# Euroopa Liidu L 103/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 103 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide5. aprill 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 103

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide5. aprill 2014

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 331/2014, 11. märts 2014, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles 2020) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/923/EÜ, 2001/924/EÜ, 2006/75/EÜ, 2006/76/EÜ, 2006/849/EÜ ja 2006/850/EÜ | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 332/2014, 11. märts 2014, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohaldamise teatava korra kohta | 10 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 333/2014, 11. märts 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 443/2009, et määrata kindlaks meetodid uute sõiduautode CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks | 15 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogumäärus (EL) nr 334/2014, 11. märts 2014, millega muudetakse teatavate turulepääsu tingimuste osas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (
  1
  ) | 22 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 335/2014, 11. märts 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist | 33 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 331/2014, 11. märts 2014, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles 2020) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/923/EÜ, 2001/924/EÜ, 2006/75/EÜ, 2006/76/EÜ, 2006/849/EÜ ja 2006/850/EÜ

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 332/2014, 11. märts 2014, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohaldamise teatava korra kohta

10

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 333/2014, 11. märts 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 443/2009, et määrata kindlaks meetodid uute sõiduautode CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks

2

15

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogumäärus (EL) nr 334/2014, 11. märts 2014, millega muudetakse teatavate turulepääsu tingimuste osas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (
  1
  )

1

22

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 335/2014, 11. märts 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 331/2014,

11. märts 2014,

millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm „Perikles 2020”) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/923/EÜ, 2001/924/EÜ, 2006/75/EÜ, 2006/76/EÜ, 2006/849/EÜ ja 2006/850/EÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit ja liikmesriigid on seadnud endale eesmärgiks kehtestada meetmed, mida on vaja euro kasutamiseks ühisrahana. Need meetmed hõlmavad euro kaitset võltsimise ning sellega seotud kelmuste ja pettuste eest, suurendades nii liidu majanduse mõjusust ja kindlustades riikide rahanduse jätkusuutlikkuse. |
| --- | --- |

(1)

Liit ja liikmesriigid on seadnud endale eesmärgiks kehtestada meetmed, mida on vaja euro kasutamiseks ühisrahana. Need meetmed hõlmavad euro kaitset võltsimise ning sellega seotud kelmuste ja pettuste eest, suurendades nii liidu majanduse mõjusust ja kindlustades riikide rahanduse jätkusuutlikkuse.

| (2) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1338/2001 (3) nähakse ette teabevahetus, koostöö ja vastastikune abistamine ning luuakse seeläbi euro kaitsmise ühtlustatud võrgustik. Kõnealuse määruse õigusmõju laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1339/2001 (4) nendele liikmesriikidele, kes ei ole eurot ühisrahana kasutusele võtnud, et tagada euro kaitse võrdne tase kogu liidus. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1338/2001 (3) nähakse ette teabevahetus, koostöö ja vastastikune abistamine ning luuakse seeläbi euro kaitsmise ühtlustatud võrgustik. Kõnealuse määruse õigusmõju laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1339/2001 (4) nendele liikmesriikidele, kes ei ole eurot ühisrahana kasutusele võtnud, et tagada euro kaitse võrdne tase kogu liidus.

| (3) | Meetmed, mille eesmärk on edendada teabe ja töötajate vahetamist, tehnilist ja teaduslikku abi ning eriotstarbelist koolitust, aitavad oluliselt kaitsta liidu ühisraha võltsimise ja sellega seotud kelmuste ja pettuste eest ning seega saavutada võrdselt kõrgetasemelise kaitse kogu liidus, näidates samal ajal liidu suutlikkust võidelda raske organiseeritud kuritegevuse vastu. |
| --- | --- |

(3)

Meetmed, mille eesmärk on edendada teabe ja töötajate vahetamist, tehnilist ja teaduslikku abi ning eriotstarbelist koolitust, aitavad oluliselt kaitsta liidu ühisraha võltsimise ja sellega seotud kelmuste ja pettuste eest ning seega saavutada võrdselt kõrgetasemelise kaitse kogu liidus, näidates samal ajal liidu suutlikkust võidelda raske organiseeritud kuritegevuse vastu.

| (4) | Euro võltsimise eest kaitsmise programm („Periklese programm”) aitab kaasa liidu kodanike teadlikkuse suurendamisele, parandades euro kaitset, eriti selle programmi raames toetatud meetmete tulemuste pideva levitamise kaudu. |
| --- | --- |

(4)

Euro võltsimise eest kaitsmise programm („Periklese programm”) aitab kaasa liidu kodanike teadlikkuse suurendamisele, parandades euro kaitset, eriti selle programmi raames toetatud meetmete tulemuste pideva levitamise kaudu.

| (5) | Varasem toetus sellistele meetmetele nõukogu otsustega 2001/923/EÜ (5) ja 2001/924/EÜ, (6) mida on hiljem muudetud ja mille kehtivust on pikendatud nõukogu otsustega 2006/75/EÜ, (7) 2006/76/EÜ, (8) 2006/849/EÜ (9) ja 2006/850/EÜ, (10) on võimaldanud tõhustada liidu ja liikmesriikide tegevust euro kaitsmisel võltsimise eest. Periklese programmi eesmärgid nii aastateks 2002–2006 kui ka 2007–2013 saavutati edukalt. |
| --- | --- |

(5)

Varasem toetus sellistele meetmetele nõukogu otsustega 2001/923/EÜ (5) ja 2001/924/EÜ, (6) mida on hiljem muudetud ja mille kehtivust on pikendatud nõukogu otsustega 2006/75/EÜ, (7) 2006/76/EÜ, (8) 2006/849/EÜ (9) ja 2006/850/EÜ, (10) on võimaldanud tõhustada liidu ja liikmesriikide tegevust euro kaitsmisel võltsimise eest. Periklese programmi eesmärgid nii aastateks 2002–2006 kui ka 2007–2013 saavutati edukalt.

| (6) | Hinnates Periklese programmi mõju 2011. aastal sellest seisukohast, kas programmi tuleks jätkata, jõudis komisjon järeldusele, et Periklese programmi tuleks uuendada täiustatud eesmärkide ja metoodikaga. |
| --- | --- |

(6)

Hinnates Periklese programmi mõju 2011. aastal sellest seisukohast, kas programmi tuleks jätkata, jõudis komisjon järeldusele, et Periklese programmi tuleks uuendada täiustatud eesmärkide ja metoodikaga.

| (7) | Mõjuhinnangus soovitati euro võltsimise eest kaitsmisel jätkata ja edasi arendada meetmeid nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil, võttes samas arvesse ka uusi katsumusi eelarve kokkuhoiu tingimustes. Uue programmi „Perikles 2020” raames võivad osalevate liikmesriikide esitatud ettepanekutesse olla kaasatud osalejad kolmandatest riikidest, kui nende osavõtt on euro kaitsmiseks oluline. |
| --- | --- |

(7)

Mõjuhinnangus soovitati euro võltsimise eest kaitsmisel jätkata ja edasi arendada meetmeid nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil, võttes samas arvesse ka uusi katsumusi eelarve kokkuhoiu tingimustes. Uue programmi „Perikles 2020” raames võivad osalevate liikmesriikide esitatud ettepanekutesse olla kaasatud osalejad kolmandatest riikidest, kui nende osavõtt on euro kaitsmiseks oluline.

| (8) | Tuleks tagada, et programm „Perikles 2020” oleks kooskõlas muude asjakohaste programmide ja meetmetega ning täiendaks neid. Programmi „Perikles 2020” kohaldamiseks peaks komisjon seoses euro kaitse hindamise vajadustega korraldama seetõttu kõik vajalikud konsultatsioonid peamiste asjaosalistega (eelkõige liikmesriikide määratud pädevad riigiasutused, Euroopa Keskpank ja Europol) määruses (EÜ) nr 1338/2001 osutatud komitee raames, eriti sellistes valdkondades nagu vahetused, abi ja koolitus. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks tagada, et programm „Perikles 2020” oleks kooskõlas muude asjakohaste programmide ja meetmetega ning täiendaks neid. Programmi „Perikles 2020” kohaldamiseks peaks komisjon seoses euro kaitse hindamise vajadustega korraldama seetõttu kõik vajalikud konsultatsioonid peamiste asjaosalistega (eelkõige liikmesriikide määratud pädevad riigiasutused, Euroopa Keskpank ja Europol) määruses (EÜ) nr 1338/2001 osutatud komitee raames, eriti sellistes valdkondades nagu vahetused, abi ja koolitus.

| (9) | Programmi „Perikles 2020” tuleks rakendada täielikult kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (11). Kõnealuse määruse kohaselt ei tohi toetuse ainsaks eesmärgiks olla seadmete ostmine. Toetuse ülesanne on toetada rahaliselt meedet, mis on kavandatud selleks, et aidata saavutada liidu poliitika eesmärk. |
| --- | --- |

(9)

Programmi „Perikles 2020” tuleks rakendada täielikult kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (11). Kõnealuse määruse kohaselt ei tohi toetuse ainsaks eesmärgiks olla seadmete ostmine. Toetuse ülesanne on toetada rahaliselt meedet, mis on kavandatud selleks, et aidata saavutada liidu poliitika eesmärk.

| (10) | Euro tähtsus ülemaailmse vääringuna nõuab sellele rahvusvahelisel tasandil piisavat kaitsetaset, mida on võimalik saavutada raha eraldamisega selliste seadmete ostmiseks, mida hakkavad kasutama kolmandate riikide asutused euro võltsimise juhtude uurimisel. |
| --- | --- |

(10)

Euro tähtsus ülemaailmse vääringuna nõuab sellele rahvusvahelisel tasandil piisavat kaitsetaset, mida on võimalik saavutada raha eraldamisega selliste seadmete ostmiseks, mida hakkavad kasutama kolmandate riikide asutused euro võltsimise juhtude uurimisel.

| (11) | Sidusrühmade seas korraldatud Periklese programmi hindamine näitab selle programmi lisaväärtust tiheda koostöö näol liikmesriikide vahel ja kolmandate riikidega, aga ka vastastikust täiendavust riigi tasandil võetud meetmetega, mis tõi kaasa suurema tõhususe. Periklese programmi jätkamine liidu tasandil annab oodatavalt märkimisväärse panuse euro kaitse kõrge taseme säilitamisse ja edasiarendamisse seoses piiriülese koostöö, vahetuste ja abi intensiivsemaks muutmisega. Samal ajal saavutatakse üldine kokkuhoid tänu ühiselt korraldatud tegevusele ja hangetele võrreldes võimalike üksikute riikide algatustega. |
| --- | --- |

(11)

Sidusrühmade seas korraldatud Periklese programmi hindamine näitab selle programmi lisaväärtust tiheda koostöö näol liikmesriikide vahel ja kolmandate riikidega, aga ka vastastikust täiendavust riigi tasandil võetud meetmetega, mis tõi kaasa suurema tõhususe. Periklese programmi jätkamine liidu tasandil annab oodatavalt märkimisväärse panuse euro kaitse kõrge taseme säilitamisse ja edasiarendamisse seoses piiriülese koostöö, vahetuste ja abi intensiivsemaks muutmisega. Samal ajal saavutatakse üldine kokkuhoid tänu ühiselt korraldatud tegevusele ja hangetele võrreldes võimalike üksikute riikide algatustega.

| (12) | Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule sõltumatu vahehindamise aruande programmi „Perikles 2020” rakendamise kohta ja lõpliku hindamisaruande programmi eesmärkide saavutamise kohta. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule sõltumatu vahehindamise aruande programmi „Perikles 2020” rakendamise kohta ja lõpliku hindamisaruande programmi eesmärkide saavutamise kohta.

| (13) | Käesolev määrus on vastavuses lisaväärtuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. Programm „Perikles 2020” peaks hõlbustama koostööd liikmesriikide vahel ning komisjoni ja liikmesriikide vahel, et kaitsta eurot võltsimise eest, minemata sealjuures vastuollu liikmesriikide kohustustega ning kasutades vahendeid tõhusamalt, kui seda saaks teha riigi tasandil. Liidu tasandi meetmed on vajalikud ja õigustatud, sest on ilmne, et nendega aidatakse liikmesriikidel ühiselt eurot kaitsta ja ergutatakse ühiste liidu struktuuride kasutamist, et suurendada koostööd ja teabevahetust pädevate asutuste vahel. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev määrus on vastavuses lisaväärtuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. Programm „Perikles 2020” peaks hõlbustama koostööd liikmesriikide vahel ning komisjoni ja liikmesriikide vahel, et kaitsta eurot võltsimise eest, minemata sealjuures vastuollu liikmesriikide kohustustega ning kasutades vahendeid tõhusamalt, kui seda saaks teha riigi tasandil. Liidu tasandi meetmed on vajalikud ja õigustatud, sest on ilmne, et nendega aidatakse liikmesriikidel ühiselt eurot kaitsta ja ergutatakse ühiste liidu struktuuride kasutamist, et suurendada koostööd ja teabevahetust pädevate asutuste vahel.

| (14) | Programm „Perikles 2020” peaks kestma seitse aastat, et selle kestus langeks kokku mitmeaastase finantsraamistiku omaga, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 1311/2013 (12). |
| --- | --- |

(14)

Programm „Perikles 2020” peaks kestma seitse aastat, et selle kestus langeks kokku mitmeaastase finantsraamistiku omaga, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 1311/2013 (12).

| (15) | Selleks et tagada programmi „Perikles 2020” rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Komisjon peaks vastu võtma iga-aastased tööprogrammid, milles määratakse kindlaks prioriteedid, eelarve jaotus ja meetmetele antava toetuse hindamiskriteeriumid. Komisjon peaks arutama liikmesriikidega käesoleva määruse kohaldamist määruses (EÜ) nr 1338/2001 osutatud komitee raames. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhud, mil kaasrahastamise suurendamine on vajalik selleks, et anda liikmesriikidele suurem majanduslik paindlikkus, mis võimaldaks neil euro kaitsmist ja turvamist käsitlevad projektid edukalt ellu viia ja lõpetada, peaksid olema osa iga-aastasest tööprogrammist. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada programmi „Perikles 2020” rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Komisjon peaks vastu võtma iga-aastased tööprogrammid, milles määratakse kindlaks prioriteedid, eelarve jaotus ja meetmetele antava toetuse hindamiskriteeriumid. Komisjon peaks arutama liikmesriikidega käesoleva määruse kohaldamist määruses (EÜ) nr 1338/2001 osutatud komitee raames. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhud, mil kaasrahastamise suurendamine on vajalik selleks, et anda liikmesriikidele suurem majanduslik paindlikkus, mis võimaldaks neil euro kaitsmist ja turvamist käsitlevad projektid edukalt ellu viia ja lõpetada, peaksid olema osa iga-aastasest tööprogrammist.

| (16) | Käesoleva määrusega kehtestatakse kogu programmi „Perikles 2020” kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamiseks juhiseks 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (13) punkti 17 tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega kehtestatakse kogu programmi „Perikles 2020” kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamiseks juhiseks 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (13) punkti 17 tähenduses.

| (17) | Üksikasjaliku, kuid paindliku rakendusraamistiku võimaldamiseks peaks komisjonil olema kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta rahaliste vahendite soovituslikku jaotust. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(17)

Üksikasjaliku, kuid paindliku rakendusraamistiku võimaldamiseks peaks komisjonil olema kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta rahaliste vahendite soovituslikku jaotust. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (18) | Liidu finantshuvid peaksid olema kogu kulutsükli jooksul kaitstud proportsionaalsete meetmetega, mille hulka kuuluvad meetmed eeskirjade eiramise ärahoidmiseks, avastamiseks ja uurimiseks ning kaotatud, alusetult makstud või valesti kasutatud rahaliste vahendite tagasinõudmiseks ning asjakohasel juhul haldus- ja rahalised karistused. |
| --- | --- |

(18)

Liidu finantshuvid peaksid olema kogu kulutsükli jooksul kaitstud proportsionaalsete meetmetega, mille hulka kuuluvad meetmed eeskirjade eiramise ärahoidmiseks, avastamiseks ja uurimiseks ning kaotatud, alusetult makstud või valesti kasutatud rahaliste vahendite tagasinõudmiseks ning asjakohasel juhul haldus- ja rahalised karistused.

| (19) | Otsused 2001/923/EÜ, 2001/924/EÜ, 2006/75/EÜ, 2006/76/EÜ, 2006/849/EÜ ja 2006/850/EÜ tuleks tunnistada kehtetuks. Kõnealuste otsuste alusel võetud meetmetega seotud rahaliste kohustuste täitmiseks tuleks ette näha üleminekumeetmed. |
| --- | --- |

(19)

Otsused 2001/923/EÜ, 2001/924/EÜ, 2006/75/EÜ, 2006/76/EÜ, 2006/849/EÜ ja 2006/850/EÜ tuleks tunnistada kehtetuks. Kõnealuste otsuste alusel võetud meetmetega seotud rahaliste kohustuste täitmiseks tuleks ette näha üleminekumeetmed.

| (20) | On asjakohane kindlustada sujuv üleminek Periklese programmilt programmile „Perikles 2020” ning ühitada programmi „Perikles 2020” kestus määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 kestusega. Seetõttu tuleks programmi „Perikles 2020” kohaldada alates 1. jaanuarist 2014, |
| --- | --- |

(20)

On asjakohane kindlustada sujuv üleminek Periklese programmilt programmile „Perikles 2020” ning ühitada programmi „Perikles 2020” kestus määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 kestusega. Seetõttu tuleks programmi „Perikles 2020” kohaldada alates 1. jaanuarist 2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega luuakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 mitmeaastane tegevusprogramm „Perikles 2020” („programm”), et edendada meetmeid, mille eesmärk on kaitsta ja turvata eurot võltsimise ja sellega seotud kelmuste ja pettuste eest.

Artikkel 2

Lisaväärtus

Programmiga julgustatakse aktiivselt kasvavat riikidevahelist koostööd, et kaitsta eurot nii liidus kui ka väljaspool seda ning koostöös liidu kaubanduspartneritega, pöörates tähelepanu ka nendele liikmesriikidele või kolmandatele riikidele, kus pädevate asutuste asjakohaste aruannete kohaselt on euro võltsingute tase kõige kõrgem. Selline koostöö aitab parandada euro kaitsmise tulemuslikkust parimate tavade, ühiste standardite ja ühise erikoolituse jagamise kaudu.

Artikkel 3

Üldeesmärk

Programmi üldeesmärk on tõkestada võltsimist ja sellega seotud kelmusi ja pettusi ning nende vastu võidelda, tugevdades seeläbi liidu majanduse konkurentsivõimet ja kindlustades riikide rahanduse jätkusuutlikkuse.

Artikkel 4

Erieesmärk

Programmi erieesmärk on kaitsta euro pangatähti ja münte võltsimise ja sellega seotud kelmuste ja pettuste eest, toetades ja täiendades liikmesriikide võetavaid meetmeid ning aidates liikmesriikide ja liidu pädevaid asutusi nende jõupingutustes arendada omavahel ja komisjoniga välja tihe ja regulaarne koostöö ning parimate tavade vahetus, kaasates sellesse vajaduse korral kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid.

Kõnealuse eesmärgi täitmist mõõdetakse muu hulgas finants-, tehniliste, õiguskaitse- ja õigusasutuste tegevuse tõhususega, mida hinnatakse avastatud võltsingute, suletud ebaseaduslike võltsimisvabrikute, kinnipeetud isikute ja määratud karistuste arvu alusel.

Artikkel 5

Toetuskõlblikud asutused

Programmi raames võivad toetust saada pädevad riigiasutused, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1338/2001 artikli 2 punktis b.

Artikkel 6

Programmis osalemine

1.   Osalevad riigid on liikmesriigid, kes on euro ühisrahana kasutusele võtnud.

2.   Lõikes 1 osutatud liikmesriikide esitatud ettepanekutesse võivad olla kaasatud osalejad kolmandatest riikidest, kui see on oluline artiklis 3 osutatud üldeesmärgi ja artiklis 4 osutatud erieesmärkide täitmiseks.

