossija Segodňa).
  Ústredná postava vládnej propagandy zameranej na podporu nasadenia ruských síl na Ukrajine. | 21.3.2014 |
| 6. | Nosatov, Alexander Mihailovich | dátum nar.: 27.3.1963 Sevastopoľ, (Ukrajinská SSR) | Zástupca veliteľa čiernomorskej flotily, kontraadmirál
  zodpovedný za velenie ruským vojskám, ktoré okupovali zvrchované ukrajinské územie. | 21.3.2014 |
| 7. | Kulikov, Valery Vladimirovich | dátum nar.: 1.9.1956, Záporožie, (Ukrajinská SSR) | Zástupca veliteľa čiernomorskej flotily, kontraadmirál
  zodpovedný za velenie ruským vojskám, ktoré okupovali zvrchované ukrajinské územie. | 21.3.2014 |
| 8. | Surkov, Vladislav Yurievich | dátum nar.: 21.9.1964, Solncevo, Lipeck | Poradca prezidenta Ruskej federácie. Organizátor aktivít na Kryme vedúcich k mobilizácii miestnych krymských komunít, aby narúšali činnosť ukrajinských orgánov na Kryme. | 21.3.2014 |
| 9. | Mikhail Malyshev | Predseda krymskej volebnej komisie | Zodpovedný za organizáciu krymského referenda. V ruskom systéme zodpovedný za podpísanie výsledkov referenda. | 21.3.2014 |
| 10. | Valery Medvedev | Predseda sevastopoľskej volebnej komisie | Zodpovedný za organizáciu krymského referenda. V ruskom systéme zodpovedný za podpísanie výsledkov referenda. | 21.3.2014 |
| 11. | genpor. Igor Turchenyuk | Veliteľ ruských síl na Kryme | De-facto veliteľ ruských jednotiek nasadených na Kryme (ktoré Rusko naďalej oficiálne označuje „jednotky miestnej domobrany“). | 21.3.2014 |
| 12. | Elena Borisovna Mizulina | Poslankyňa Štátnej dumy | Iniciátorka a spolunavrhovateľka nedávnych legislatívnych návrhov v Rusku, ktoré majú umožniť regiónom iných krajín pripojiť sa k Rusku bez toho, aby s tým najskôr súhlasili ústredné orgány týchto krajín. | 21.3.2014 |

Meno

Informácie o totožnosti

Odôvodnenie

Dátum zaradenia na zoznam

1.

Rogozin, Dmitry Olegovich

dátum nar.: 21.12.1963 v Moskve

Podpredseda vlády Ruskej federácie.

Verejne vyzýval na anexiu Krymu.

21.3.2014

2.

Glazyev, Sergey

dátum nar.: 1.1.1961, Záporožie, (Ukrajinská SSR)

Poradca prezidenta Ruskej federácie.

Verejne vyzýval na anexiu Krymu.

21.3.2014

3.

Matviyenko, Valentina Ivanova

dátum nar.: 7.4.1949, Šepetovka, Chmelnitská oblasť (Ukrajinská SSR)

Predsedníčka Federálnej rady. 1. marca 2014 vo Federálnej rade verejne podporila nasadenie ruských síl na Ukrajine.

21.3.2014

4.

Naryshkin, Sergei Evgenevich

dátum nar.: 27.10.1954,

Sankt Petersburg (bývalý Leningrad)

Predseda Štátnej dumy. Verejne podporil nasadenie ruských síl na Ukrajine. Verejne podporil zmluvu o pripojení Krymu k Rusku a súvisiaci federálny ústavný zákon.

21.3.2014

5.

Kiselyov, Dmitry Konstantinovich

dátum nar.: 26.4.1954

Vymenovaný prezidentským výnosom z 9. decembra 2013 za riaditeľa ruskej federálnej tlačovej agentúry Rusko dnes (Rossija Segodňa).

Ústredná postava vládnej propagandy zameranej na podporu nasadenia ruských síl na Ukrajine.

21.3.2014

6.

Nosatov, Alexander Mihailovich

dátum nar.: 27.3.1963 Sevastopoľ, (Ukrajinská SSR)

Zástupca veliteľa čiernomorskej flotily, kontraadmirál

zodpovedný za velenie ruským vojskám, ktoré okupovali zvrchované ukrajinské územie.

21.3.2014

7.

Kulikov, Valery Vladimirovich

dátum nar.: 1.9.1956, Záporožie, (Ukrajinská SSR)

Zástupca veliteľa čiernomorskej flotily, kontraadmirál

zodpovedný za velenie ruským vojskám, ktoré okupovali zvrchované ukrajinské územie.

21.3.2014

8.

Surkov, Vladislav Yurievich

dátum nar.: 21.9.1964, Solncevo, Lipeck

Poradca prezidenta Ruskej federácie. Organizátor aktivít na Kryme vedúcich k mobilizácii miestnych krymských komunít, aby narúšali činnosť ukrajinských orgánov na Kryme.

21.3.2014

9.

Mikhail Malyshev

Predseda krymskej volebnej komisie

Zodpovedný za organizáciu krymského referenda. V ruskom systéme zodpovedný za podpísanie výsledkov referenda.