Artikkel 7

Sihtrühmad ja ühismeetmed

1.   Programmi sihtrühmad on järgmised:

| a) | võltsimise tuvastamise ja võltsimisvastase võitlusega tegelevate asutuste töötajad, eelkõige politsei ja finantshaldusasutused, olenevalt nende konkreetsetest ülesannetest riigi tasandil; |
| --- | --- |

a)

võltsimise tuvastamise ja võltsimisvastase võitlusega tegelevate asutuste töötajad, eelkõige politsei ja finantshaldusasutused, olenevalt nende konkreetsetest ülesannetest riigi tasandil;

| b) | luuretöötajad; |
| --- | --- |

b)

luuretöötajad;

| c) | riikide keskpankade, mündivalukodade, kommertspankade ja muude finantsvahendajate esindajad, eelkõige seoses finantseerimisasutuste kohustustega; |
| --- | --- |

c)

riikide keskpankade, mündivalukodade, kommertspankade ja muude finantsvahendajate esindajad, eelkõige seoses finantseerimisasutuste kohustustega;

| d) | kõnealusele valdkonnale spetsialiseerunud kohtuametnikud, juristid ning kohtunikud ja prokurörid; |
| --- | --- |

d)

kõnealusele valdkonnale spetsialiseerunud kohtuametnikud, juristid ning kohtunikud ja prokurörid;

| e) | muude asjaomaste spetsialistide rühmad, nagu kaubandus- ja tööstuskojad või muud samalaadsed struktuurid, mis puutuvad kokku väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega, jaeettevõtjatega ja sularahaveo ettevõtjatega. |
| --- | --- |

e)

muude asjaomaste spetsialistide rühmad, nagu kaubandus- ja tööstuskojad või muud samalaadsed struktuurid, mis puutuvad kokku väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega, jaeettevõtjatega ja sularahaveo ettevõtjatega.

2.   Programmi meetmeid võivad ühiselt võtta komisjon ja teised partnerid, kellel on vastavad eksperditeadmised, näiteks

| a) | riikide keskpangad ja Euroopa Keskpank (EKP); |
| --- | --- |

a)

riikide keskpangad ja Euroopa Keskpank (EKP);

| b) | riiklikud analüüsikeskused ja riiklikud mündianalüüsikeskused; |
| --- | --- |

b)

riiklikud analüüsikeskused ja riiklikud mündianalüüsikeskused;

| c) | Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskus (ETTK) ja mündivalukojad; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskus (ETTK) ja mündivalukojad;

| d) | Europol, Eurojust ja Interpol; |
| --- | --- |

d)

Europol, Eurojust ja Interpol;

| e) | 20. aprillil 1929 Genfis alla kirjutatud rahvusvahelise rahavõltsimise vastu võitlemise konventsiooni (14) artiklis 12 sätestatud riiklikud võltsingute vastu võitlemise keskasutused ja muud asutused, mis on spetsialiseerunud võltsingute tõkestamisele, tuvastamisele ja nende vastu võitlemisele; |
| --- | --- |

e)

20. aprillil 1929 Genfis alla kirjutatud rahvusvahelise rahavõltsimise vastu võitlemise konventsiooni (14) artiklis 12 sätestatud riiklikud võltsingute vastu võitlemise keskasutused ja muud asutused, mis on spetsialiseerunud võltsingute tõkestamisele, tuvastamisele ja nende vastu võitlemisele;

| f) | asjaomased eriasutused, mis tegelevad näiteks paljundamis- ja sertifitseerimistehnoloogiaga, trükikojad ja graveerijad; |
| --- | --- |

f)

asjaomased eriasutused, mis tegelevad näiteks paljundamis- ja sertifitseerimistehnoloogiaga, trükikojad ja graveerijad;

| g) | muud kui punktides a–f osutatud erialateadmisi pakkuvad asutused, sealhulgas asjakohasel juhul kolmandatest riikidest ning eelkõige ühinevatest riikidest ja kandidaatriikidest pärit asutused, ning |
| --- | --- |

g)

muud kui punktides a–f osutatud erialateadmisi pakkuvad asutused, sealhulgas asjakohasel juhul kolmandatest riikidest ning eelkõige ühinevatest riikidest ja kandidaatriikidest pärit asutused, ning

| h) | eraõiguslikud isikud, kellel on tõendatud tehnilised teadmised pangatähtede ja müntide võltsingute tuvastamise valdkonnas, ning sellele spetsialiseerunud töörühmad. |
| --- | --- |

h)

eraõiguslikud isikud, kellel on tõendatud tehnilised teadmised pangatähtede ja müntide võltsingute tuvastamise valdkonnas, ning sellele spetsialiseerunud töörühmad.

Artikkel 8

Rahastamiskõlblikud meetmed

1.   Programmis võetakse arvesse võltsimisvastase võitluse riikide- ja valdkondadeülest laadi ning sellega edendatakse parimaid tavasid, mis on kohandatud iga liikmesriigi riigisisesele eripärale.

2.   Programmi raames antakse artiklis 11 osutatud iga-aastastes tööprogrammides kehtestatud tingimustel rahalist toetust järgmistele meetmetele:

| a) | teabevahetus ja teabe levitamine, eelkõige õpitubade, kohtumiste ja seminaride, sh koolituste korraldamise kaudu, pädevate riigiasutuste töötajatele praktikakohtade võimaldamise ja personalivahetuste ning muude samalaadsete meetmete kaudu. Teabevahetus on suunatud muu hulgas järgmistele aspektidele:






  — | võltsimise majandusliku ja rahandusliku mõju seire ja analüüsi metoodika; |
| --- | --- | --- |

a)

teabevahetus ja teabe levitamine, eelkõige õpitubade, kohtumiste ja seminaride, sh koolituste korraldamise kaudu, pädevate riigiasutuste töötajatele praktikakohtade võimaldamise ja personalivahetuste ning muude samalaadsete meetmete kaudu. Teabevahetus on suunatud muu hulgas järgmistele aspektidele:

—

võltsimise majandusliku ja rahandusliku mõju seire ja analüüsi metoodika;

| — | andmebaaside ja varajase hoiatamise süsteemide töö; |
| --- | --- |

—

andmebaaside ja varajase hoiatamise süsteemide töö;

| — | arvutipõhiste tuvastusseadmete kasutamine; |
| --- | --- |

—

arvutipõhiste tuvastusseadmete kasutamine;

| — | päringu- ja uurimismeetodid; |
| --- | --- |

—

päringu- ja uurimismeetodid;

| — | teadusabi, eelkõige teadusandmebaasid ja tehnoloogia seire ning uute suundumuste jälgimine; |
| --- | --- |

—

teadusabi, eelkõige teadusandmebaasid ja tehnoloogia seire ning uute suundumuste jälgimine;

| — | euro kaitsmine väljaspool liitu; |
| --- | --- |

—

euro kaitsmine väljaspool liitu;

| — | teadusuuringud; |
| --- | --- |

—

teadusuuringud;

| — | tööalaste eriteadmiste jagamine; |
| --- | --- |

—

tööalaste eriteadmiste jagamine;

| b) | programmi raames vajalikuks osutuv tehniline, teadus- ja operatiivabi, sealhulgas eelkõige seoses järgmisega:






  — | mis tahes asjakohane meede, millega koostatakse liidu tasandil õppevahendeid, nagu liidu õigusaktide käsiraamat, infobülletäänid, praktilised käsiraamatud, sõnastikud ja leksikonid, andmebaasid eelkõige teadusabi ja tehnoloogia seire valdkonnas või arvutituge pakkuvad rakendused, nagu tarkvara; |
| --- | --- | --- |

b)

programmi raames vajalikuks osutuv tehniline, teadus- ja operatiivabi, sealhulgas eelkõige seoses järgmisega:

—

mis tahes asjakohane meede, millega koostatakse liidu tasandil õppevahendeid, nagu liidu õigusaktide käsiraamat, infobülletäänid, praktilised käsiraamatud, sõnastikud ja leksikonid, andmebaasid eelkõige teadusabi ja tehnoloogia seire valdkonnas või arvutituge pakkuvad rakendused, nagu tarkvara;

| — | asjaomased valdkondade- ja riikidevahelise mõõtmega uuringud; |
| --- | --- |

—

asjaomased valdkondade- ja riikidevahelise mõõtmega uuringud;

| — | tehnilise toe vahendite ja meetodite väljatöötamine, et hõlbustada tuvastamismeetmeid liidu tasandil; |
| --- | --- |

—

tehnilise toe vahendite ja meetodite väljatöötamine, et hõlbustada tuvastamismeetmeid liidu tasandil;

| — | rahaline toetus koostööle tegevuses, kuhu on kaasatud vähemalt kaks riiki, kui sellist toetust ei anta Euroopa institutsioonide või organite muude programmide raames; |
| --- | --- |

—

rahaline toetus koostööle tegevuses, kuhu on kaasatud vähemalt kaks riiki, kui sellist toetust ei anta Euroopa institutsioonide või organite muude programmide raames;

| c) | kooskõlas artikli 10 lõikega 3 toetused selliste seadmete ostu rahastamiseks, mida võltsimisvastasele tegevusele spetsialiseerunud asutused hakkavad kasutama euro kaitsmisel võltsimise eest. |
| --- | --- |

c)

kooskõlas artikli 10 lõikega 3 toetused selliste seadmete ostu rahastamiseks, mida võltsimisvastasele tegevusele spetsialiseerunud asutused hakkavad kasutama euro kaitsmisel võltsimise eest.

II   PEATÜKK

FINANTSRAAMISTIK

Artikkel 9

Rahastamispakett

1.   Programmi rakendamise rahastamispakett ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 on 7 344 000 eurot (jooksevhindades).

2.   Programmi rahastamispaketi piires eraldatakse summad artikli 8 lõikes 2 loetletud rahastamiskõlblikele meetmetele vastavalt lisas sätestatud rahaliste vahendite soovituslikule jaotusele.

Komisjon ei kaldu nimetatud rahaliste vahendite soovituslikust jaotusest kõrvale üle 10 %. Kui kõnealuse piirmäära ületamine osutub vajalikuks, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 14 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta lisas sätestatud rahaliste vahendite soovituslikku jaotust.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piires.

Artikkel 10

Rahalise toetuse ja kaasrahastamise liigid

1.   Komisjon rakendab programmi kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.

2.   Programmi raames antakse rahalist toetust artikli 8 lõikes 2 sätestatud meetmetele järgmisel kujul:

| a) | toetused või |
| --- | --- |

a)

toetused või

| b) | avalikud hanked. |
| --- | --- |

b)

avalikud hanked.

3.   Seadmete ost ei või olla toetuslepingu ainus komponent.

4.   Programmi raames antud toetuste kaasrahastamise määr ei ületa 75 % rahastamiskõlblikest kuludest. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, mis on määratud artiklis 11 osutatud iga-aastastes tööprogrammides, ei ületa kaasrahastamise määr 90 % rahastamiskõlblikest kuludest.

5.   Kui artikli 8 lõikes 2 loetletud rahastamiskõlblikke meetmeid võtavad komisjon ning Euroopa Keskpank, Eurojust, Europol või Interpol ühiselt, jagatakse tekkinud kulud nende vahel. Igal juhul kannab igaüks oma külalisesinejate reisi- ja majutuskulud.

Artikkel 11

Iga-aastased tööprogrammid

Programmi rakendamiseks võtab komisjon vastu iga-aastased tööprogrammid.

Iga-aastase tööprogrammiga viiakse ellu artiklis 3 sätestatud üldeesmärk ning artiklis 4 sätestatud erieesmärgid, määrates kindlaks järgmised aspektid:

| a) | võetavad meetmed kooskõlas üld- ja erieesmärkidega, sh rahaliste vahendite soovituslik jaotus ja rakendusmeetod; |
| --- | --- |

a)

võetavad meetmed kooskõlas üld- ja erieesmärkidega, sh rahaliste vahendite soovituslik jaotus ja rakendusmeetod;

| b) | toetuste puhul peamised valikukriteeriumid ja kaasrahastamise võimalik ülemmäär. |
| --- | --- |

b)

toetuste puhul peamised valikukriteeriumid ja kaasrahastamise võimalik ülemmäär.

Programmi raames teavitusmeetmetele eraldatud rahalised vahendid aitavad katta ka liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamist, niivõrd kui need seonduvad artiklis 3 sätestatud üldeesmärgiga.

Artikkel 12

Liidu finantshuvide kaitse

1.   Komisjon võtab asjakohased meetmed, mis tagavad, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kohaldatakse liidu finantshuvide kaitseks kelmuste, pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse eest tõkestavaid meetmeid ja tõhusaid kontrolle ning eeskirjade eiramise avastamise korral nõutakse alusetult makstud summad tagasi ning määratakse asjakohasel juhul tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad haldus- ja rahalised karistused.

2.   Komisjonil või tema esindajatel ja Euroopa Kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide põhjal kui ka kohapeal kõiki programmi raames liidu rahalisi vahendeid saanud toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid.

3.   Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (15) ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (16) sätetele ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas programmi alusel rahastatava toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või lepinguga seoses on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, peavad kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingud, lepingud, toetuslepingud ja toetuse määramise otsused, mis tulenevad käesoleva määruse rakendamisest, sisaldama sätteid, millega antakse komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus korraldada kõnealust auditeerimist ja juurdlusi vastavalt oma pädevusele.

III   PEATÜKK

SEIRE, HINDAMINE JA VOLITUSTE DELEGEERIMINE

Artikkel 13

Seire ja hindamine

1.   Komisjon rakendab programmi koostöös liikmesriikidega, korraldades programmi rakendamise eri etappidel korrapäraseid konsultatsioone määruses (EÜ) nr 1338/2001 osutatud komitee raames, võttes arvesse muude pädevate üksuste, eelkõige EKP ja Europoli võetud asjakohaseid meetmeid.

2.   Komisjon püüab tagada programmi ning muude asjakohaste programmide ja meetmete järjepidevuse ning nende vastastikuse täiendavuse liidu tasandil.

3.   Komisjon teavitab igal aastal Euroopa Parlamenti ja nõukogu programmi tulemustest. Lisatakse teave, mis käsitleb programmi järjepidevust ja vastastikust täiendavust muude asjakohaste programmide ja meetmetega liidu tasandil. Komisjon levitab pidevalt teavet programmi raames toetatud meetmete tulemuste kohta. Kõik osalevad riigid ja muud toetusesaajad annavad komisjonile kõik programmi seire ja hindamise seisukohast vajalikud andmed ja teabe.

4.   Komisjon hindab programmi. 31. detsembriks 2017 esitab komisjon sõltumatu vahehindamise aruande, milles käsitletakse kõikide meetmete eesmärkide saavutamist (tulemuste ja mõju tasandil), vahendite tõhusat ja kulutasuvat kasutamist ja selle lisaväärtust liidu jaoks. Hindamisaruanne koostatakse selleks, et aidata teha otsus meetmete uuendamise, muutmise või peatamise kohta. Hindamisel käsitletakse ka lihtsustamise võimalusi, selle sisemist ja välist ühtsust, kõikide eesmärkide jätkuvat asjakohasust ning meetmete panust aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvuga seotud liidu prioriteetide saavutamisse. Komisjon võtab arvesse varasemate meetmete pikaajalise mõju hindamise tulemusi.

5.   Programmi pikaajalist mõju ning mõju kestvust hinnatakse ka selleks, et aidata teha otsus järgmise programmi võimaliku uuendamise, muutmise või peatamise kohta.

6.   Lisaks sellele esitab komisjon 31. detsembriks 2021 Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõpliku hindamisaruande programmi eesmärkide saavutamise kohta.

Artikkel 14

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 9 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 9 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 9 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

IV   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

Otsused 2001/923/EÜ, 2001/924/EÜ, 2006/75/EÜ, 2006/76/EÜ, 2006/849/EÜ ja 2006/850/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Sellegipoolest reguleerivad kõnealused otsused jätkuvalt neid rahalisi kohustusi, mis on seotud kõnealuste otsuste raames võetavate meetmetega, kuni nende kohustuste täitmiseni.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Strasbourg, 11. märts 2014

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

D. KOURKOULAS

---

(1)  ELT C 137, 12.5.2012, lk 7.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6).

3

(4)  Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1339/2001, millega laiendatakse euro võltsimise takistamiseks vajalike meetmete sätestamist käsitleva määruse (EÜ) nr 1338/2001 mõju nendele liikmesriikidele, kes ei ole eurot ühisrahana kasutusele võtnud (EÜT L 181, 4.7.2001, lk 11).

4

(5)  Nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsus 2001/923/EÜ, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) (EÜT L 339, 21.12.2001, lk 50).

5

(6)  Nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsus 2001/924/EÜ, millega laiendatakse mõju, mis on otsusel, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles), liikmesriikidele, kus euro ei ole ühisrahana kasutusele võetud (EÜT L 339, 21.12.2001, lk 55).

6

(7)  Nõukogu 30. jaanuari 2006. aasta otsus 2006/75/EÜ, mis käsitleb otsuse 2001/923/EÜ (millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles)) muutmist ja kehtivuse pikendamist (ELT L 36, 8.2.2006, lk 40).

7

(8)  Nõukogu 30. jaanuari 2006. aasta otsus 2006/76/EÜ otsuse 2006/75/EÜ (mis käsitleb otsuse 2001/923/EÜ, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles), muutmist ja kehtivuse pikendamist) kohaldamisala laiendamise kohta mitteosalevatele liikmesriikidele (ELT L 36, 8.2.2006, lk 42).

8

(9)  Nõukogu 20. novembri 2006. aasta otsus 2006/849/EÜ, mis käsitleb otsuse 2001/923/EÜ, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles), muutmist ja selle kehtivuse pikendamist (ELT L 330, 28.11.2006, lk 28).

9

(10)  Nõukogu 20. novembri 2006. aasta otsus 2006/850/EÜ otsuse 2006/849/EÜ (mis käsitleb otsuse 2001/923/EÜ, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles), muutmist ja selle kehtivuse pikendamist) kohaldamisala laiendamise kohta mitteosalevatele liikmesriikidele (ELT L 330, 28.11.2006, lk 30).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

11

(12)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

12

(13)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

13

(14)  Rahvasteliidu lepingute seeria nr 2623 (1931), lk 372.

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

15

(16)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

16

---

LISA

Rahaliste vahendite soovituslik jaotus artikli 8 lõikes 2 loetletud rahastamiskõlblike meetmete jaoks

Artiklis 9 sätestatud programmi rahastamispaketi piires eraldatakse vähemalt 90 % eelarvest järgmistele artikli 8 lõikes 2 loetletud rahastamiskõlblikele meetmetele:

| — | teabevahetus ja teabe levitamine; |
| --- | --- |

—

teabevahetus ja teabe levitamine;

| — | tehniline, teadus- ja operatiivabi; |
| --- | --- |

—

tehniline, teadus- ja operatiivabi;

| — | toetused selliste seadmete ostu rahastamiseks, mida hakkavad kasutama võltsimisvastasele tegevusele spetsialiseerunud asutused. |
| --- | --- |

—

toetused selliste seadmete ostu rahastamiseks, mida hakkavad kasutama võltsimisvastasele tegevusele spetsialiseerunud asutused.

---

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/10

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 332/2014,

11. märts 2014,

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohaldamise teatava korra kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahel (edaspidi „stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping”) kirjutati alla 29. aprillil 2008 ning see sõlmiti 22. juulil 2013 (2). Stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping jõustus 1. septembril 2013. |
| --- | --- |

(1)

Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahel (edaspidi „stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping”) kirjutati alla 29. aprillil 2008 ning see sõlmiti 22. juulil 2013 (2). Stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping jõustus 1. septembril 2013.

| (2) | On vaja kehtestada eeskirjad stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teatavate sätete rakendamiseks ning samuti rakendamise üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmise menetlus. |
| --- | --- |

(2)

On vaja kehtestada eeskirjad stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teatavate sätete rakendamiseks ning samuti rakendamise üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmise menetlus.

| (3) | Selleks et tagada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (3). Arvestades, et rakendusaktid moodustavad osa üldisest kaubanduspoliitikast, tuleks nende vastuvõtmiseks põhimõtteliselt kasutada kontrollimenetlust. Kui stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga on ette nähtud võimalus erakorralistel ja otsustava tähtsusega asjaolude esinemisel viivitamata kohaldada olukorra lahendamiseks meetmeid, tuleks komisjonil sellised rakendusaktid kohe vastu võtta. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud põllumajandus- ja kalandustooteid käsitlevate meetmetega, kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (3). Arvestades, et rakendusaktid moodustavad osa üldisest kaubanduspoliitikast, tuleks nende vastuvõtmiseks põhimõtteliselt kasutada kontrollimenetlust. Kui stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga on ette nähtud võimalus erakorralistel ja otsustava tähtsusega asjaolude esinemisel viivitamata kohaldada olukorra lahendamiseks meetmeid, tuleks komisjonil sellised rakendusaktid kohe vastu võtta. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud põllumajandus- ja kalandustooteid käsitlevate meetmetega, kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.

| (4) | Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus on sätestatud, et tariifikvootide piires võib teatavaid Serbiast pärinevaid põllumajandus- ja kalandustooteid importida liitu vähendatud tollimaksumääraga. Seetõttu on vaja kehtestada nende tariifikvootide haldamise ja läbivaatamise kord, et neid oleks võimalik põhjalikult hinnata. |
| --- | --- |

(4)

Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus on sätestatud, et tariifikvootide piires võib teatavaid Serbiast pärinevaid põllumajandus- ja kalandustooteid importida liitu vähendatud tollimaksumääraga. Seetõttu on vaja kehtestada nende tariifikvootide haldamise ja läbivaatamise kord, et neid oleks võimalik põhjalikult hinnata.

| (5) | Kui on vaja võtta kaubanduse kaitsemeetmeid, tuleks need vastu võtta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 260/2009, (4) nõukogu määrusele (EÜ) nr 1225/2009, (5) või vajaduse korral nõukogu määrusele (EÜ) nr 597/2009 (6). |
| --- | --- |

(5)

Kui on vaja võtta kaubanduse kaitsemeetmeid, tuleks need vastu võtta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 260/2009, (4) nõukogu määrusele (EÜ) nr 1225/2009, (5) või vajaduse korral nõukogu määrusele (EÜ) nr 597/2009 (6).

| (6) | Kui liikmesriik esitab komisjonile teavet võimaliku pettusejuhtumi või halduskoostööst hoidumise kohta, tuleks kohaldada asjakohaseid liidu õigusakte, eelkõige nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 (7). |
| --- | --- |

(6)

Kui liikmesriik esitab komisjonile teavet võimaliku pettusejuhtumi või halduskoostööst hoidumise kohta, tuleks kohaldada asjakohaseid liidu õigusakte, eelkõige nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 (7).

| (7) | Käesolevas määruses on esitatud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendusmeetmed ja seda tuleks seetõttu kohaldada alates stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses on esitatud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendusmeetmed ja seda tuleks seetõttu kohaldada alates stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumise kuupäevast.

| (8) | Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumisel asendas kõnealune leping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu (8) (edaspidi „vaheleping”), mis jõustus 1. veebruaril 2010 ja millega nähti ette stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevate sätete ennetähtaegne jõustumine. Selleks et tagada vahelepingu ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu alusel antud tariifikvootide tõhus kohaldamine ja haldamine ning tagada õiguskindlus ja võrdne kohtlemine seoses tollimaksude kogumisega, tuleks teatavaid käesoleva määruse sätteid kohaldada alates vahelepingu jõustumise kuupäevast, |
| --- | --- |

(8)

Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumisel asendas kõnealune leping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu (8) (edaspidi „vaheleping”), mis jõustus 1. veebruaril 2010 ja millega nähti ette stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevate sätete ennetähtaegne jõustumine. Selleks et tagada vahelepingu ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu alusel antud tariifikvootide tõhus kohaldamine ja haldamine ning tagada õiguskindlus ja võrdne kohtlemine seoses tollimaksude kogumisega, tuleks teatavaid käesoleva määruse sätteid kohaldada alates vahelepingu jõustumise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad ja menetlused, mille kohaselt võetakse vastu ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (edaspidi „stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping”) teatavate sätete rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.

2.   Kõiki käesolevas määruses toodud viiteid stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sätetele tõlgendatakse vajaduse korral viidetena vastavatele vahelepingu sätetele.

Artikkel 2

Soodustused kalale ja kalandustoodetele

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu vahelepingu artikli 14 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 29 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad kala ja kalandustoodete tariifikvoote. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 3

Tollimaksude vähendamine

1.   Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, ümardatakse soodustollimaksumäär allapoole esimese kümnendkohani.

2.   Soodusmäär võrdsustatakse täieliku tollimaksust vabastamisega, juhul kui soodusmäära arvutamise tulemus vastavalt lõikele 1 on üks järgmistest:

| a) | väärtuseline tollimaks on 1 % või vähem või |
| --- | --- |

a)

väärtuseline tollimaks on 1 % või vähem või

| b) | koguseline tollimaks on 1 euro üksiksumma kohta või vähem. |
| --- | --- |

b)

koguseline tollimaks on 1 euro üksiksumma kohta või vähem.

Artikkel 4

Tehnilised kohandused

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud sätete muudatused ja tehnilised kohandused, mis on vajalikud pärast kombineeritud nomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muutmist või mis tulenevad liidu ja Serbia Vabariigi vahelistest uutest või muudetud lepingutest, protokollidest, kirjavahetusest või muudest dokumentidest. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 5

Üldine kaitseklausel

Kui liidul on vaja võtta stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 41 kohast meedet, siis võtab komisjon selle meetme vastu rakendusaktidega, ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, kui stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklis 41 ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 6

Puuduse korral kohaldatavad sanktsioonid

Kui liidul on vaja võtta stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 42 kohast meedet, siis võtab komisjon selle meetme vastu rakendusaktidega, ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 7

Erakorralised ja otsustava tähtsusega asjaolud

Kui tekivad erakorralised ja otsustava tähtsusega asjaolud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 41 lõike 5 punkti b ja artikli 42 lõike 4 tähenduses, võib komisjon võtta viivitamata kohaldatavaid meetmeid, nagu on ette nähtud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklites 41 ja 42, kooskõlas käesoleva määruse artikli 13 lõikes 4 osutatud menetlusega.

Artikkel 8

Põllumajandus- ja kalandustoodete kaitseklausel

1.   Kui liit peab rakendama põllumajandus- ja kalandustoodete suhtes stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 32 lõikes 2 või artiklis 41 ettenähtud meedet, teeb komisjon, olenemata käesoleva määruse artiklites 5 ja 6 osutatud menetlustest, liikmesriigi taotlusel või omal algatusel otsuse vajalike meetmete kohta pärast seda, kui ta on vajaduse korral kohaldanud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklis 41 sätestatud teatamise korda. Nimetatud meetmed võtab komisjon vastu rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu, sealhulgas lõikes 2 osutatud olukorras, võtab komisjon kooskõlas artikli 13 lõikes 4 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.

2.   Kui komisjon saab liikmesriigilt lõikes 1 osutatud taotluse, teeb ta selle kohta otsuse:

| a) | kolme tööpäeva jooksul alates nimetatud taotluse kättesaamisest, kui ei kohaldata stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklis 41 sätestatud teatamise korda, või |
| --- | --- |

a)

kolme tööpäeva jooksul alates nimetatud taotluse kättesaamisest, kui ei kohaldata stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklis 41 sätestatud teatamise korda, või

| b) | kolme päeva jooksul pärast stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 41 lõike 5 punktis a osutatud 30-päevase ajavahemiku lõppemist, kui kohaldatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklis 41 sätestatud teatamise korda. |
| --- | --- |

b)

kolme päeva jooksul pärast stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 41 lõike 5 punktis a osutatud 30-päevase ajavahemiku lõppemist, kui kohaldatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklis 41 sätestatud teatamise korda.

Artikkel 9

Järelevalve

Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 32 lõike 2 rakendamiseks tuleb kehtestada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli nr 3 V lisas loetletud kaupade impordi liidupoolne järelevalve. Kohaldatakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (9) artiklis 308d sätestatud korda.

Artikkel 10

Dumping ja subsiidiumid

Juhul kui tegevus võib anda liidule põhjuse võtta stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 40 lõikes 2 sätestatud meetmeid, otsustatakse dumpinguvastaste ja/või tasakaalustusmeetmete võtmine vastavalt määrusele (EÜ) nr 1225/2009 ja/või määrusele (EÜ) nr 597/2009.

Artikkel 11

Konkurents

1.   Juhul kui komisjon peab mis tahes tegevust kokkusobimatuks stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikliga 73, otsustab komisjon pärast juhtumi omal algatusel või mõne liikmesriigi taotlusel uurimist asjakohase meetme võtmise vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklile 73.

Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 73 lõikes 10 sätestatud meetmed võetakse abijuhtumite esinemise korral vastu vastavalt määruses (EÜ) nr 597/2009 sätestatud menetlustele.

2.   Juhul kui tegevus annab Serbia Vabariigile alust kohaldada liidu suhtes meetmeid stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 73 alusel, otsustab komisjon pärast juhtumi uurimist, kas kõnealune tegevus sobib kokku stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus sätestatud põhimõtetega. Vajaduse korral teeb komisjon asjakohase otsuse ELi toimimise lepingu artiklite 101, 102 ja 107 kohaldamisest tulenevate kriteeriumide põhjal.

Artikkel 12

Pettus või halduskoostööst hoidumine

1.   Kui komisjon leiab liikmesriikide esitatud teabe alusel või omal algatusel, et stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklis 46 sätestatud tingimused on täidetud, siis võtab ta viivitamata järgmisi meetmeid:

| a) | teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu ning |
| --- | --- |

a)

teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu ning

| b) | teatab stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomiteele oma järeldused koos neile aluseks olevate faktidega, ning alustab konsultatsioone stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitees. |
| --- | --- |

b)

teatab stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomiteele oma järeldused koos neile aluseks olevate faktidega, ning alustab konsultatsioone stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitees.

2.   Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas kõik stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 46 lõikele 5 vastavad teatised.

3.   Komisjon võib otsustada rakendusaktiga, mis võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, ajutiselt peatada toodete sooduskohtlemine vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 46 lõikele 4.

Artikkel 13

Komiteemenetlus

1.   Käesoleva määruse artiklite 2, 4 ja 12 kohaldamisel abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 (10) artikli 184 kohaselt asutatud tolliseadustiku komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesoleva määruse artiklite 5–8 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EÜ) nr 260/2009 artikli 4 kohaselt asutatud komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 8 lõikeid 1–4 koostoimes selle artikliga 5.

Artikkel 14

Teavitamine

Komisjon vastutab liidu nimel stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu ning stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee teavitamise eest stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu nõuete kohaselt.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2013. Artikleid 2, 3 ja 4 kohaldatakse alates 1. veebruarist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. märts 2014

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

D. KOURKOULAS

---

(1)  Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 28. jaanuari 2014. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu ja komisjoni 22. juuli 2013. aasta otsus 2013/490/EL, Euratom, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimise kohta (ELT L 278, 18.10.2013, lk 14). Lepingu tekst koos otsusega selle sõlmimise kohta on avaldatud ELTs L 278, 18.10.2013, lk-l 16.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

3

(4)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).

5

(6)  Nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 188, 18.7.2009, lk 93).

6

(7)  Nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrus (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1).

7

(8)  ELT L 28, 30.1.2010, lk 1.

8

(9)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1).

10

---

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/15

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 333/2014,

11. märts 2014,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 443/2009, et määrata kindlaks meetodid uute sõiduautode CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 443/2009 (3) artikli 13 lõike 5 kohaselt vaatab komisjon läbi meetodid, mis on vajalikud 2020. aastaks kehtestatud sihttaseme (95 g CO2/km) saavutamiseks kulutõhusal viisil, eelkõige kõnealuse määruse I lisas sätestatud valemid ja selle artiklis 11 sätestatud erandid. Käesolev määrus peaks olema konkurentsi seisukohast võimalikult neutraalne ning sellega tuleks tagada sotsiaalne õiglus ja säästvus. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 443/2009 (3) artikli 13 lõike 5 kohaselt vaatab komisjon läbi meetodid, mis on vajalikud 2020. aastaks kehtestatud sihttaseme (95 g CO2/km) saavutamiseks kulutõhusal viisil, eelkõige kõnealuse määruse I lisas sätestatud valemid ja selle artiklis 11 sätestatud erandid. Käesolev määrus peaks olema konkurentsi seisukohast võimalikult neutraalne ning sellega tuleks tagada sotsiaalne õiglus ja säästvus.

| (2) | Sõiduautode tõhususe parandamisele suunatud kõrgtehnoloogia ülemaailmse turu edasiarendamine on kooskõlas komisjoni 21. jaanuari 2011. aasta teatisega „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus”, mis toetab liikumist ressursitõhusa, vähese süsinikdioksiidi heitega majanduse suunas jätkusuutliku kasvu saavutamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Sõiduautode tõhususe parandamisele suunatud kõrgtehnoloogia ülemaailmse turu edasiarendamine on kooskõlas komisjoni 21. jaanuari 2011. aasta teatisega „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus”, mis toetab liikumist ressursitõhusa, vähese süsinikdioksiidi heitega majanduse suunas jätkusuutliku kasvu saavutamiseks.

| (3) | On asjakohane selgitada, et sihttaseme 95 g CO2/km järgimise kontrollimiseks tuleks jätkata süsinikdioksiidi heitkoguste mõõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 715/2007, (4) ning selle rakendusmeetmetele ja uuenduslikule tehnoloogiale. |
| --- | --- |

(3)

On asjakohane selgitada, et sihttaseme 95 g CO2/km järgimise kontrollimiseks tuleks jätkata süsinikdioksiidi heitkoguste mõõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 715/2007, (4) ning selle rakendusmeetmetele ja uuenduslikule tehnoloogiale.

| (4) | Fossiilkütuste kõrged hinnad avaldavad negatiivset mõju majanduse taastumisele ning energiajulgeolekule ja energia taskukohasusele liidus. Naftast sõltuvuse vähendamiseks, peaks olema esmatähtis suurendada uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite tõhusust ja jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

(4)

Fossiilkütuste kõrged hinnad avaldavad negatiivset mõju majanduse taastumisele ning energiajulgeolekule ja energia taskukohasusele liidus. Naftast sõltuvuse vähendamiseks, peaks olema esmatähtis suurendada uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite tõhusust ja jätkusuutlikkust.

| (5) | Võttes arvesse, et varajaste põlvkondade väga väikese süsinikdioksiidi heitega sõidukitega seotud teadus- ja arendustegevuskulud ning ühe ühiku tootmise kulud on väga suured, on asjakohane ajutiselt ja piiratud määral kiirendada ja lihtsustada korda, mille kohaselt tuuakse selliseid sõidukeid liidu turule nende turustamise algjärgus. Eri tasandite osalejad peaksid pöörama asjakohast tähelepanu selliste parimate tavade väljaselgitamisele ja levitamisele, millega stimuleerida nõudlust väga väikese süsinikdioksiidi heitega sõidukite järele. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse, et varajaste põlvkondade väga väikese süsinikdioksiidi heitega sõidukitega seotud teadus- ja arendustegevuskulud ning ühe ühiku tootmise kulud on väga suured, on asjakohane ajutiselt ja piiratud määral kiirendada ja lihtsustada korda, mille kohaselt tuuakse selliseid sõidukeid liidu turule nende turustamise algjärgus. Eri tasandite osalejad peaksid pöörama asjakohast tähelepanu selliste parimate tavade väljaselgitamisele ja levitamisele, millega stimuleerida nõudlust väga väikese süsinikdioksiidi heitega sõidukite järele.

| (6) | Väga väikese süsinikdioksiidi heitega sõidukite turu elavnemist võivad takistada alternatiivkütuste infrastruktuuri ning sõiduki ja infrastruktuuri vahelise liidese ühiste tehniliste kirjelduste puudumine. Sellise infrastruktuuri loomise tagamine liidus võiks lihtsustada turujõudude tööd ja toetada Euroopa majanduskasvu. |
| --- | --- |

(6)

Väga väikese süsinikdioksiidi heitega sõidukite turu elavnemist võivad takistada alternatiivkütuste infrastruktuuri ning sõiduki ja infrastruktuuri vahelise liidese ühiste tehniliste kirjelduste puudumine. Sellise infrastruktuuri loomise tagamine liidus võiks lihtsustada turujõudude tööd ja toetada Euroopa majanduskasvu.

| (7) | Pidades silmas ebaproportsionaalset mõju, mida sõiduki kasulikkuse alusel kindlaksmääratud eriheite sihttaseme järgimine avaldab kõige väiksematele autotootjatele, suurt halduskoormust, mis on seotud erandite kehtestamisega, ning marginaalset kasu, mida saadakse selliste tootjate poolt müüdavate sõidukite süsinikdioksiidi heite vähenemisest, ei tuleks kohaldada eriheite sihttaset ega ülemäärase heite maksu tootjate suhtes, kes toodavad aastas alla 1 000 liidus registreeritud uue sõiduauto. Selleks et tagada nendele tootjatele võimalikult kiiresti õiguskindlus, on väga oluline, et seda erandit kohaldataks alates 1. jaanuarist 2012. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas ebaproportsionaalset mõju, mida sõiduki kasulikkuse alusel kindlaksmääratud eriheite sihttaseme järgimine avaldab kõige väiksematele autotootjatele, suurt halduskoormust, mis on seotud erandite kehtestamisega, ning marginaalset kasu, mida saadakse selliste tootjate poolt müüdavate sõidukite süsinikdioksiidi heite vähenemisest, ei tuleks kohaldada eriheite sihttaset ega ülemäärase heite maksu tootjate suhtes, kes toodavad aastas alla 1 000 liidus registreeritud uue sõiduauto. Selleks et tagada nendele tootjatele võimalikult kiiresti õiguskindlus, on väga oluline, et seda erandit kohaldataks alates 1. jaanuarist 2012.

| (8) | Väiketootjatele erandite tegemise korda peaks lihtsustama, et muuta paindlikumaks tingimused seoses tähtajaga, mille jooksul tootja peab erandit taotlema ja komisjon selle kohta otsuse tegema. |
| --- | --- |

(8)

Väiketootjatele erandite tegemise korda peaks lihtsustama, et muuta paindlikumaks tingimused seoses tähtajaga, mille jooksul tootja peab erandit taotlema ja komisjon selle kohta otsuse tegema.

| (9) | Nišitootjatele erandi tegemise korda tuleks jätkata pärast aastat 2020. Selleks et nišitootjad teeksid heite vähendamiseks siiski sama palju jõupingutusi kui suured autotootjad, tuleks alates 2020. aastast kohaldada neile sihttaset, mis on 45 % madalam kui nende keskmine eriheide 2007. aastal. |
| --- | --- |

(9)

Nišitootjatele erandi tegemise korda tuleks jätkata pärast aastat 2020. Selleks et nišitootjad teeksid heite vähendamiseks siiski sama palju jõupingutusi kui suured autotootjad, tuleks alates 2020. aastast kohaldada neile sihttaset, mis on 45 % madalam kui nende keskmine eriheide 2007. aastal.