21.3.2014

10.

Valery Medvedev

Predseda sevastopoľskej volebnej komisie

Zodpovedný za organizáciu krymského referenda. V ruskom systéme zodpovedný za podpísanie výsledkov referenda.

21.3.2014

11.

genpor. Igor Turchenyuk

Veliteľ ruských síl na Kryme

De-facto veliteľ ruských jednotiek nasadených na Kryme (ktoré Rusko naďalej oficiálne označuje „jednotky miestnej domobrany“).

21.3.2014

12.

Elena Borisovna Mizulina

Poslankyňa Štátnej dumy

Iniciátorka a spolunavrhovateľka nedávnych legislatívnych návrhov v Rusku, ktoré majú umožniť regiónom iných krajín pripojiť sa k Rusku bez toho, aby s tým najskôr súhlasili ústredné orgány týchto krajín.

21.3.2014

---

ROZHODNUTIA

| 21.3.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 86/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 86/30

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY 2014/151/SZBP

z 21. marca 2014,

ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2014/145/SZBP o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie, ktorým sa narúša alebo ohrozuje územná celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 31 ods. 2,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2014/145/SZBP zo 17. marca 2014 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie, ktorým sa narúša alebo ohrozuje územná celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 1,

keďže:

| (1) | Rada 17. marca 2014 prijala rozhodnutie 2014/145/SZBP. |
| --- | --- |

(1)

Rada 17. marca 2014 prijala rozhodnutie 2014/145/SZBP.

| (2) | Vzhľadom na vážnosť situácie sa Rada domnieva, že do zoznamu osôb, subjektov a orgánov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, ako sa uvádza v prílohe k rozhodnutiu 2014/145/SZBP, by sa mali doplniť ďalšie osoby. |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na vážnosť situácie sa Rada domnieva, že do zoznamu osôb, subjektov a orgánov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, ako sa uvádza v prílohe k rozhodnutiu 2014/145/SZBP, by sa mali doplniť ďalšie osoby.

| (3) | Príloha k rozhodnutiu 2014/145/SZBP by sa mala preto zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(3)

Príloha k rozhodnutiu 2014/145/SZBP by sa mala preto zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Osoby uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu sa dopĺňajú do zoznamu uvedeného v prílohe k rozhodnutiu 2014/145/SZBP.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 21. marca 2014

Za Radu

predseda

D. KOURKOULAS

---

(1)  Ú. v. EÚ L 78, 17.3.2014, s. 16.

1

---

PRÍLOHA

Zoznam osôb, subjektov a orgánov podľa článku 1

| | Meno | Informácie o totožnosti | Odôvodnenie | Dátum zaradenia na zoznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Rogozin, Dmitry Olegovich | dátum nar.: 21.12.1963 v Moskve | Podpredseda vlády Ruskej federácie.
  Verejne vyzýval na anexiu Krymu. | 21.3.2014 |
| 2. | Glazyev, Sergey | dátum nar.: 1.1.1961, Záporožie, (Ukrajinská SSR) | Poradca prezidenta Ruskej federácie.
  Verejne vyzýval na anexiu Krymu. | 21.3.2014 |
| 3. | Matviyenko, Valentina Ivanova | dátum nar.: 7.4.1949, Šepetovka, Chmelnitská oblasť (Ukrajinská SSR) | Predsedníčka Federálnej rady. 1. marca 2014 vo Federálnej rade verejne podporila nasadenie ruských síl na Ukrajine. | 21.3.2014 |
| 4. | Naryshkin, Sergei Evgenevich | dátum nar.: 27.10.1954,
  Sankt Petersburg (bývalý Leningrad) | Predseda Štátnej dumy. Verejne podporil nasadenie ruských síl na Ukrajine. Verejne podporil zmluvu o pripojení Krymu k Rusku a súvisiaci federálny ústavný zákon. | 21.3.2014 |
| 5. | Kiselyov, Dmitry Konstantinovich | dátum nar.: 26.4.1954 | Vymenovaný prezidentským výnosom z 9. decembra 2013 za riaditeľa ruskej federálnej tlačovej agentúry Rusko dnes (Rossija Segodňa).
  Ústredná postava vládnej propagandy zameranej na podporu nasadenia ruských síl na Ukrajine. | 21.3.2014 |
| 6. | Nosatov, Alexander Mihailovich | dátum nar.: 27.3.1963 Sevastopoľ, (Ukrajinská SSR) | Zástupca veliteľa čiernomorskej flotily, kontraadmirál
  zodpovedný za velenie ruským vojskám, ktoré okupovali zvrchované ukrajinské územie. | 21.3.2014 |
| 7. | Kulikov, Valery Vladimirovich | dátum nar.: 1.9.1956, Záporožie, (Ukrajinská SSR) | Zástupca veliteľa čiernomorskej flotily, kontraadmirál
  zodpovedný za velenie ruským vojskám, ktoré okupovali zvrchované ukrajinské územie. | 21.3.2014 |
| 8. | Surkov, Vladislav Yurievich | dátum nar.: 21.9.1964, Solncevo, Lipeck | Poradca prezidenta Ruskej federácie. Organizátor aktivít na Kryme vedúcich k mobilizácii miestnych krymských komunít, aby narúšali činnosť ukrajinských orgánov na Kryme. | 21.3.2014 |
| 9. | Mikhail Malyshev | Predseda krymskej volebnej komisie | Zodpovedný za organizáciu krymského referenda. V ruskom systéme zodpovedný za podpísanie výsledkov referenda. | 21.3.2014 |
| 10. | Valery Medvedev | Predseda sevastopoľskej volebnej komisie | Zodpovedný za organizáciu krymského referenda. V ruskom systéme zodpovedný za podpísanie výsledkov referenda. | 21.3.2014 |
| 11. | genpor. Igor Turchenyuk | Veliteľ ruských síl na Kryme | De-facto veliteľ ruských jednotiek nasadených na Kryme (ktoré Rusko naďalej oficiálne označuje „jednotky miestnej domobrany“). | 21.3.2014 |
| 12. | Elena Borisovna Mizulina | Poslankyňa Štátnej dumy | Iniciátorka a spolunavrhovateľka nedávnych legislatívnych návrhov v Rusku, ktoré majú umožniť regiónom iných krajín pripojiť sa k Rusku bez toho, aby s tým najskôr súhlasili ústredné orgány týchto krajín. | 21.3.2014 |