| (10) | Selleks et autotööstus saaks teha pikaajalisi investeeringuid ja viia läbi uuendusi, oleks soovitav esitada teavet selle kohta, kuidas määrust (EÜ) nr 443/2009 tuleks seoses 2020. aastale järgneva perioodiga muuta. Selline teave peaks põhinema hinnangul selle kohta, mil määral tuleb heidet liidu pikaajaliste kliimaeesmärkide saavutamiseks vähendada ning milline on mõju sõiduautode süsinikdioksiidi heite kulutõhusaks vähendamiseks vajaliku tehnoloogia väljatöötamisele. Komisjon peaks aastaks 2015 kõnealused aspektid läbi vaatama ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande oma järeldustest. Nimetatud aruanne peaks asjakohasel juhul sisaldama ettepanekuid määruse (EÜ) nr 443/2009 muutmiseks eesmärgiga kehtestada süsinikdioksiidi heite sihttasemed uutele sõiduautodele 2020. aastale järgnevaks perioodiks, hõlmates võimaliku realistliku ja saavutatava sihttaseme kindlaksmääramist aastaks 2025, mis põhineks põhjalikul mõju hindamisel, mille puhul võetakse arvesse autotööstuse ja sellega seotud tööstusharude jätkuvat konkurentsivõimet, säilitades samas selge liikumise heitkoguste vähendamise suunas, mis on võrreldav 2020. aastale eelnenud perioodil saavutatuga. Selliste ettepanekute väljatöötamisel peaks komisjon tagama, et need on konkurentsi seisukohast võimalikult neutraalsed ning sotsiaalselt võrdsed ja säästvad. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et autotööstus saaks teha pikaajalisi investeeringuid ja viia läbi uuendusi, oleks soovitav esitada teavet selle kohta, kuidas määrust (EÜ) nr 443/2009 tuleks seoses 2020. aastale järgneva perioodiga muuta. Selline teave peaks põhinema hinnangul selle kohta, mil määral tuleb heidet liidu pikaajaliste kliimaeesmärkide saavutamiseks vähendada ning milline on mõju sõiduautode süsinikdioksiidi heite kulutõhusaks vähendamiseks vajaliku tehnoloogia väljatöötamisele. Komisjon peaks aastaks 2015 kõnealused aspektid läbi vaatama ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande oma järeldustest. Nimetatud aruanne peaks asjakohasel juhul sisaldama ettepanekuid määruse (EÜ) nr 443/2009 muutmiseks eesmärgiga kehtestada süsinikdioksiidi heite sihttasemed uutele sõiduautodele 2020. aastale järgnevaks perioodiks, hõlmates võimaliku realistliku ja saavutatava sihttaseme kindlaksmääramist aastaks 2025, mis põhineks põhjalikul mõju hindamisel, mille puhul võetakse arvesse autotööstuse ja sellega seotud tööstusharude jätkuvat konkurentsivõimet, säilitades samas selge liikumise heitkoguste vähendamise suunas, mis on võrreldav 2020. aastale eelnenud perioodil saavutatuga. Selliste ettepanekute väljatöötamisel peaks komisjon tagama, et need on konkurentsi seisukohast võimalikult neutraalsed ning sotsiaalselt võrdsed ja säästvad.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 443/2009 kohaselt peab komisjon viima läbi mõju hindamise katsemenetluste läbivaatamiseks, et asjakohaselt kajastada sõiduautode süsinikdioksiidi heite tegelikke muutusi. On vaja muuta praegu kasutatavat uut Euroopa sõidutsüklit (New European Driving Cycle – NEDC), et tagada selle vastavus tegelikele sõidutingimustele ja vältida süsinikdioksiidi heite ja kütusekulu alahindamist. Võimalikult kiiresti tuleks kokku leppida uue, realistlikuma ja usaldusväärsema katsemenetluse suhtes. See töö ei ole veel valmis, kuid selles suunas liigutakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis kergsõidukite ülemaailmse katsemenetluse (Worldwide harmonized Light vehicles Test Procedure, WLTP) väljatöötamise raames. Tagamaks et uute sõiduautode puhul tootja lubatud süsinikdioksiidi eriheite näitajad vastaksid paremini autode heitkoguste näitajatele tavapärastes kasutustingimustes, tuleks WLTP esimesel võimalusel kasutusele võtta. Seepärast on määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisas kehtestatud 2020. aasta heitenormid, mis on mõõdetud vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2007 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 692/2008 (5) XII lisale. Kui katsemenetlusi muudetakse, tuleks määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisas kehtestatud heitenorme muuta, et tootjaid ja sõidukiklasse käsitlevad normid oleksid ranguse poolest võrreldavad. Selleks peaks komisjon viima läbi põhjaliku korrelatsiooniuuringu NEDCi ja uute WLTP katsetsüklite vahel, et tagada vastavus tegelikele sõidutingimustele. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 443/2009 kohaselt peab komisjon viima läbi mõju hindamise katsemenetluste läbivaatamiseks, et asjakohaselt kajastada sõiduautode süsinikdioksiidi heite tegelikke muutusi. On vaja muuta praegu kasutatavat uut Euroopa sõidutsüklit (New European Driving Cycle – NEDC), et tagada selle vastavus tegelikele sõidutingimustele ja vältida süsinikdioksiidi heite ja kütusekulu alahindamist. Võimalikult kiiresti tuleks kokku leppida uue, realistlikuma ja usaldusväärsema katsemenetluse suhtes. See töö ei ole veel valmis, kuid selles suunas liigutakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis kergsõidukite ülemaailmse katsemenetluse (Worldwide harmonized Light vehicles Test Procedure, WLTP) väljatöötamise raames. Tagamaks et uute sõiduautode puhul tootja lubatud süsinikdioksiidi eriheite näitajad vastaksid paremini autode heitkoguste näitajatele tavapärastes kasutustingimustes, tuleks WLTP esimesel võimalusel kasutusele võtta. Seepärast on määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisas kehtestatud 2020. aasta heitenormid, mis on mõõdetud vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2007 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 692/2008 (5) XII lisale. Kui katsemenetlusi muudetakse, tuleks määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisas kehtestatud heitenorme muuta, et tootjaid ja sõidukiklasse käsitlevad normid oleksid ranguse poolest võrreldavad. Selleks peaks komisjon viima läbi põhjaliku korrelatsiooniuuringu NEDCi ja uute WLTP katsetsüklite vahel, et tagada vastavus tegelikele sõidutingimustele.

| (12) | Eesmärgiga veenduda, et tegeliku heite väärtusi kajastatakse adekvaatselt ja mõõdetud süsinikdioksiidi väärtused on rangelt võrreldavad, peaks komisjon tagama, et katsemenetluse need elemendid, millel on mõõdetud süsinikdioksiidi heitele oluline mõju, on rangelt määratletud, et mitte lasta tootjatel katsetsükli paindlikkust ära kasutada. Tuleks käsitleda tüübikinnitusele vastavate süsinikdioksiidi heite näitajate ja müügiks pakutavate sõidukite heite näitajate erinevust, kaaludes ka kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli katseid, mis peaksid tagama müügiks pakutavate sõidukite representatiivse valimi sõltumatu katsetamise, ning samuti seda, kuidas toimida juhtudel, kui katsetulemuste ja esialgsele tüübikinnitusele vastavate süsinikdioksiidi heite näitajate vahel on tõestatud oluline erinevus. |
| --- | --- |

(12)

Eesmärgiga veenduda, et tegeliku heite väärtusi kajastatakse adekvaatselt ja mõõdetud süsinikdioksiidi väärtused on rangelt võrreldavad, peaks komisjon tagama, et katsemenetluse need elemendid, millel on mõõdetud süsinikdioksiidi heitele oluline mõju, on rangelt määratletud, et mitte lasta tootjatel katsetsükli paindlikkust ära kasutada. Tuleks käsitleda tüübikinnitusele vastavate süsinikdioksiidi heite näitajate ja müügiks pakutavate sõidukite heite näitajate erinevust, kaaludes ka kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli katseid, mis peaksid tagama müügiks pakutavate sõidukite representatiivse valimi sõltumatu katsetamise, ning samuti seda, kuidas toimida juhtudel, kui katsetulemuste ja esialgsele tüübikinnitusele vastavate süsinikdioksiidi heite näitajate vahel on tõestatud oluline erinevus.

| (13) | Tuleks muuta määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 3 lõike 2 sõnastust, et seotud ettevõtjate mõiste oleks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 510/2011 (7) artikli 3 lõikega 2. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks muuta määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 3 lõike 2 sõnastust, et seotud ettevõtjate mõiste oleks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 510/2011 (7) artikli 3 lõikega 2.

| (14) | Määrusega (EÜ) nr 443/2009 antakse komisjonile volitused selle määruse teatavate sätete rakendamiseks kooskõlas nõukogu otsuses 1999/468/EÜ (8) sätestatud menetlusega. Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega on vaja kõnealused volitused viia vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklitega 290 ja 291. |
| --- | --- |

(14)

Määrusega (EÜ) nr 443/2009 antakse komisjonile volitused selle määruse teatavate sätete rakendamiseks kooskõlas nõukogu otsuses 1999/468/EÜ (8) sätestatud menetlusega. Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega on vaja kõnealused volitused viia vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklitega 290 ja 291.

| (15) | Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 443/2009 ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (9). |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 443/2009 ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (9).

| (16) | Komisjonile tuleks anda volitused võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, et muuta määruse (EÜ) nr 443/2009 II lisa seoses andmetele esitatavate nõuete ja andmeparameetritega, täiendada eriheite sihttasemetest tehtava erandi tegemise kriteeriumide tõlgendamise eeskirju, eranditaotluste sisu ja süsinikdioksiidi eriheite piiramise kavade sisu ja hindamist reguleerivaid eeskirju, kohandada määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisas osutatud arve M0 uute sõiduautode keskmise massi eelmise kolme kalendriaasta keskmisega ning kohandada määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisas toodud valemit. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(16)

Komisjonile tuleks anda volitused võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, et muuta määruse (EÜ) nr 443/2009 II lisa seoses andmetele esitatavate nõuete ja andmeparameetritega, täiendada eriheite sihttasemetest tehtava erandi tegemise kriteeriumide tõlgendamise eeskirju, eranditaotluste sisu ja süsinikdioksiidi eriheite piiramise kavade sisu ja hindamist reguleerivaid eeskirju, kohandada määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisas osutatud arve M0 uute sõiduautode keskmise massi eelmise kolme kalendriaasta keskmisega ning kohandada määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisas toodud valemit. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (17) | Asjakohane on jätkata sellise lähenemisviisi kohaldamist, mille kohaselt kehtestatakse sõiduauto süsinikdioksiidi heite sihttase kõnealuse sõiduauto kasulikkuse ja määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisas esitatud valemi alusel arvutatud süsinikdioksiidi heite sihttaseme vahelise lineaarse seose põhjal, kuna see võimaldab säilitada mitmekesisuse sõiduautode turul ning tootjad saavad arvesse võtta tarbijate erinevaid vajadusi, vältides sel viisil põhjendamatuid turumoonutusi. |
| --- | --- |

(17)

Asjakohane on jätkata sellise lähenemisviisi kohaldamist, mille kohaselt kehtestatakse sõiduauto süsinikdioksiidi heite sihttase kõnealuse sõiduauto kasulikkuse ja määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisas esitatud valemi alusel arvutatud süsinikdioksiidi heite sihttaseme vahelise lineaarse seose põhjal, kuna see võimaldab säilitada mitmekesisuse sõiduautode turul ning tootjad saavad arvesse võtta tarbijate erinevaid vajadusi, vältides sel viisil põhjendamatuid turumoonutusi.

| (18) | Komisjon hindas oma mõjuhinnangus sõiduki jalajälje andmete kättesaadavust ja selle kasutamist kasulikkuse parameetrina määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisa valemis. Selle hinnangu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et 2020. aasta sihttaseme arvutamise valemis tuleks kasulikkuse parameetrina kasutada massi. Tulevase läbivaatamise käigus tuleks siiski kaaluda kulude vähendamist ning kasu, mida saadaks, kui kasulikkuse parameetriks oleks sõiduki jalajälg. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon hindas oma mõjuhinnangus sõiduki jalajälje andmete kättesaadavust ja selle kasutamist kasulikkuse parameetrina määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisa valemis. Selle hinnangu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et 2020. aasta sihttaseme arvutamise valemis tuleks kasulikkuse parameetrina kasutada massi. Tulevase läbivaatamise käigus tuleks siiski kaaluda kulude vähendamist ning kasu, mida saadaks, kui kasulikkuse parameetriks oleks sõiduki jalajälg.

| (19) | Energiavarustuse ning sõidukite tootmise ja kasutusest kõrvaldamisega seotud kasvuhoonegaaside heide moodustab märkimisväärse osa praegusest üldisest maanteetranspordi süsinikdioksiidi jalajäljest, ning tõenäoliselt kasvab selle tähtsus edaspidi märkimisväärselt. Seetõttu tuleks rakendada poliitikameetmeid tootjate suunamiseks optimaalsete lahenduste poole, võttes eriti arvesse sõidukitele mõeldud energia, näiteks elektrienergia ja alternatiivkütuste tootmisega seonduvat kasvuhoonegaaside heidet, ja tagada, et selline tarneahela varasematel etappidel tekkiv heide ei kahandaks määruse (EÜ) nr 443/2009 eesmärgiks oleva, sõidukite kasutamisega seotud energiatarbimise täiustamisest saadavat kasu. |
| --- | --- |

(19)

Energiavarustuse ning sõidukite tootmise ja kasutusest kõrvaldamisega seotud kasvuhoonegaaside heide moodustab märkimisväärse osa praegusest üldisest maanteetranspordi süsinikdioksiidi jalajäljest, ning tõenäoliselt kasvab selle tähtsus edaspidi märkimisväärselt. Seetõttu tuleks rakendada poliitikameetmeid tootjate suunamiseks optimaalsete lahenduste poole, võttes eriti arvesse sõidukitele mõeldud energia, näiteks elektrienergia ja alternatiivkütuste tootmisega seonduvat kasvuhoonegaaside heidet, ja tagada, et selline tarneahela varasematel etappidel tekkiv heide ei kahandaks määruse (EÜ) nr 443/2009 eesmärgiks oleva, sõidukite kasutamisega seotud energiatarbimise täiustamisest saadavat kasu.

| (20) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt määrata kindlaks meetodid uute sõiduautode süsinikdioksiidi heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda käesoleva määruse ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(20)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt määrata kindlaks meetodid uute sõiduautode süsinikdioksiidi heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda käesoleva määruse ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (21) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 443/2009 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(21)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 443/2009 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 443/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Käesoleva määrusega kehtestatakse alates 2020. aastast liidus registreeritud uute sõiduautode keskmise heite sihttasemeks 95 g CO2/km, mida mõõdetakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 715/2007 ja määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisaga ja selle rakendusmeetmetega ning uuenduslike tehnoloogiatega.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva määrusega kehtestatakse alates 2020. aastast liidus registreeritud uute sõiduautode keskmise heite sihttasemeks 95 g CO2/km, mida mõõdetakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 715/2007 ja määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisaga ja selle rakendusmeetmetega ning uuenduslike tehnoloogiatega.”

| 2) | Artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Alates 1. jaanuarist 2012 ei kohaldata artiklit 4, artikli 8 lõike 4 punkte b ja c, artiklit 9 ja artikli 10 lõike 1 punkte a ja c selliste tootjate suhtes, kes on koos kõigi nendega seotud ettevõtjatega tootnud alla 1 000 liidus eelmisel kalendriaastal registreeritud uue sõiduauto.” |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Alates 1. jaanuarist 2012 ei kohaldata artiklit 4, artikli 8 lõike 4 punkte b ja c, artiklit 9 ja artikli 10 lõike 1 punkte a ja c selliste tootjate suhtes, kes on koos kõigi nendega seotud ettevõtjatega tootnud alla 1 000 liidus eelmisel kalendriaastal registreeritud uue sõiduauto.”

| 3) | Artikli 3 lõike 2 punkti a esimene taane asendatakse järgmisega:






  „— | õigus kasutada üle poole häältest või”. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 3 lõike 2 punkti a esimene taane asendatakse järgmisega:

„—

õigus kasutada üle poole häältest või”.

| 4) | Artikli 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Tootja süsinikdioksiidi eriheite keskmise taseme kindlaksmääramisel võetakse arvesse kõnealusel aastal tootja registreeritud uute sõiduautode osakaalu järgmiselt:






  — | 65 % 2012. aastal, |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Tootja süsinikdioksiidi eriheite keskmise taseme kindlaksmääramisel võetakse arvesse kõnealusel aastal tootja registreeritud uute sõiduautode osakaalu järgmiselt:

—

65 % 2012. aastal,

| — | 75 % 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

75 % 2013. aastal,

| — | 80 % 2014. aastal, |
| --- | --- |

—

80 % 2014. aastal,

| — | 100 % 2015. aastast kuni 2019. aastani, |
| --- | --- |

—

100 % 2015. aastast kuni 2019. aastani,

| — | 95 % 2020. aastal, |
| --- | --- |

—

95 % 2020. aastal,

| — | 100 % alates 2020. aasta lõpust.” |
| --- | --- |

—

100 % alates 2020. aasta lõpust.”

| 5) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 5a
  Üliühikud eesmärgi 95 g CO2 kilomeetri kohta saavutamiseks
  Süsinikdioksiidi eriheite keskmise taseme arvutamisel vastab iga uus sõiduauto, mille süsinikdioksiidi eriheide on alla 50 g CO2/km:






  — | 2 sõiduautole 2020. aastal, |
| --- | --- | --- |

5)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 5a

Üliühikud eesmärgi 95 g CO2 kilomeetri kohta saavutamiseks

Süsinikdioksiidi eriheite keskmise taseme arvutamisel vastab iga uus sõiduauto, mille süsinikdioksiidi eriheide on alla 50 g CO2/km:

—

2 sõiduautole 2020. aastal,

| — | 1,67 sõiduautole 2021. aastal, |
| --- | --- |

—

1,67 sõiduautole 2021. aastal,

| — | 1,33 sõiduautole 2022. aastal, |
| --- | --- |

—

1,33 sõiduautole 2022. aastal,

| — | 1 sõiduautole 2023. aastal, |
| --- | --- |

—

1 sõiduautole 2023. aastal,

aastal, millal auto ajavahemiku 2020–2022 jooksul on registreeritud, kusjuures ülempiir on 7,5 g CO2/km kõnealusel perioodil iga tootja kohta.”

| 6) | Artikli 8 lõige 9 asendatakse järgmisega:
  „9.   Komisjon võtab rakendusaktidena vastu käesoleva artikli kohast seiret ja andmete esitamist käsitlevate menetluste ning II lisa kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 14a vastu delegeeritud õigusakte, et muuta II lisas sätestatud andmetele esitatavaid nõudeid ja andmeparameetreid.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 8 lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.   Komisjon võtab rakendusaktidena vastu käesoleva artikli kohast seiret ja andmete esitamist käsitlevate menetluste ning II lisa kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 14a vastu delegeeritud õigusakte, et muuta II lisas sätestatud andmetele esitatavaid nõudeid ja andmeparameetreid.”

| 7) | Artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks käesoleva artikli lõike 1 kohase ülemäärase heite maksu kogumise korra. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks käesoleva artikli lõike 1 kohase ülemäärase heite maksu kogumise korra. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 8) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõike 3 viimane lause jäetakse välja. |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõike 3 viimane lause jäetakse välja.

| b) | Lõike 4 teise lõigu punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | kui taotlus on seotud I lisa punkti 1 alapunktidega a ja b, sihttase, milleks on 25 % vähem heidet võrreldes süsinikdioksiidi eriheite keskmise tasemega 2007. aastal, või kui mitu seotud ettevõtjat esitavad ühe avalduse, 25 % vähem heidet võrreldes nende ettevõtjate põhjustatud süsinikdioksiidi eriheite keskmise tasemega 2007. aastal.” |
| --- | --- | --- |

b)

Lõike 4 teise lõigu punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

kui taotlus on seotud I lisa punkti 1 alapunktidega a ja b, sihttase, milleks on 25 % vähem heidet võrreldes süsinikdioksiidi eriheite keskmise tasemega 2007. aastal, või kui mitu seotud ettevõtjat esitavad ühe avalduse, 25 % vähem heidet võrreldes nende ettevõtjate põhjustatud süsinikdioksiidi eriheite keskmise tasemega 2007. aastal.”

| c) | Lõike 4 teise lõigu lisatakse järgmine punkt:






  „c) | kui taotlus on seotud I lisa punkti 1 alapunktiga c, sihttase, milleks on 45 % vähem heidet võrreldes süsinikdioksiidi eriheite keskmise tasemega 2007. aastal, või kui mitu seotud ettevõtjat esitavad ühe avalduse, 45 % vähem heidet võrreldes nende ettevõtjate põhjustatud süsinikdioksiidi eriheite keskmise tasemega 2007. aastal.” |
| --- | --- | --- |

c)

Lõike 4 teise lõigu lisatakse järgmine punkt:

„c)

kui taotlus on seotud I lisa punkti 1 alapunktiga c, sihttase, milleks on 45 % vähem heidet võrreldes süsinikdioksiidi eriheite keskmise tasemega 2007. aastal, või kui mitu seotud ettevõtjat esitavad ühe avalduse, 45 % vähem heidet võrreldes nende ettevõtjate põhjustatud süsinikdioksiidi eriheite keskmise tasemega 2007. aastal.”

| d) | Lõige 8 asendatakse järgmisega:
  „8.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 14a vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse käesoleva artikli lõikeid 1–7 täiendavad eeskirjad seoses erandi tegemise kriteeriumide tõlgendamisega, taotluste sisu ning süsinikdioksiidi eriheite vähendamise kavade sisu ja hindamisega.” |
| --- | --- |

d)

Lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 14a vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse käesoleva artikli lõikeid 1–7 täiendavad eeskirjad seoses erandi tegemise kriteeriumide tõlgendamisega, taotluste sisu ning süsinikdioksiidi eriheite vähendamise kavade sisu ja hindamisega.”

| 9) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Uuenduslike tehnoloogiate või uuenduslike tehnoloogiate ühendamise (nn uuenduslikud tehnoloogiapaketid) kasutamisega saavutatud süsinikdioksiidi heite vähenemine vaadatakse läbi tarnija või tootja taotluse alusel.
  Neid tehnoloogiaid võetakse arvesse üksnes juhul, kui nende hindamise metoodikaga saab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi.
  Nende tehnoloogiate kogupanus tootja süsinikdioksiidi eriheite sihttaseme vähendamisse võib olla kuni 7 g CO2/km.”; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Uuenduslike tehnoloogiate või uuenduslike tehnoloogiate ühendamise (nn uuenduslikud tehnoloogiapaketid) kasutamisega saavutatud süsinikdioksiidi heite vähenemine vaadatakse läbi tarnija või tootja taotluse alusel.

Neid tehnoloogiaid võetakse arvesse üksnes juhul, kui nende hindamise metoodikaga saab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi.

Nende tehnoloogiate kogupanus tootja süsinikdioksiidi eriheite sihttaseme vähendamisse võib olla kuni 7 g CO2/km.”;

| b) | lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võtab rakendusaktidega vastu lõikes 1 osutatud uuenduslike tehnoloogiate või uuenduslike tehnoloogiapakettide heakskiitmise menetlust käsitlevad üksikasjalikud sätted. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Komisjon võtab rakendusaktidega vastu lõikes 1 osutatud uuenduslike tehnoloogiate või uuenduslike tehnoloogiapakettide heakskiitmise menetlust käsitlevad üksikasjalikud sätted. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Tarnija või tootja, kes taotleb meetme heakskiitmist uuendusliku tehnoloogiana või uuendusliku tehnoloogiapaketina, esitab komisjonile aruande, millele on lisatud sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse kontrollaruanne. Kui nimetatud meede ja muu heakskiidetud uuenduslik tehnoloogia või uuenduslik tehnoloogiapakett võivad teineteist mõjutada, tehakse aruandesse sellise vastastikuse mõju kohta märge ja kontrollaruandes hinnatakse, millisel määral see vastastikune mõju muudab mõlema meetme abil saavutatud vähendamist.” |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Tarnija või tootja, kes taotleb meetme heakskiitmist uuendusliku tehnoloogiana või uuendusliku tehnoloogiapaketina, esitab komisjonile aruande, millele on lisatud sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse kontrollaruanne. Kui nimetatud meede ja muu heakskiidetud uuenduslik tehnoloogia või uuenduslik tehnoloogiapakett võivad teineteist mõjutada, tehakse aruandesse sellise vastastikuse mõju kohta märge ja kontrollaruandes hinnatakse, millisel määral see vastastikune mõju muudab mõlema meetme abil saavutatud vähendamist.”

| 10) | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võtab need meetmed vastu delegeeritud õigusaktidega kooskõlas artikliga 14a.”; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võtab need meetmed vastu delegeeritud õigusaktidega kooskõlas artikliga 14a.”;

| b) | lõike 3 teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõike 3 teine lõik jäetakse välja;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon vaatab 31. detsembriks 2015 läbi eriheite sihttasemed, nende saavutamise meetodid ja muud käesoleva määruse aspektid, sealhulgas küsimuse, kas kasulikkuse parameeter on veel vajalik ning kas säästvam kasulikkuse parameeter on sõiduki mass või jalajälg, et kehtestada uute sõiduautode süsinikdioksiidi heite sihttasemed 2020. aastale järgnevaks perioodiks. Hinnang selle kohta, mil määral tuleb heidet vähendada, peab olema kooskõlas liidu pikaajaliste kliimaeesmärkidega ning sõiduautode süsinikdioksiidi heite kulutõhusaks vähendamiseks vajaliku tehnoloogia väljatöötamise mõjuga. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande läbivaatamise tulemuste kohta. Aruanne hõlmab kõiki asjakohaseid ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks, sealhulgas võimaliku realistliku ja saavutatava sihttaseme kindlaksmääramist, mis põhineks põhjalikul mõju hindamisel, mille puhul võetakse arvesse autotööstuse ja sellega seotud tööstusharude jätkuvat konkurentsivõimet. Selliste ettepanekute väljatöötamisel tagab komisjon, et need on konkurentsi seisukohast võimalikult neutraalsed ning sotsiaalselt õiglased ja säästvad.”; |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon vaatab 31. detsembriks 2015 läbi eriheite sihttasemed, nende saavutamise meetodid ja muud käesoleva määruse aspektid, sealhulgas küsimuse, kas kasulikkuse parameeter on veel vajalik ning kas säästvam kasulikkuse parameeter on sõiduki mass või jalajälg, et kehtestada uute sõiduautode süsinikdioksiidi heite sihttasemed 2020. aastale järgnevaks perioodiks. Hinnang selle kohta, mil määral tuleb heidet vähendada, peab olema kooskõlas liidu pikaajaliste kliimaeesmärkidega ning sõiduautode süsinikdioksiidi heite kulutõhusaks vähendamiseks vajaliku tehnoloogia väljatöötamise mõjuga. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande läbivaatamise tulemuste kohta. Aruanne hõlmab kõiki asjakohaseid ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks, sealhulgas võimaliku realistliku ja saavutatava sihttaseme kindlaksmääramist, mis põhineks põhjalikul mõju hindamisel, mille puhul võetakse arvesse autotööstuse ja sellega seotud tööstusharude jätkuvat konkurentsivõimet. Selliste ettepanekute väljatöötamisel tagab komisjon, et need on konkurentsi seisukohast võimalikult neutraalsed ning sotsiaalselt õiglased ja säästvad.”;

| d) | lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks vajalikud vastavusnäitajad, et võtta arvesse süsinikdioksiidi eriheite mõõtmist reguleeriva katsemenetluse kõiki muudatusi, millele viidatakse määruses (EÜ) nr 715/2007 ja määruses (EÜ) nr 692/2008. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 14a vastu delegeeritud õigusakte I lisas toodud valemite kohandamiseks, kasutades vastavalt esimesele lõigule vastu võetud metoodikat, tagades samas, et vanas ja uues katsemenetluses erineva kasulikkusega sõidukitele ja eri tootjatele kehtestatud heite vähendamise nõuded on oma ranguselt võrreldavad.” |
| --- | --- |

d)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks vajalikud vastavusnäitajad, et võtta arvesse süsinikdioksiidi eriheite mõõtmist reguleeriva katsemenetluse kõiki muudatusi, millele viidatakse määruses (EÜ) nr 715/2007 ja määruses (EÜ) nr 692/2008. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 14a vastu delegeeritud õigusakte I lisas toodud valemite kohandamiseks, kasutades vastavalt esimesele lõigule vastu võetud metoodikat, tagades samas, et vanas ja uues katsemenetluses erineva kasulikkusega sõidukitele ja eri tootjatele kehtestatud heite vähendamise nõuded on oma ranguselt võrreldavad.”

| 11) | Artikkel 14 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 14
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab kliimamuutuste komitee, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 280/2004/EÜ (10) artikliga 9. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (11) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  3.   Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

  (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsus nr 280/2004/EÜ ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta (ELT L 49, 19.2.2004, lk 1)."


  (11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”" |
| --- | --- |

11)

Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab kliimamuutuste komitee, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 280/2004/EÜ (10) artikliga 9. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (11) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsus nr 280/2004/EÜ ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta (ELT L 49, 19.2.2004, lk 1)."

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”"

| 12) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 14a
  Delegeeritud volituste rakendamine
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artikli 8 lõike 9 teises lõigus, artikli 11 lõikes 8, artikli 13 lõike 2 kolmandas lõigus ja artikli 13 lõike 7 teises lõigus osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 8. aprillist 2014. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 8 lõike 9 teises lõigus, artikli 11 lõikes 8, artikli 13 lõike 2 kolmandas lõigus ja artikli 13 lõike 7 teises lõigus osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 8 lõike 9, artikli 11 lõike 8, artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu ja artikli 13 lõike 7 teise lõigu alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra”. |
| --- | --- |

12)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 14a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 8 lõike 9 teises lõigus, artikli 11 lõikes 8, artikli 13 lõike 2 kolmandas lõigus ja artikli 13 lõike 7 teises lõigus osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 8. aprillist 2014. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 8 lõike 9 teises lõigus, artikli 11 lõikes 8, artikli 13 lõike 2 kolmandas lõigus ja artikli 13 lõike 7 teises lõigus osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 8 lõike 9, artikli 11 lõike 8, artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu ja artikli 13 lõike 7 teise lõigu alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra”.

| 13) | I lisa punkti 1 lisatakse järgmine alapunkt:






  „c) | alates 2020. aastast:

  kus:

  M= sõiduki mass kilogrammides (kg)

  M0
  = artikli 13 lõike 2 kohaselt vastuvõetud väärtus.

  a= 0,0333” |
| --- | --- | --- |

13)

I lisa punkti 1 lisatakse järgmine alapunkt:

„c)

alates 2020. aastast:

kus:

M= sõiduki mass kilogrammides (kg)

M0
  = artikli 13 lõike 2 kohaselt vastuvõetud väärtus.

a= 0,0333”

| 14) | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | A osa punkti 1 lisatakse järgmine alapunkt:






  „n) | suurim kasulik võimsus.”; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

A osa punkti 1 lisatakse järgmine alapunkt:

„n)

suurim kasulik võimsus.”;

| b) | tabelisse „A osa punktis 1 kirjeldatud üksikasjalikud andmed” lisatakse järgmine tulp:
  „suurim kasulik võimsus (kW)”. |
| --- | --- |

b)

tabelisse „A osa punktis 1 kirjeldatud üksikasjalikud andmed” lisatakse järgmine tulp:

„suurim kasulik võimsus (kW)”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. märts 2014

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

D. KOURKOULAS

---

(1)  ELT C 44, 15.2.2013, lk 109.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. märtsi 2014. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (ELT L 140, 5.6.2009, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja tarbesõidukite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 171, 29.6.2007, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 199, 28.7.2008, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist (ELT L 145, 31.5.2011, lk 1).

7

2

(8)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

9

---

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/22

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGUMÄÄRUS (EL) nr 334/2014,

11. märts 2014,

millega muudetakse teatavate turulepääsu tingimuste osas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (3) artiklis 2 sätestatakse nimetatud määruse reguleerimisala, millest jäetakse muu hulgas välja abiainena kasutatavad biotsiidid. Artikli 2 lõiget 5 tuleks muuta, et teha täiesti selgeks asjaolu, et abiainete all peetakse silmas neid abiaineid, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 1831/2003 (4) ning (EÜ) nr 1333/2008 (5). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (3) artiklis 2 sätestatakse nimetatud määruse reguleerimisala, millest jäetakse muu hulgas välja abiainena kasutatavad biotsiidid. Artikli 2 lõiget 5 tuleks muuta, et teha täiesti selgeks asjaolu, et abiainete all peetakse silmas neid abiaineid, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 1831/2003 (4) ning (EÜ) nr 1333/2008 (5).

| (2) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti s ja artikli 19 lõiget 6 tuleks muuta, et võimaldada sarnaste biotsiidide kuulumist biotsiidiperesse, kui neid saab piisavalt hinnata tuvastatavate maksimaalsete riskide ja minimaalse tõhusustaseme põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti s ja artikli 19 lõiget 6 tuleks muuta, et võimaldada sarnaste biotsiidide kuulumist biotsiidiperesse, kui neid saab piisavalt hinnata tuvastatavate maksimaalsete riskide ja minimaalse tõhusustaseme põhjal.

| (3) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punktis e ning artikli 19 lõikes 7 tuleks täpsustada, et piirnormid, mis tuleb kehtestada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1935/2004, (6) on migreerumise konkreetsed piirnormid või jääksisalduse piirnormid toiduga kokkupuutuvates materjalides. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punktis e ning artikli 19 lõikes 7 tuleks täpsustada, et piirnormid, mis tuleb kehtestada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1935/2004, (6) on migreerumise konkreetsed piirnormid või jääksisalduse piirnormid toiduga kokkupuutuvates materjalides.

| (4) | Et tagada kooskõla määruse (EL) nr 528/2012 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (7) vahel, tuleks muuta määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 4 punkti b ning lisada sinna klassifitseerimise kriteeriumina 1. kategooria toksilisus sihtelundi suhtes ühekordsel või korduval kokkupuutel, et välistada loa andmine sellise klassifitseerimise kriteeriumile vastava biotsiidi turul kättesaadavaks tegemiseks elanikkonnale. Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 4 punktis c on keelatud loa andmine selliste biotsiidide elanikkonnale turul kättesaadavaks tegemiseks, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (8) XIII lisas sätestatud kriteeriumidele, mille kohaselt aine on püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline (PBT) või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv (vPvB). Kuna aga biotsiidid on sageli segud ja vahel tooted, kohaldatakse neid kriteeriume üksnes ainete suhtes. Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 4 punktis c tuleks viidata biotsiididele, mis koosnevad nimetatud kriteeriumidele vastavatest ainetest, sisaldavad või tekitavad nimetatud kriteeriumidele vastavaid aineid. |
| --- | --- |

(4)

Et tagada kooskõla määruse (EL) nr 528/2012 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (7) vahel, tuleks muuta määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 4 punkti b ning lisada sinna klassifitseerimise kriteeriumina 1. kategooria toksilisus sihtelundi suhtes ühekordsel või korduval kokkupuutel, et välistada loa andmine sellise klassifitseerimise kriteeriumile vastava biotsiidi turul kättesaadavaks tegemiseks elanikkonnale. Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 4 punktis c on keelatud loa andmine selliste biotsiidide elanikkonnale turul kättesaadavaks tegemiseks, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (8) XIII lisas sätestatud kriteeriumidele, mille kohaselt aine on püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline (PBT) või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv (vPvB). Kuna aga biotsiidid on sageli segud ja vahel tooted, kohaldatakse neid kriteeriume üksnes ainete suhtes. Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 4 punktis c tuleks viidata biotsiididele, mis koosnevad nimetatud kriteeriumidele vastavatest ainetest, sisaldavad või tekitavad nimetatud kriteeriumidele vastavaid aineid.

| (5) | Kuna määruse (EL) nr 528/2012 VI lisas ei nimetata võrdlevaid hindamisi, tuleks viide nimetatud lisale kõnealuse määruse artikli 23 lõikest 3 välja jätta. |
| --- | --- |

(5)

Kuna määruse (EL) nr 528/2012 VI lisas ei nimetata võrdlevaid hindamisi, tuleks viide nimetatud lisale kõnealuse määruse artikli 23 lõikest 3 välja jätta.

| (6) | Tuleks muuta määruse (EL) nr 528/2012 artikli 34 lõiget 4, et parandada ristviide artiklile 30. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks muuta määruse (EL) nr 528/2012 artikli 34 lõiget 4, et parandada ristviide artiklile 30.

| (7) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 35 lõikega 3 on ette nähtud, et kui kõik asjaomased liikmesriigid on jõudnud vastastikuse tunnustamise osas referentliikmesriigiga kokkuleppele, antakse biotsiidile luba vastavalt kas selle artikli 33 lõikele 4 või artikli 34 lõikele 6. Samas on sätted, mis viitavad kõikide asjaomaste liikmesriikide poolt vastuvõetavatele otsustele anda vastastikuse tunnustamise kaudu luba, ette nähtud kõnealuse määruse artikli 33 lõikes 3 ja artikli 34 lõikes 6. Seepärast tuleks artikli 35 lõiget 3 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 35 lõikega 3 on ette nähtud, et kui kõik asjaomased liikmesriigid on jõudnud vastastikuse tunnustamise osas referentliikmesriigiga kokkuleppele, antakse biotsiidile luba vastavalt kas selle artikli 33 lõikele 4 või artikli 34 lõikele 6. Samas on sätted, mis viitavad kõikide asjaomaste liikmesriikide poolt vastuvõetavatele otsustele anda vastastikuse tunnustamise kaudu luba, ette nähtud kõnealuse määruse artikli 33 lõikes 3 ja artikli 34 lõikes 6. Seepärast tuleks artikli 35 lõiget 3 vastavalt muuta.

| (8) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 45 lõike 1 teises lõigus nõutakse koos liidu loa uuendamise taotluse esitamisega nimetatud määruse artikli 80 lõikes 1 sätestatud tasude maksmist. Kuid tasusid võib maksta alles pärast seda, kui Euroopa Kemikaaliamet („kemikaaliamet”) on vastavalt nimetatud määruse artikli 45 lõike 3 teisele lõigule esitanud andmed tasude määra kohta. Seepärast ning tagamaks kooskõla nimetatud määruse artikli 7 lõikega 1, artikli 13 lõikega 1 ning artikli 43 lõikega 1, tuleks kõnealuse määruse artikli 45 lõike 1 teine lõik välja jätta. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 45 lõike 1 teises lõigus nõutakse koos liidu loa uuendamise taotluse esitamisega nimetatud määruse artikli 80 lõikes 1 sätestatud tasude maksmist. Kuid tasusid võib maksta alles pärast seda, kui Euroopa Kemikaaliamet („kemikaaliamet”) on vastavalt nimetatud määruse artikli 45 lõike 3 teisele lõigule esitanud andmed tasude määra kohta. Seepärast ning tagamaks kooskõla nimetatud määruse artikli 7 lõikega 1, artikli 13 lõikega 1 ning artikli 43 lõikega 1, tuleks kõnealuse määruse artikli 45 lõike 1 teine lõik välja jätta.

| (9) | Sõna „hävitamine” kasutamine määruse (EL) nr 528/2012 artiklites 52, 89 ja 95 võib olla eksitav ja põhjustada raskusi tõlgendamisel, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/98/EÜ (9) kehtestatud kohustusi. Seetõttu tuleks see välja jätta. |
| --- | --- |

(9)

Sõna „hävitamine” kasutamine määruse (EL) nr 528/2012 artiklites 52, 89 ja 95 võib olla eksitav ja põhjustada raskusi tõlgendamisel, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/98/EÜ (9) kehtestatud kohustusi. Seetõttu tuleks see välja jätta.

| (10) | Määruse (EL) nr 528/2012 artiklis 54 tuleks teha mõned tehnilised parandused, et vältida dubleerimist artikli 54 lõigete 1 ja 3 vahel artikli 80 lõikes 1 sätestatud tasude maksmisel. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) nr 528/2012 artiklis 54 tuleks teha mõned tehnilised parandused, et vältida dubleerimist artikli 54 lõigete 1 ja 3 vahel artikli 80 lõikes 1 sätestatud tasude maksmisel.