Meno

Informácie o totožnosti

Odôvodnenie

Dátum zaradenia na zoznam

1.

Rogozin, Dmitry Olegovich

dátum nar.: 21.12.1963 v Moskve

Podpredseda vlády Ruskej federácie.

Verejne vyzýval na anexiu Krymu.

21.3.2014

2.

Glazyev, Sergey

dátum nar.: 1.1.1961, Záporožie, (Ukrajinská SSR)

Poradca prezidenta Ruskej federácie.

Verejne vyzýval na anexiu Krymu.

21.3.2014

3.

Matviyenko, Valentina Ivanova

dátum nar.: 7.4.1949, Šepetovka, Chmelnitská oblasť (Ukrajinská SSR)

Predsedníčka Federálnej rady. 1. marca 2014 vo Federálnej rade verejne podporila nasadenie ruských síl na Ukrajine.

21.3.2014

4.

Naryshkin, Sergei Evgenevich

dátum nar.: 27.10.1954,

Sankt Petersburg (bývalý Leningrad)

Predseda Štátnej dumy. Verejne podporil nasadenie ruských síl na Ukrajine. Verejne podporil zmluvu o pripojení Krymu k Rusku a súvisiaci federálny ústavný zákon.

21.3.2014

5.

Kiselyov, Dmitry Konstantinovich

dátum nar.: 26.4.1954

Vymenovaný prezidentským výnosom z 9. decembra 2013 za riaditeľa ruskej federálnej tlačovej agentúry Rusko dnes (Rossija Segodňa).

Ústredná postava vládnej propagandy zameranej na podporu nasadenia ruských síl na Ukrajine.

21.3.2014

6.

Nosatov, Alexander Mihailovich

dátum nar.: 27.3.1963 Sevastopoľ, (Ukrajinská SSR)

Zástupca veliteľa čiernomorskej flotily, kontraadmirál

zodpovedný za velenie ruským vojskám, ktoré okupovali zvrchované ukrajinské územie.

21.3.2014

7.

Kulikov, Valery Vladimirovich

dátum nar.: 1.9.1956, Záporožie, (Ukrajinská SSR)

Zástupca veliteľa čiernomorskej flotily, kontraadmirál

zodpovedný za velenie ruským vojskám, ktoré okupovali zvrchované ukrajinské územie.

21.3.2014

8.

Surkov, Vladislav Yurievich

dátum nar.: 21.9.1964, Solncevo, Lipeck

Poradca prezidenta Ruskej federácie. Organizátor aktivít na Kryme vedúcich k mobilizácii miestnych krymských komunít, aby narúšali činnosť ukrajinských orgánov na Kryme.

21.3.2014

9.

Mikhail Malyshev

Predseda krymskej volebnej komisie

Zodpovedný za organizáciu krymského referenda. V ruskom systéme zodpovedný za podpísanie výsledkov referenda.

21.3.2014

10.

Valery Medvedev

Predseda sevastopoľskej volebnej komisie

Zodpovedný za organizáciu krymského referenda. V ruskom systéme zodpovedný za podpísanie výsledkov referenda.

21.3.2014

11.

genpor. Igor Turchenyuk

Veliteľ ruských síl na Kryme

De-facto veliteľ ruských jednotiek nasadených na Kryme (ktoré Rusko naďalej oficiálne označuje „jednotky miestnej domobrany“).

21.3.2014

12.

Elena Borisovna Mizulina

Poslankyňa Štátnej dumy

Iniciátorka a spolunavrhovateľka nedávnych legislatívnych návrhov v Rusku, ktoré majú umožniť regiónom iných krajín pripojiť sa k Rusku bez toho, aby s tým najskôr súhlasili ústredné orgány týchto krajín.

21.3.2014

---