| (11) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 60 lõike 3 esimeses ja teises lõigus viidatakse lubade andmisele vastavalt selle artikli 30 lõikele 4, artikli 34 lõikele 6 või artikli 44 lõikele 4. Sätted, mis viitavad otsustele anda lube, on siiski ette nähtud nimetatud määruse artikli 30 lõikega 1, artikli 33 lõigetega 3 ja 4, artikli 34 lõigetega 6 ja 7, artikli 36 lõikega 4, artikli 37 lõigetega 2 ja 3 ning artikli 44 lõikega 5. Lisaks ei viidata nimetatud määruse artikli 60 lõike 3 teises lõigus andmete kaitseperioodile, mis kehtib artikli 26 lõike 1 kohases taotluses esitatud artikli 20 lõikes 1 osutatud andmete suhtes. Seepärast tuleks artikli 60 lõikes 3 viidata ka nimetatud määruse artikli 26 lõikele 3, artikli 30 lõikele 1, artikli 33 lõigetele 3 ja 4, artikli 34 lõigetele 6 ja 7, artikli 36 lõikele 4, artikli 37 lõigetele 2 ja 3 ning artikli 44 lõikele 5. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 60 lõike 3 esimeses ja teises lõigus viidatakse lubade andmisele vastavalt selle artikli 30 lõikele 4, artikli 34 lõikele 6 või artikli 44 lõikele 4. Sätted, mis viitavad otsustele anda lube, on siiski ette nähtud nimetatud määruse artikli 30 lõikega 1, artikli 33 lõigetega 3 ja 4, artikli 34 lõigetega 6 ja 7, artikli 36 lõikega 4, artikli 37 lõigetega 2 ja 3 ning artikli 44 lõikega 5. Lisaks ei viidata nimetatud määruse artikli 60 lõike 3 teises lõigus andmete kaitseperioodile, mis kehtib artikli 26 lõike 1 kohases taotluses esitatud artikli 20 lõikes 1 osutatud andmete suhtes. Seepärast tuleks artikli 60 lõikes 3 viidata ka nimetatud määruse artikli 26 lõikele 3, artikli 30 lõikele 1, artikli 33 lõigetele 3 ja 4, artikli 34 lõigetele 6 ja 7, artikli 36 lõikele 4, artikli 37 lõigetele 2 ja 3 ning artikli 44 lõikele 5.

| (12) | Tuleks muuta määruse (EL) nr 528/2012 artikli 66 lõiget 4, et parandada ristviide artiklile 67. |
| --- | --- |

(12)

Tuleks muuta määruse (EL) nr 528/2012 artikli 66 lõiget 4, et parandada ristviide artiklile 67.

| (13) | Liikmesriikide, kemikaaliameti ja komisjoni vahel tõhusa jõustamisalase koostöö, koordineerimise ja teabevahetuse võimaldamiseks tuleks kemikaaliametile teha ühtlasi ülesandeks toetada ja abistada liikmesriike kontrolli- ja jõustamistegevuses, kasutades asjakohasel juhul olemasolevaid struktuure. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriikide, kemikaaliameti ja komisjoni vahel tõhusa jõustamisalase koostöö, koordineerimise ja teabevahetuse võimaldamiseks tuleks kemikaaliametile teha ühtlasi ülesandeks toetada ja abistada liikmesriike kontrolli- ja jõustamistegevuses, kasutades asjakohasel juhul olemasolevaid struktuure.

| (14) | Et biotsiidi loataotlusi oleks võimalik koostada toimeaine heakskiitmise kuupäevaks, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõike 3 teise lõiguga, peaks selle artiklis 67 sätestatud elektrooniline juurdepääs toimeaineid käsitlevale teabele üldsusele kättesaadavaks tehtud päevast, mil komisjon võtab vastu toimeaine heakskiitmist sätestava määruse. |
| --- | --- |

(14)

Et biotsiidi loataotlusi oleks võimalik koostada toimeaine heakskiitmise kuupäevaks, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõike 3 teise lõiguga, peaks selle artiklis 67 sätestatud elektrooniline juurdepääs toimeaineid käsitlevale teabele üldsusele kättesaadavaks tehtud päevast, mil komisjon võtab vastu toimeaine heakskiitmist sätestava määruse.

| (15) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 77 lõike 1 esimese lõiguga on ette nähtud kemikaaliameti poolt vastavalt artikli 26 lõikele 2 vastuvõetud otsuste edasikaebamise võimalus. Kuna aga artikli 26 lõige 2 ei anna kemikaaliametile otsuste tegemise õigust, tuleks viide nimetatud artiklile artikli 77 lõikest 1 välja jätta. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 77 lõike 1 esimese lõiguga on ette nähtud kemikaaliameti poolt vastavalt artikli 26 lõikele 2 vastuvõetud otsuste edasikaebamise võimalus. Kuna aga artikli 26 lõige 2 ei anna kemikaaliametile otsuste tegemise õigust, tuleks viide nimetatud artiklile artikli 77 lõikest 1 välja jätta.

| (16) | Määruse (EL) nr 528/2012 artiklis 86 osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (10) I lisasse kantud toimeainetele. Täpsustada tuleks, et kõnealust artiklit kohaldatakse kõikide toimeainete suhtes, mille kohta komisjon on võtnud vastu nimetatud lisasse kandmist käsitleva direktiivi, et lisasse kandmise tingimused tuleb heaks kiita ning et heakskiitmise kuupäevaks on lisasse kandmise kuupäev. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EL) nr 528/2012 artiklis 86 osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (10) I lisasse kantud toimeainetele. Täpsustada tuleks, et kõnealust artiklit kohaldatakse kõikide toimeainete suhtes, mille kohta komisjon on võtnud vastu nimetatud lisasse kandmist käsitleva direktiivi, et lisasse kandmise tingimused tuleb heaks kiita ning et heakskiitmise kuupäevaks on lisasse kandmise kuupäev.

| (17) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõike 2 esimeses lõigu kohaselt lubatakse liikmesriikidel kohaldada oma kehtivat süsteemi kuni kaks aastat pärast toimeaine heakskiitmise kuupäeva. Selle artikli 89 lõike 3 esimese lõigu kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kahe aasta jooksul alates biotsiidi heakskiitmise kuupäevast hakatakse andma toodetele lube, neid muutma ja tühistama. Võttes aga arvesse aega, mida nõuavad loaandmisprotsessi eri etapid, eriti juhul, kui liikmesriigid ei ole jätkuvalt vastastikuse tunnustamise suhtes kokkuleppele jõudnud ning otsuse vastuvõtmiseks tuleb küsimusega pöörduda komisjoni poole, on asjakohane pikendada neid tähtaegu kolmele aastale ning kajastada seda pikendamist nimetatud määruse artikli 37 lõike 3 teises lõigus. |
| --- | --- |

(17)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõike 2 esimeses lõigu kohaselt lubatakse liikmesriikidel kohaldada oma kehtivat süsteemi kuni kaks aastat pärast toimeaine heakskiitmise kuupäeva. Selle artikli 89 lõike 3 esimese lõigu kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kahe aasta jooksul alates biotsiidi heakskiitmise kuupäevast hakatakse andma toodetele lube, neid muutma ja tühistama. Võttes aga arvesse aega, mida nõuavad loaandmisprotsessi eri etapid, eriti juhul, kui liikmesriigid ei ole jätkuvalt vastastikuse tunnustamise suhtes kokkuleppele jõudnud ning otsuse vastuvõtmiseks tuleb küsimusega pöörduda komisjoni poole, on asjakohane pikendada neid tähtaegu kolmele aastale ning kajastada seda pikendamist nimetatud määruse artikli 37 lõike 3 teises lõigus.

| (18) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõike 2 esimese lõigu kohaselt võivad liikmesriigid kohaldada olemasolevate toimeainete suhtes oma kehtivat süsteemi. Biotsiid võib sisaldada uute heakskiidetud toimeainete ja olemasolevate veel heakskiitmata toimeainete kombinatsiooni. Et niisugustele toodetele turulepääsu võimaldades innovatsiooni tunnustada, peaks liikmesriikidel olema õigus kohaldada nimetatud toodete suhtes oma kehtivaid süsteeme kuni olemasolev toimeaine on heaks kiidetud ning toodetel on sellest tulenevalt õigus saada luba vastavalt määrusele (EL) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(18)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõike 2 esimese lõigu kohaselt võivad liikmesriigid kohaldada olemasolevate toimeainete suhtes oma kehtivat süsteemi. Biotsiid võib sisaldada uute heakskiidetud toimeainete ja olemasolevate veel heakskiitmata toimeainete kombinatsiooni. Et niisugustele toodetele turulepääsu võimaldades innovatsiooni tunnustada, peaks liikmesriikidel olema õigus kohaldada nimetatud toodete suhtes oma kehtivaid süsteeme kuni olemasolev toimeaine on heaks kiidetud ning toodetel on sellest tulenevalt õigus saada luba vastavalt määrusele (EL) nr 528/2012.

| (19) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõikega 4 ja artikli 93 lõikega 2 on ette nähtud järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise ajavahemikud biotsiididele, millele luba ei anta. Samad ajavahemikud peaksid kehtima juba turul oleva biotsiidi kasutuselt kõrvaldamiseks, kui luba on antud, kuid loa andmise tingimused nõuavad biotsiidi muutmist. |
| --- | --- |

(19)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõikega 4 ja artikli 93 lõikega 2 on ette nähtud järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise ajavahemikud biotsiididele, millele luba ei anta. Samad ajavahemikud peaksid kehtima juba turul oleva biotsiidi kasutuselt kõrvaldamiseks, kui luba on antud, kuid loa andmise tingimused nõuavad biotsiidi muutmist.

| (20) | Määruse (EL) nr 528/2012 artiklis 93 tuleks täpsustada, et selles sätestatud erandi kohaldamine sõltub üksnes liikmesriikide siseriiklikest eeskirjadest. |
| --- | --- |

(20)

Määruse (EL) nr 528/2012 artiklis 93 tuleks täpsustada, et selles sätestatud erandi kohaldamine sõltub üksnes liikmesriikide siseriiklikest eeskirjadest.

| (21) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 94 lõike 1 eesmärk on võimaldada turule lasta tooteid, mida on töödeldud niisuguseid toimeaineid sisaldavate biotsiididega, mida ei ole küll veel heaks kiidetud, kuid mida hinnatakse kas artikli 89 lõikes 1 osutatud tööprogrammi raames või nimetatud määruse artikli 94 lõike 1 kohaselt esitatud taotluse alusel. Viidet määruse (EL) nr 528/2012 artikli 94 lõikele 1 ja artiklile 58 võidakse aga tõlgendada kui tahtmatut erandit artikli 58 lõigete 3 ja 4 märgistus- ja teabenõuetest. Seepärast tuleks nimetatud määruse artikli 94 lõikes 1 viidata ainult artikli 58 lõikele 2. |
| --- | --- |

(21)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 94 lõike 1 eesmärk on võimaldada turule lasta tooteid, mida on töödeldud niisuguseid toimeaineid sisaldavate biotsiididega, mida ei ole küll veel heaks kiidetud, kuid mida hinnatakse kas artikli 89 lõikes 1 osutatud tööprogrammi raames või nimetatud määruse artikli 94 lõike 1 kohaselt esitatud taotluse alusel. Viidet määruse (EL) nr 528/2012 artikli 94 lõikele 1 ja artiklile 58 võidakse aga tõlgendada kui tahtmatut erandit artikli 58 lõigete 3 ja 4 märgistus- ja teabenõuetest. Seepärast tuleks nimetatud määruse artikli 94 lõikes 1 viidata ainult artikli 58 lõikele 2.

| (22) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 94 lõiget 1 kohaldatakse üksnes juba turulelastud töödeldud toodete suhtes ning seepärast sätestati selles enamikule uuematele töödeldud toodetele tahtmatu keeld 1. septembrist 2013 kuni nendes töödeldud toodetes sisalduva toimeaine heakskiitmiseni. Seepärast tuleks artikli 94 lõike 1 kohaldamisala laiendada, hõlmamaks uusi töödeldud tooteid. Nimetatud artikliga tuleks ette näha ka kasutusest kõrvaldamise ajavahemik töödeldud toodetele, mille kohta ei esitata 1. septembriks 2016 taotlust toimeaine heakskiitmiseks asjaomases tooteliigis. Vältimaks võimalikku tõsist kahjulikku mõju ettevõtjatele ja järgides täielikult õiguskindluse põhimõtet, tuleks ette näha nende muudatuste kohaldamine alates 1. septembrist 2013. |
| --- | --- |

(22)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 94 lõiget 1 kohaldatakse üksnes juba turulelastud töödeldud toodete suhtes ning seepärast sätestati selles enamikule uuematele töödeldud toodetele tahtmatu keeld 1. septembrist 2013 kuni nendes töödeldud toodetes sisalduva toimeaine heakskiitmiseni. Seepärast tuleks artikli 94 lõike 1 kohaldamisala laiendada, hõlmamaks uusi töödeldud tooteid. Nimetatud artikliga tuleks ette näha ka kasutusest kõrvaldamise ajavahemik töödeldud toodetele, mille kohta ei esitata 1. septembriks 2016 taotlust toimeaine heakskiitmiseks asjaomases tooteliigis. Vältimaks võimalikku tõsist kahjulikku mõju ettevõtjatele ja järgides täielikult õiguskindluse põhimõtet, tuleks ette näha nende muudatuste kohaldamine alates 1. septembrist 2013.

| (23) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõike 1 esimeses lõigu kohaselt on nõutav toimeaine täieliku toimiku esitamine. Täielik toimik võiks sisaldada direktiivi 98/8/EÜ IIIA või IVA lisas osutatud andmeid. |
| --- | --- |

(23)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõike 1 esimeses lõigu kohaselt on nõutav toimeaine täieliku toimiku esitamine. Täielik toimik võiks sisaldada direktiivi 98/8/EÜ IIIA või IVA lisas osutatud andmeid.

| (24) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõike 1 kolmanda lõigu alusel soovitakse anda artikli 63 lõike 3 teise lõigu kohast andmetele viitamise õigust kõikidele inimeste tervise ja keskkonnariski hindamiseks vajalikele uuringutele, et lubada võimalikud asjaomased isikud kanda nimetatud määruse artikli 95 lõikes 2 osutatud nimekirja. Ilma sellise viitamisõiguseta ei ole paljudel potentsiaalsetel asjaomastel isikutel võimalik artikli 95 lõike 1 nõuded tähtaegselt täita, et saada artikli 95 lõikes 3 osutatud ajaks asjaomasesse nimekirja kantud. Artikli 95 lõike 1 kolmas lõik ei hõlma aga uuringuid säilimise ja käitumise kohta keskkonnas. Kuna potentsiaalsed asjaomased isikud peavad viitamisõiguse eest maksma vastavalt artikli 63 lõikele 3, peaksid nad saama seda õigust täielikult kasutada ja anda seda edasi tootelubade taotlejatele. Seetõttu tuleks artiklit 95 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(24)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõike 1 kolmanda lõigu alusel soovitakse anda artikli 63 lõike 3 teise lõigu kohast andmetele viitamise õigust kõikidele inimeste tervise ja keskkonnariski hindamiseks vajalikele uuringutele, et lubada võimalikud asjaomased isikud kanda nimetatud määruse artikli 95 lõikes 2 osutatud nimekirja. Ilma sellise viitamisõiguseta ei ole paljudel potentsiaalsetel asjaomastel isikutel võimalik artikli 95 lõike 1 nõuded tähtaegselt täita, et saada artikli 95 lõikes 3 osutatud ajaks asjaomasesse nimekirja kantud. Artikli 95 lõike 1 kolmas lõik ei hõlma aga uuringuid säilimise ja käitumise kohta keskkonnas. Kuna potentsiaalsed asjaomased isikud peavad viitamisõiguse eest maksma vastavalt artikli 63 lõikele 3, peaksid nad saama seda õigust täielikult kasutada ja anda seda edasi tootelubade taotlejatele. Seetõttu tuleks artiklit 95 vastavalt muuta.

| (25) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõike 1 viienda lõiguga soovitakse piirata kaitseperioode andmete puhul, mida võib artikli 95 lõike 1 esimese lõigu järgimiseks jagada alates 1. septembrist 2013, kuid mida ei saanud kõnealuseks kuupäevaks veel jagada tootelubade taotluste põhjendamise eesmärgil. See kehtib andmete puhul, mis on seotud toimeaine/tooteliigi kombinatsioonidega, mille kohta ei olnud 1. septembriks 2013 tehtud direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kandmise otsust. Seepärast tuleks kõnealuse määruse artiklis 95 viidata nimetatud kuupäevale. |
| --- | --- |

(25)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõike 1 viienda lõiguga soovitakse piirata kaitseperioode andmete puhul, mida võib artikli 95 lõike 1 esimese lõigu järgimiseks jagada alates 1. septembrist 2013, kuid mida ei saanud kõnealuseks kuupäevaks veel jagada tootelubade taotluste põhjendamise eesmärgil. See kehtib andmete puhul, mis on seotud toimeaine/tooteliigi kombinatsioonidega, mille kohta ei olnud 1. septembriks 2013 tehtud direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kandmise otsust. Seepärast tuleks kõnealuse määruse artiklis 95 viidata nimetatud kuupäevale.

| (26) | Vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõikele 2 peab kemikaaliameti poolt avaldatud nimekiri sisaldama selle artikli 89 lõikes 1 osutatud tööprogrammis osalejate nimesid. Seega võimaldab artikli 95 lõige 2 neil osalejatel kasutada nimetatud määrusega kehtestatud kulude hüvitamise mehhanismi eeliseid. Võimalus kasutada kulude hüvitamise mehhanismi peaks olema kõikidel isikutel, kes on esitanud määrusele (EL) nr 528/2012 või direktiivile 98/8/EÜ vastavalt toimeaine täieliku toimiku või toimiku teabekasutusnõusoleku. See peaks olema kättesaadav ka neile, kes esitavad toimikuid aine kohta, mis ei ole ise toimeaine, kuid mis tekitab toimeaineid. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõikele 2 peab kemikaaliameti poolt avaldatud nimekiri sisaldama selle artikli 89 lõikes 1 osutatud tööprogrammis osalejate nimesid. Seega võimaldab artikli 95 lõige 2 neil osalejatel kasutada nimetatud määrusega kehtestatud kulude hüvitamise mehhanismi eeliseid. Võimalus kasutada kulude hüvitamise mehhanismi peaks olema kõikidel isikutel, kes on esitanud määrusele (EL) nr 528/2012 või direktiivile 98/8/EÜ vastavalt toimeaine täieliku toimiku või toimiku teabekasutusnõusoleku. See peaks olema kättesaadav ka neile, kes esitavad toimikuid aine kohta, mis ei ole ise toimeaine, kuid mis tekitab toimeaineid.

| (27) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõike 3 esimene lõik keelab turule lasta biotsiide, mis sisaldavad toimeaineid, mille tootja või importija („asjaomane isik”) ei ole lisatud nimetatud artiklis osutatud nimekirja. Tulenevalt nimetatud määruse artikli 89 lõikest 2 ja artikli 93 lõikest 2 lubatakse teatavad biotsiidides esinevad toimeained õiguspäraselt turule, kuigi toimeaine täielikku toimikut ei ole veel esitatud. Sellistele ainetele ei tohiks kohaldada artikli 95 lõikest 3 tulenevat keeldu. Veelgi enam, kui ükski aine tootja või importija ei ole kantud nimekirja aine puhul, mille kohta on esitatud toimeaine täielik toimik, peaks teisel isikul olema lubatud viia seda ainet sisaldavaid biotsiide turule, tingimusel, et nimetatud isik, biotsiidi tootja või importija esitab toimiku või toimiku teabekasutusnõude. |
| --- | --- |

(27)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõike 3 esimene lõik keelab turule lasta biotsiide, mis sisaldavad toimeaineid, mille tootja või importija („asjaomane isik”) ei ole lisatud nimetatud artiklis osutatud nimekirja. Tulenevalt nimetatud määruse artikli 89 lõikest 2 ja artikli 93 lõikest 2 lubatakse teatavad biotsiidides esinevad toimeained õiguspäraselt turule, kuigi toimeaine täielikku toimikut ei ole veel esitatud. Sellistele ainetele ei tohiks kohaldada artikli 95 lõikest 3 tulenevat keeldu. Veelgi enam, kui ükski aine tootja või importija ei ole kantud nimekirja aine puhul, mille kohta on esitatud toimeaine täielik toimik, peaks teisel isikul olema lubatud viia seda ainet sisaldavaid biotsiide turule, tingimusel, et nimetatud isik, biotsiidi tootja või importija esitab toimiku või toimiku teabekasutusnõude.

| (28) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõikes 4 sätestatakse, et artiklit 95 kohaldatakse nimetatud määruse I lisa 6. kategoorias loetletud toimeainetele. Need ained on kantud sellesse lisasse esitatud toimeaine täielike toimikute alusel, mille omanikele tuleks anda õigus kasutada nimetatud artikli alusel kehtestatud kulude hüvitamise mehhanismi eeliseid. Edaspidi võib selliste esitamiste alusel kanda sellese lisasse muid aineid. Seepärast tuleks selle lisa 6. kategooriaga reguleerida kõiki niisuguseid aineid. |
| --- | --- |

(28)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 95 lõikes 4 sätestatakse, et artiklit 95 kohaldatakse nimetatud määruse I lisa 6. kategoorias loetletud toimeainetele. Need ained on kantud sellesse lisasse esitatud toimeaine täielike toimikute alusel, mille omanikele tuleks anda õigus kasutada nimetatud artikli alusel kehtestatud kulude hüvitamise mehhanismi eeliseid. Edaspidi võib selliste esitamiste alusel kanda sellese lisasse muid aineid. Seepärast tuleks selle lisa 6. kategooriaga reguleerida kõiki niisuguseid aineid.

| (29) | Määruse (EL) nr 528/2012 V lisas esitatud kirjeldus toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalides kasutatavate biotsiidide kohta peab olema kooskõlas määruses (EÜ) nr 1935/2004 kasutatud terminoloogiaga. |
| --- | --- |

(29)

Määruse (EL) nr 528/2012 V lisas esitatud kirjeldus toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalides kasutatavate biotsiidide kohta peab olema kooskõlas määruses (EÜ) nr 1935/2004 kasutatud terminoloogiaga.

| (30) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 96 esimeses lõigus tuleks täpsustada, et direktiiv 98/8/EÜ tunnistatakse kehtetuks, ilma et see mõjutaks direktiivile 98/8/EÜ viitavate määruse (EL) nr 528/2012 sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(30)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 96 esimeses lõigus tuleks täpsustada, et direktiiv 98/8/EÜ tunnistatakse kehtetuks, ilma et see mõjutaks direktiivile 98/8/EÜ viitavate määruse (EL) nr 528/2012 sätete kohaldamist.

| (31) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 528/2012 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(31)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 528/2012 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 528/2012 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõike 5 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | abiainena kasutatavate biotsiidide suhtes määruse (EÜ) nr 1831/2003 ja määruse (EÜ) nr 1333/2008 tähenduses.” |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 lõike 5 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

abiainena kasutatavate biotsiidide suhtes määruse (EÜ) nr 1831/2003 ja määruse (EÜ) nr 1333/2008 tähenduses.”

| 2) | Artikli 3 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt s asendatakse järgmisega:






  „s) | „biotsiidipere” – rühm biotsiide, millel on






  i) | sarnane kasutusala; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Artikli 3 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt s asendatakse järgmisega:

„s)

„biotsiidipere” – rühm biotsiide, millel on

i)

sarnane kasutusala;

| ii) | samad toimeained; |
| --- | --- |

ii)

samad toimeained;

| iii) | sarnane koostis spetsiifiliste erinevustega ning |
| --- | --- |

iii)

sarnane koostis spetsiifiliste erinevustega ning

| iv) | sarnane riskitase ja tõhusus;”; |
| --- | --- |

iv)

sarnane riskitase ja tõhusus;”;

| b) | punkt v jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

punkt v jäetakse välja.

| 3) | Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | toimeained on kantud I lisasse või asjaomase tooteliigi osas heaks kiidetud ja nende toimeainete suhtes sätestatud nõuded on täidetud;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

toimeained on kantud I lisasse või asjaomase tooteliigi osas heaks kiidetud ja nende toimeainete suhtes sätestatud nõuded on täidetud;”;

| ii) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | vajaduse korral on kehtestatud biotsiidis sisalduvate toimeainete jääkide piirnormid toidus ja söödas vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 315/93, (11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005, (12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 (13) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/32/EÜ, (14) või on niisuguste toimeainete kohta kehtestatud migreerumise konkreetsed piirnormid või jääksisalduse piirnormid toiduga kokkupuutuvates materjalides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1935/2004 (15). |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

vajaduse korral on kehtestatud biotsiidis sisalduvate toimeainete jääkide piirnormid toidus ja söödas vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 315/93, (11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005, (12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 (13) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/32/EÜ, (14) või on niisuguste toimeainete kohta kehtestatud migreerumise konkreetsed piirnormid või jääksisalduse piirnormid toiduga kokkupuutuvates materjalides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1935/2004 (15).

(11)  Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes (EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1)."

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1)."

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11)."

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiv 2002/32/EÜ, loomasöötades sisalduvate ebasoovitavate ainete kohta (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10)."

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ (ELT L 338, 13.11.2004, lk 4).”;"

| b) | lõike 4 punktid b ja c asendatakse järgmisega:






  „b) | see vastab määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohase klassifitseerimise kriteeriumidele:






  — | 1., 2. või 3. kategooria äge suukaudne mürgisus; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõike 4 punktid b ja c asendatakse järgmisega:

„b)

see vastab määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohase klassifitseerimise kriteeriumidele:

—

1., 2. või 3. kategooria äge suukaudne mürgisus;

| — | 1., 2. või 3. kategooria äge nahakaudne mürgisus; |
| --- | --- |

—

1., 2. või 3. kategooria äge nahakaudne mürgisus;

| — | 1., 2. või 3. kategooria äge mürgisus sissehingamisel (gaasid ja tolm/udu); |
| --- | --- |

—

1., 2. või 3. kategooria äge mürgisus sissehingamisel (gaasid ja tolm/udu);

| — | 1. või 2. kategooria äge mürgisus sissehingamisel (aurud); |
| --- | --- |

—

1. või 2. kategooria äge mürgisus sissehingamisel (aurud);

| — | 1. kategooria mürgisus sihtelundi suhtes ühekordsel või korduval kokkupuutel; |
| --- | --- |

—

1. kategooria mürgisus sihtelundi suhtes ühekordsel või korduval kokkupuutel;

| — | 1 A- või 1B-kategooria kantserogeen; |
| --- | --- |

—

1 A- või 1B-kategooria kantserogeen;

| — | 1 A- või 1B-kategooria mutageen või |
| --- | --- |

—

1 A- või 1B-kategooria mutageen või

| — | 1 A- või 1B-kategooria reproduktiivtoksiline aine; |
| --- | --- |

—

1 A- või 1B-kategooria reproduktiivtoksiline aine;

| c) | see koosneb ainest, sisaldab või tekitab ainet, mis vastab määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIII lisas sätestatud kriteeriumidele, mille kohaselt on aine püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv;”; |
| --- | --- |

c)

see koosneb ainest, sisaldab või tekitab ainet, mis vastab määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIII lisas sätestatud kriteeriumidele, mille kohaselt on aine püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv;”;

| c) | lõiked 6 ja 7 asendatakse järgmisega:
  „6.   Biotsiidipere hindamisel VI lisas kehtestatud ühiste põhimõtete kohaselt võetakse arvesse maksimaalset riski inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale ning minimaalset tõhususe taset kõigi võimalike biotsiidiperre kuuluvate biotsiidide puhul.
  Biotsiidiperele antakse luba üksnes juhul, kui:






  a) | taotluses on selgelt välja toodud hindamise aluseks olnud maksimaalne risk inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale, minimaalne tõhususe tase ning artikli 3 lõike 1 punktis s osutatud lubatud muutused koostises ja kasutuses koos nende vastava klassifikatsiooni, ohu- ja hoiatuslausete ning asjakohaste riski vähendamise meetmetega ning |
| --- | --- | --- |

c)

lõiked 6 ja 7 asendatakse järgmisega:

„6.   Biotsiidipere hindamisel VI lisas kehtestatud ühiste põhimõtete kohaselt võetakse arvesse maksimaalset riski inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale ning minimaalset tõhususe taset kõigi võimalike biotsiidiperre kuuluvate biotsiidide puhul.

Biotsiidiperele antakse luba üksnes juhul, kui:

a)

taotluses on selgelt välja toodud hindamise aluseks olnud maksimaalne risk inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale, minimaalne tõhususe tase ning artikli 3 lõike 1 punktis s osutatud lubatud muutused koostises ja kasutuses koos nende vastava klassifikatsiooni, ohu- ja hoiatuslausete ning asjakohaste riski vähendamise meetmetega ning

| b) | käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud hindamise alusel on võimalik kindlaks teha, et kõik biotsiidiperre kuuluvad biotsiidid vastavad lõikes 1 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud hindamise alusel on võimalik kindlaks teha, et kõik biotsiidiperre kuuluvad biotsiidid vastavad lõikes 1 sätestatud tingimustele.

7.   Asjakohasel juhul taotleb tulevane loaomanik või tema esindaja biotsiidis sisalduvate toimeainete puhul jääkide piirnormide kehtestamist kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 315/93, määrusega (EÜ) nr 396/2005, määrusega (EÜ) nr 470/2009 või direktiiviga 2002/32/EÜ, või selliste ainetega seotud migreerumise konkreetsete piirnormide või toiduga kokkupuutuvates materjalides jääksisalduse piirnormide kehtestamist kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1935/2004.”;

| 4) | artikli 23 lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „3.   Taotluse saanud pädev asutus või, kui otsustatakse liidu loa taotluse üle, komisjon keelab või piirab asendamisele kuuluvat toimeainet sisaldava biotsiidi turul kättesaadavaks tegemise või kasutamise, kui kooskõlas artiklis 24 osutatud tehniliste suunistega tehtud võrdlev hindamine näitab, et täidetud on mõlemad järgmised kriteeriumid:”; |
| --- | --- |

4)

artikli 23 lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„3.   Taotluse saanud pädev asutus või, kui otsustatakse liidu loa taotluse üle, komisjon keelab või piirab asendamisele kuuluvat toimeainet sisaldava biotsiidi turul kättesaadavaks tegemise või kasutamise, kui kooskõlas artiklis 24 osutatud tehniliste suunistega tehtud võrdlev hindamine näitab, et täidetud on mõlemad järgmised kriteeriumid:”;

| 5) | artikli 34 lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kooskõlas artikliga 30 hindab referentliikmesriik taotlust ja koostab hindamisaruande kavandi 365 päeva jooksul pärast taotluse kinnitamist ning saadab oma hindamisaruande ja biotsiidi omaduste kokkuvõtte asjaomastele liikmesriikidele ja taotlejale.”; |
| --- | --- |

5)

artikli 34 lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kooskõlas artikliga 30 hindab referentliikmesriik taotlust ja koostab hindamisaruande kavandi 365 päeva jooksul pärast taotluse kinnitamist ning saadab oma hindamisaruande ja biotsiidi omaduste kokkuvõtte asjaomastele liikmesriikidele ja taotlejale.”;

| 6) | artikli 35 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Koordineerimisrühmas annavad kõik lõikes 2 viidatud liikmesriigid oma parima, et saavutada kokkulepe võetavate meetmete suhtes. Nad annavad taotlejale võimaluse esitada oma seisukoht. Kui nad jõuavad 60 päeva jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 2 osutatud lahkarvamuste edastamist kokkuleppele, siis kannab referentliikmesriik saavutatud kokkuleppe biotsiidiregistrisse. Seejärel loetakse menetlus lõpetatuks ning referentliikmesriik ja kõik asjaomased liikmesriigid annavad biotsiidile loa vastavalt kas artikli 33 lõikele 3 või artikli 34 lõikele 6.”; |
| --- | --- |

6)

artikli 35 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Koordineerimisrühmas annavad kõik lõikes 2 viidatud liikmesriigid oma parima, et saavutada kokkulepe võetavate meetmete suhtes. Nad annavad taotlejale võimaluse esitada oma seisukoht. Kui nad jõuavad 60 päeva jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 2 osutatud lahkarvamuste edastamist kokkuleppele, siis kannab referentliikmesriik saavutatud kokkuleppe biotsiidiregistrisse. Seejärel loetakse menetlus lõpetatuks ning referentliikmesriik ja kõik asjaomased liikmesriigid annavad biotsiidile loa vastavalt kas artikli 33 lõikele 3 või artikli 34 lõikele 6.”;

| 7) | artikli 37 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Käesoleva artikli kohase menetluse ajaks peatatakse ajutiselt liikmesriigi kohustus anda biotsiidile luba kolme aasta jooksul alates artikli 89 lõike 3 esimeses lõigus osutatud heakskiitmise kuupäevast.”; |
| --- | --- |

7)

artikli 37 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva artikli kohase menetluse ajaks peatatakse ajutiselt liikmesriigi kohustus anda biotsiidile luba kolme aasta jooksul alates artikli 89 lõike 3 esimeses lõigus osutatud heakskiitmise kuupäevast.”;

| 8) | artikli 45 lõike 1 teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

8)

artikli 45 lõike 1 teine lõik jäetakse välja;

| 9) | artikkel 52 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 52
  Ajapikendus
  Olenemata artiklist 89 annab pädev asutus või, juhul kui biotsiidile on luba antud liidu tasandil, komisjon ajapikendust loa tühistamise või muutmise või selle uuendamisest keeldumise korral olemasolevate varude turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks, välja arvatud juhul, kui biotsiidi turul kättesaadavaks tegemise või kasutamise jätkumine kujutaks vastuvõetamatut riski inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale.
  Ajapikendus asjaomaste biotsiidide olemasolevate varude turul kättesaadavaks tegemiseks on kuni 180 päeva ning nende kasutamiseks täiendavalt kuni 180 päeva.”; |
| --- | --- |

9)

artikkel 52 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 52

Ajapikendus

Olenemata artiklist 89 annab pädev asutus või, juhul kui biotsiidile on luba antud liidu tasandil, komisjon ajapikendust loa tühistamise või muutmise või selle uuendamisest keeldumise korral olemasolevate varude turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks, välja arvatud juhul, kui biotsiidi turul kättesaadavaks tegemise või kasutamise jätkumine kujutaks vastuvõetamatut riski inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale.

Ajapikendus asjaomaste biotsiidide olemasolevate varude turul kättesaadavaks tegemiseks on kuni 180 päeva ning nende kasutamiseks täiendavalt kuni 180 päeva.”;

| 10) | artikli 53 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „1.   Erandina artiklist 17 annab liikmesriigi („sihtliikmesriik”) pädev asutus taotleja taotlusel paralleelse kaubanduse loa teises liikmesriigis („päritoluliikmesriik”) loa saanud biotsiidi turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks sihtliikmesriigis, kui ta teeb lõike 3 alusel kindlaks, et nimetatud biotsiid on samasugune kui biotsiid, mis on sihtliikmesriigis juba lubatud („võrdlustoode”).”; |
| --- | --- |

10)

artikli 53 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Erandina artiklist 17 annab liikmesriigi („sihtliikmesriik”) pädev asutus taotleja taotlusel paralleelse kaubanduse loa teises liikmesriigis („päritoluliikmesriik”) loa saanud biotsiidi turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks sihtliikmesriigis, kui ta teeb lõike 3 alusel kindlaks, et nimetatud biotsiid on samasugune kui biotsiid, mis on sihtliikmesriigis juba lubatud („võrdlustoode”).”;

| 11) | artiklit 54 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui on vaja teha kindlaks toimeainete tehniline samaväärsus, esitab tehnilist samaväärsust kindlaks teha sooviv isik („taotleja”) kemikaaliametile taotluse.”; |
| --- | --- | --- |

11)

artiklit 54 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui on vaja teha kindlaks toimeainete tehniline samaväärsus, esitab tehnilist samaväärsust kindlaks teha sooviv isik („taotleja”) kemikaaliametile taotluse.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kemikaaliamet teavitab taotluse esitajat artikli 80 lõike 1 alusel makstavatest tasudest ja lükkab taotluse tagasi, kui taotleja ei maksa tasusid 30 päeva jooksul. Ta teavitab vastavalt taotlejat.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kemikaaliamet teavitab taotluse esitajat artikli 80 lõike 1 alusel makstavatest tasudest ja lükkab taotluse tagasi, kui taotleja ei maksa tasusid 30 päeva jooksul. Ta teavitab vastavalt taotlejat.”;

| 12) | artikli 56 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „1.   Erandina artiklist 17 võib teadusliku või toote- ja tehnoloogiaalase uurimis- ja arendustegevuse eesmärgil läbi viia uuringu või katse, mis hõlmab loata biotsiidi või üksnes biotsiidis kasutamiseks ette nähtud heaks kiitmata toimeainet („uuring” või „katse”) üksnes käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.”; |
| --- | --- |

12)

artikli 56 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Erandina artiklist 17 võib teadusliku või toote- ja tehnoloogiaalase uurimis- ja arendustegevuse eesmärgil läbi viia uuringu või katse, mis hõlmab loata biotsiidi või üksnes biotsiidis kasutamiseks ette nähtud heaks kiitmata toimeainet („uuring” või „katse”) üksnes käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.”;

| 13) | artikli 58 lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „3.   Töödeldud toote turulelaskmise eest vastutav isik tagab, et märgistus sisaldab lõikes 2 nimetatud teavet, kui:”; |
| --- | --- |

13)

artikli 58 lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„3.   Töödeldud toote turulelaskmise eest vastutav isik tagab, et märgistus sisaldab lõikes 2 nimetatud teavet, kui:”;

| 14) | artikli 60 lõike 3 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:
  „3.   Üksnes olemasolevaid toimeaineid sisaldavale biotsiidile loa saamiseks esitatud andmete kaitseperiood lõpeb kümme aastat pärast selle kuu esimest päeva, mis järgneb artikli 26 lõike 3, artikli 30 lõike 1, artikli 33 lõigete 3 ja 4, artikli 34 lõigete 6 ja 7, artikli 36 lõike 4, artikli 37 lõigete 2 ja 3 või artikli 44 lõike 5 kohase tootele esmakordse loa andmist käsitleva otsuse vastuvõtmise kuupäevale.
  Uut toimeainet sisaldavale biotsiidile loa saamiseks esitatud andmete kaitseperiood lõpeb 15 aastat pärast selle kuu esimest päeva, mis järgneb artikli 26 lõike 3, artikli 30 lõike 1, artikli 33 lõigete 3 ja 4, artikli 34 lõigete 6 ja 7, artikli 36 lõike 4, artikli 37 lõigete 2 ja 3 või artikli 44 lõike 5 kohase tootele esmakordse loa andmist käsitleva otsuse vastuvõtmise kuupäevale.”; |
| --- | --- |

14)

artikli 60 lõike 3 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

„3.   Üksnes olemasolevaid toimeaineid sisaldavale biotsiidile loa saamiseks esitatud andmete kaitseperiood lõpeb kümme aastat pärast selle kuu esimest päeva, mis järgneb artikli 26 lõike 3, artikli 30 lõike 1, artikli 33 lõigete 3 ja 4, artikli 34 lõigete 6 ja 7, artikli 36 lõike 4, artikli 37 lõigete 2 ja 3 või artikli 44 lõike 5 kohase tootele esmakordse loa andmist käsitleva otsuse vastuvõtmise kuupäevale.

Uut toimeainet sisaldavale biotsiidile loa saamiseks esitatud andmete kaitseperiood lõpeb 15 aastat pärast selle kuu esimest päeva, mis järgneb artikli 26 lõike 3, artikli 30 lõike 1, artikli 33 lõigete 3 ja 4, artikli 34 lõigete 6 ja 7, artikli 36 lõike 4, artikli 37 lõigete 2 ja 3 või artikli 44 lõike 5 kohase tootele esmakordse loa andmist käsitleva otsuse vastuvõtmise kuupäevale.”;

| 15) | artikli 66 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Isik, kes esitab käesoleva määruse kohaldamisel kemikaaliametile või pädevale asutusele toimeainega või biotsiidiga seotud teavet, võib taotleda, et artikli 67 lõigetes 3 ja 4 esitatud teavet ei avalikustataks, lisades põhjenduse, miks teabe avalikustamine võib kahjustada tema või muu asjaomase osalise ärihuvisid.”; |
| --- | --- |

15)

artikli 66 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Isik, kes esitab käesoleva määruse kohaldamisel kemikaaliametile või pädevale asutusele toimeainega või biotsiidiga seotud teavet, võib taotleda, et artikli 67 lõigetes 3 ja 4 esitatud teavet ei avalikustataks, lisades põhjenduse, miks teabe avalikustamine võib kahjustada tema või muu asjaomase osalise ärihuvisid.”;

| 16) | artiklit 67 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „1.   Alates kuupäevast, mil komisjon võtab vastu artikli 9 lõike 1 punktis a osutatud rakendusmääruse aine heakskiitmise kohta, tehakse üldsusele tasuta ja hõlpsasti kättesaadavaks kemikaaliameti või komisjoni käsutuses olev järgnev kõnealust toimeainet käsitlev ajakohastatud teave:”; |
| --- | --- | --- |

16)

artiklit 67 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Alates kuupäevast, mil komisjon võtab vastu artikli 9 lõike 1 punktis a osutatud rakendusmääruse aine heakskiitmise kohta, tehakse üldsusele tasuta ja hõlpsasti kättesaadavaks kemikaaliameti või komisjoni käsutuses olev järgnev kõnealust toimeainet käsitlev ajakohastatud teave:”;

| b) | lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „3.   Alates kuupäevast, mil komisjon võtab vastu artikli 9 lõike 1 punktis a osutatud rakendusmääruse toimeaine heakskiitmise kohta, teeb kemikaaliamet, välja arvatud juhul, kui andmete esitaja esitab kooskõlas artikli 66 lõikega 4 pädeva asutuse või kemikaaliameti poolt kehtivaks tunnistatud põhjenduse selle kohta, miks võib avaldamine kahjustada tema või muu asjaomase isiku ärihuve, üldsusele tasuta kättesaadavaks järgmise kõnealust toimeainet käsitleva ajakohastatud teabe:”; |
| --- | --- |

b)

lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„3.   Alates kuupäevast, mil komisjon võtab vastu artikli 9 lõike 1 punktis a osutatud rakendusmääruse toimeaine heakskiitmise kohta, teeb kemikaaliamet, välja arvatud juhul, kui andmete esitaja esitab kooskõlas artikli 66 lõikega 4 pädeva asutuse või kemikaaliameti poolt kehtivaks tunnistatud põhjenduse selle kohta, miks võib avaldamine kahjustada tema või muu asjaomase isiku ärihuve, üldsusele tasuta kättesaadavaks järgmise kõnealust toimeainet käsitleva ajakohastatud teabe:”;

| 17) | artikli 76 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt ka:






  „l) | annab liikmesriikidele kontrolli- ja jõustamistegevusega seotud toetust ja abi.”; |
| --- | --- | --- |

17)

artikli 76 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt ka:

„l)

annab liikmesriikidele kontrolli- ja jõustamistegevusega seotud toetust ja abi.”;

| 18) | artikli 77 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „1.   Kemikaaliameti poolt vastavalt artikli 7 lõikele 2, artikli 13 lõikele 3, artikli 43 lõikele 2 ja artikli 45 lõikele 3, artikli 54 lõigetele 3, 4 ja 5, artikli 63 lõikele 3 ja artikli 64 lõikele 1 vastu võetud otsuseid võib edasi kaevata määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel loodud apellatsiooninõukogule.”; |
| --- | --- |

18)

artikli 77 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Kemikaaliameti poolt vastavalt artikli 7 lõikele 2, artikli 13 lõikele 3, artikli 43 lõikele 2 ja artikli 45 lõikele 3, artikli 54 lõigetele 3, 4 ja 5, artikli 63 lõikele 3 ja artikli 64 lõikele 1 vastu võetud otsuseid võib edasi kaevata määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel loodud apellatsiooninõukogule.”;

| 19) | artikli 78 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 96 lõikes 1 osutatud kemikaaliameti tulu ei kasutata käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmiseks, välja arvatud juhul, kui seda tehakse ühise eesmärgi nimel või ajutise ülekandena kemikaaliameti nõuetekohase toimimise tagamiseks. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kemikaaliameti tulu ei kasutata määrusega (EÜ) nr 1907/2006 ettenähtud ülesannete täitmiseks, välja arvatud juhul, kui seda tehakse ühise eesmärgi nimel või ajutise ülekandena kemikaaliameti nõuetekohase toimimise tagamiseks.”; |
| --- | --- |

19)

artikli 78 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 96 lõikes 1 osutatud kemikaaliameti tulu ei kasutata käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmiseks, välja arvatud juhul, kui seda tehakse ühise eesmärgi nimel või ajutise ülekandena kemikaaliameti nõuetekohase toimimise tagamiseks. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kemikaaliameti tulu ei kasutata määrusega (EÜ) nr 1907/2006 ettenähtud ülesannete täitmiseks, välja arvatud juhul, kui seda tehakse ühise eesmärgi nimel või ajutise ülekandena kemikaaliameti nõuetekohase toimimise tagamiseks.”;

| 20) | artikkel 86 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 86
  Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kantud toimeained
  Toimeained, mille kohta on komisjon vastu võtnud direktiivi, millega need kantakse direktiivi 98/8/EÜ I lisasse, loetakse käesoleva määruse alusel lisasse kandmise kuupäevast heakskiidetuks ja kantakse artikli 9 lõikes 2 osutatud nimekirja. Heakskiitmine sõltub nimetatud komisjoni direktiivides sätestatud tingimustest.”; |
| --- | --- |

20)

artikkel 86 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 86

Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kantud toimeained

Toimeained, mille kohta on komisjon vastu võtnud direktiivi, millega need kantakse direktiivi 98/8/EÜ I lisasse, loetakse käesoleva määruse alusel lisasse kandmise kuupäevast heakskiidetuks ja kantakse artikli 9 lõikes 2 osutatud nimekirja. Heakskiitmine sõltub nimetatud komisjoni direktiivides sätestatud tingimustest.”;

| 21) | artiklit 89 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Erandina käesoleva määruse artikli 17 lõikest 1, artikli 19 lõikest 1 ja artikli 20 lõikest 1 ning ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 1 ja 3 kohaldamist, võib liikmesriik jätkata kõnealuse biotsiidi turul kättesaadavaks tegemise või kasutamise suhtes kehtiva süsteemi või tavade kohaldamist kuni kolm aastat pärast kõnealuse biotsiidi viimase toimeaine heakskiitmise kuupäeva. Asjaomane liikmesriik võib oma riiklike eeskirjade kohaselt lubada oma riigi territooriumil turul kättesaadavaks teha või kasutada üksnes biotsiidi, mis sisaldab ainult:






  a) | olemasolevaid toimeaineid, mida:






  i) | on hinnatud või hinnatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1451/2007 (16) kohaselt, kuid mida ei ole veel kõnealuse tooteliigi osas heaks kiidetud, või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

21)

artiklit 89 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Erandina käesoleva määruse artikli 17 lõikest 1, artikli 19 lõikest 1 ja artikli 20 lõikest 1 ning ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 1 ja 3 kohaldamist, võib liikmesriik jätkata kõnealuse biotsiidi turul kättesaadavaks tegemise või kasutamise suhtes kehtiva süsteemi või tavade kohaldamist kuni kolm aastat pärast kõnealuse biotsiidi viimase toimeaine heakskiitmise kuupäeva. Asjaomane liikmesriik võib oma riiklike eeskirjade kohaselt lubada oma riigi territooriumil turul kättesaadavaks teha või kasutada üksnes biotsiidi, mis sisaldab ainult:

a)

olemasolevaid toimeaineid, mida:

i)

on hinnatud või hinnatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1451/2007 (16) kohaselt, kuid mida ei ole veel kõnealuse tooteliigi osas heaks kiidetud, või

| ii) | mida hinnatakse määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt, kuid mida ei ole veel kõnealuse tooteliigi osas heaks kiidetud; |
| --- | --- |

ii)

mida hinnatakse määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt, kuid mida ei ole veel kõnealuse tooteliigi osas heaks kiidetud;

või

| b) | punktis a osutatud toimeainete ja käesolevale määrusele vastavalt heaks kiidetud toimeainete kombinatsioone.
  Erandina esimesest lõigust võib liikmesriik juhul, kui otsustatakse toimeainet mitte heaks kiita, jätkata biotsiidide turul kättesaadavaks tegemise suhtes kehtiva süsteemi või tavade kohaldamist kuni 12 kuud pärast toimeaine lõike 1 kolmanda lõigu kohaselt heakskiidust keelduva otsuse kuupäeva, ja kasutamise suhtes kehtiva süsteemi või tavade kohaldamist kuni 18 kuud pärast kõnealuse otsuse kuupäeva. |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud toimeainete ja käesolevale määrusele vastavalt heaks kiidetud toimeainete kombinatsioone.

Erandina esimesest lõigust võib liikmesriik juhul, kui otsustatakse toimeainet mitte heaks kiita, jätkata biotsiidide turul kättesaadavaks tegemise suhtes kehtiva süsteemi või tavade kohaldamist kuni 12 kuud pärast toimeaine lõike 1 kolmanda lõigu kohaselt heakskiidust keelduva otsuse kuupäeva, ja kasutamise suhtes kehtiva süsteemi või tavade kohaldamist kuni 18 kuud pärast kõnealuse otsuse kuupäeva.

(16)  Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1451/2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (ELT L 325, 11.12.2007, lk 3).”;"

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui otsus teatava toimeaine heakskiitmise kohta seoses konkreetse tooteliigiga on vastu võetud, tagab liikmesriik, et kolme aasta jooksul alates heakskiitmise kuupäevast hakatakse kõnealust toimeainet sisaldavatele ja kõnealusesse tooteliiki kuuluvatele biotsiididele lube andma või neid muutma ja tühistama käesoleva määruse kohaselt.
  Selleks esitavad isikud, kes soovivad taotleda luba või paralleelset vastastikust tunnustamist kõnealusesse tooteliiki kuuluva biotsiidi puhul, mis ei sisalda muid toimeaineid peale olemasolevate toimeainete, taotluse loa saamiseks või paralleelseks vastastikuseks tunnustamiseks hiljemalt toimeaine(te) heakskiitmise kuupäeval. Mitut toimeainet sisaldavate biotsiidide puhul esitatakse taotlused hiljemalt kõnealuse tooteliigi viimase toimeaine heakskiitmise kuupäeval.
  Kui loataotlust või taotlust paralleelseks vastastikuseks tunnustamiseks ei ole kooskõlas teise lõiguga esitatud:






  a) | ei tohi biotsiidi 180 päeva pärast toimeaine(te) heakskiitmise kuupäeva enam turul kättesaadavaks teha ning |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui otsus teatava toimeaine heakskiitmise kohta seoses konkreetse tooteliigiga on vastu võetud, tagab liikmesriik, et kolme aasta jooksul alates heakskiitmise kuupäevast hakatakse kõnealust toimeainet sisaldavatele ja kõnealusesse tooteliiki kuuluvatele biotsiididele lube andma või neid muutma ja tühistama käesoleva määruse kohaselt.

Selleks esitavad isikud, kes soovivad taotleda luba või paralleelset vastastikust tunnustamist kõnealusesse tooteliiki kuuluva biotsiidi puhul, mis ei sisalda muid toimeaineid peale olemasolevate toimeainete, taotluse loa saamiseks või paralleelseks vastastikuseks tunnustamiseks hiljemalt toimeaine(te) heakskiitmise kuupäeval. Mitut toimeainet sisaldavate biotsiidide puhul esitatakse taotlused hiljemalt kõnealuse tooteliigi viimase toimeaine heakskiitmise kuupäeval.

Kui loataotlust või taotlust paralleelseks vastastikuseks tunnustamiseks ei ole kooskõlas teise lõiguga esitatud:

a)

ei tohi biotsiidi 180 päeva pärast toimeaine(te) heakskiitmise kuupäeva enam turul kättesaadavaks teha ning

| b) | biotsiidi olemasolevate varude kasutamine võib jätkuda kuni 365 päeva pärast toimeaine(te) heakskiitmise kuupäeva.”; |
| --- | --- |

b)

biotsiidi olemasolevate varude kasutamine võib jätkuda kuni 365 päeva pärast toimeaine(te) heakskiitmise kuupäeva.”;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui liikmesriigi pädev asutus või asjakohasel juhul komisjon otsustab juba turul kättesaadavaks tehtud biotsiidi kohta lõike 3 kohaselt esitatud biotsiidiloa taotluse tagasi lükata, otsustab luba mitte anda või kehtestada loa andmisele tingimused, mille kohaselt on vaja sellist toodet muuta, kohaldatakse järgmisi sätteid:






  a) | biotsiidi, millele ei ole luba antud või mis – kui see on asjakohane – ei vasta loa saamise tingimustele, ei tohi 180 päeva pärast pädeva asutuse otsuse tegemise kuupäeva enam turul kättesaadavaks teha; ning |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui liikmesriigi pädev asutus või asjakohasel juhul komisjon otsustab juba turul kättesaadavaks tehtud biotsiidi kohta lõike 3 kohaselt esitatud biotsiidiloa taotluse tagasi lükata, otsustab luba mitte anda või kehtestada loa andmisele tingimused, mille kohaselt on vaja sellist toodet muuta, kohaldatakse järgmisi sätteid:

a)

biotsiidi, millele ei ole luba antud või mis – kui see on asjakohane – ei vasta loa saamise tingimustele, ei tohi 180 päeva pärast pädeva asutuse otsuse tegemise kuupäeva enam turul kättesaadavaks teha; ning

| b) | biotsiidide olemasolevate varude kasutamine võib jätkuda kuni 365 päeva pärast pädeva asutuse otsuse tegemise kuupäeva.”; |
| --- | --- |

b)

biotsiidide olemasolevate varude kasutamine võib jätkuda kuni 365 päeva pärast pädeva asutuse otsuse tegemise kuupäeva.”;

| 22) | artikli 92 lõikesse 2 lisatakse järgmine lause:
  „Direktiivi 98/8/EÜ artiklite 3 või 4 kohaselt loa saanud biotsiide käsitatakse käesoleva määruse artikli 17 kohast luba omavate biotsiididena.”; |
| --- | --- |

22)

artikli 92 lõikesse 2 lisatakse järgmine lause:

„Direktiivi 98/8/EÜ artiklite 3 või 4 kohaselt loa saanud biotsiide käsitatakse käesoleva määruse artikli 17 kohast luba omavate biotsiididena.”;

| 23) | artikkel 93 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 93
  Direktiivi 98/8/EÜ reguleerimisalasse mitte kuuluvaid biotsiide käsitlevad üleminekumeetmed
  Erandina artikli 17 lõikest 1 võib liikmesriik jätkata praegu turul kättesaadavaks tegemise ja kasutamise suhtes kehtiva süsteemi või tavade kohaldamist biotsiidide puhul, mis ei kuulunud direktiivi 98/8/EÜ reguleerimisalasse, kuid kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse, ning mis koosnevad üksnes 1. septembri 2013. aasta seisuga turul kättesaadavatest või biotsiidides kasutatavatest toimeainetest või sisaldavad või tekitavad üksnes selliseid toimeaineid. Erand kehtib ühe alljärgneva kuupäevani:






  a) | kui taotlused kõikide nende toimeainete heakskiitmiseks, millest biotsiid koosneb või mida ta sisaldab või tekitab, esitatakse asjaomase tooteliigi puhul 1. septembriks 2016, siis tähtpäevadeni, mis on sätestatud artikli 89 lõike 2 teises lõigus, artikli 89 lõikes 3 ja artikli 89 lõikes 4, või |
| --- | --- | --- |

23)

artikkel 93 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 93

Direktiivi 98/8/EÜ reguleerimisalasse mitte kuuluvaid biotsiide käsitlevad üleminekumeetmed

Erandina artikli 17 lõikest 1 võib liikmesriik jätkata praegu turul kättesaadavaks tegemise ja kasutamise suhtes kehtiva süsteemi või tavade kohaldamist biotsiidide puhul, mis ei kuulunud direktiivi 98/8/EÜ reguleerimisalasse, kuid kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse, ning mis koosnevad üksnes 1. septembri 2013. aasta seisuga turul kättesaadavatest või biotsiidides kasutatavatest toimeainetest või sisaldavad või tekitavad üksnes selliseid toimeaineid. Erand kehtib ühe alljärgneva kuupäevani:

a)

kui taotlused kõikide nende toimeainete heakskiitmiseks, millest biotsiid koosneb või mida ta sisaldab või tekitab, esitatakse asjaomase tooteliigi puhul 1. septembriks 2016, siis tähtpäevadeni, mis on sätestatud artikli 89 lõike 2 teises lõigus, artikli 89 lõikes 3 ja artikli 89 lõikes 4, või

| b) | kui ühele toimeainetest ei esitata taotlust vastavalt punktile a, siis 1. septembrini 2017.”; |
| --- | --- |

b)

kui ühele toimeainetest ei esitata taotlust vastavalt punktile a, siis 1. septembrini 2017.”;

| 24) | artiklid 94 ja 95 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 94
  Töödeldud tooteid käsitlevad üleminekumeetmed
  1.   Erandina artikli 58 lõikest 2 võib turule lasta töödeldud toodet, mida töödeldi ühe või mitme biotsiidiga või millesse on teadlikult lisatud ühte või mitut biotsiidi, mis sisaldab ainult toimeaineid, mis 1. septembri 2016. aasta seisuga on artikli 89 lõikes 1 osutatud tööprogrammi raames asjaomase tooteliigi osas läbivaatamisel või mille puhul esitati taotlus asjaomase tooteliigi heakskiitmiseks hiljemalt selleks kuupäevaks, või sisaldab ainult selliste ainete ja toimeainete kombinatsiooni, mis on kantud artikli 9 lõike 2 kohaselt koostatud nimekirja asjaomase tooteliigi ja kasutusviisi puhul või I lisasse, kuni ühe tähtpäevani järgmistest:






  a) | pärast otsuse vastuvõtmist saabuv 180. päev, kui pärast 1. septembrit 2016 on vastavaks kasutusviisiks ettenähtud toimeainetest ühe puhul võetud vastu otsus lükata heakskiitmise taotlus tagasi või seda mitte heaks kiita; |
| --- | --- | --- |

24)

artiklid 94 ja 95 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 94

Töödeldud tooteid käsitlevad üleminekumeetmed

1.   Erandina artikli 58 lõikest 2 võib turule lasta töödeldud toodet, mida töödeldi ühe või mitme biotsiidiga või millesse on teadlikult lisatud ühte või mitut biotsiidi, mis sisaldab ainult toimeaineid, mis 1. septembri 2016. aasta seisuga on artikli 89 lõikes 1 osutatud tööprogrammi raames asjaomase tooteliigi osas läbivaatamisel või mille puhul esitati taotlus asjaomase tooteliigi heakskiitmiseks hiljemalt selleks kuupäevaks, või sisaldab ainult selliste ainete ja toimeainete kombinatsiooni, mis on kantud artikli 9 lõike 2 kohaselt koostatud nimekirja asjaomase tooteliigi ja kasutusviisi puhul või I lisasse, kuni ühe tähtpäevani järgmistest:

a)

pärast otsuse vastuvõtmist saabuv 180. päev, kui pärast 1. septembrit 2016 on vastavaks kasutusviisiks ettenähtud toimeainetest ühe puhul võetud vastu otsus lükata heakskiitmise taotlus tagasi või seda mitte heaks kiita;

| b) | muudel juhtudel päev, mil biotsiidis sisalduv viimane heakskiitu vajav toimeaine on asjaomase tooteliigi ja kasutusviisi osas heaks kiidetud. |
| --- | --- |

b)

muudel juhtudel päev, mil biotsiidis sisalduv viimane heakskiitu vajav toimeaine on asjaomase tooteliigi ja kasutusviisi osas heaks kiidetud.

2.   Täiendava erandina artikli 58 lõikest 2 võib toodet, mida töödeldi ühe või mitme biotsiidiga või millesse on teadlikult lisatud ühte või mitut biotsiidi, mis sisaldab muid kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud toimeaineid või toimeaineid, mis on kantud artikli 9 lõike 2 kohaselt koostatud nimekirja asjaomase tooteliigi ja kasutusviisi puhul või I lisasse, viia turule kuni 1. märtsini 2017.

Artikkel 95

Toimeaine toimikule juurdepääsu käsitlevad üleminekumeetmed

1.   Alates 1. septembrist 2013 avaldab ja ajakohastab kemikaaliamet korrapäraselt nimekirja, mis hõlmab kõiki toimeaineid ja kõiki toimeainet tekitavaid aineid, mille kohta on esitatud käesoleva määruse II lisa või direktiivi 98/8/EÜ IIA või IVA lisa ja asjakohasel juhul kõnealuse direktiivi IIIA lisa nõuetele vastav toimik („toimeaine täielik toimik”), mille liikmesriik on käesolevas määruses või nimetatud direktiivis ettenähtud menetluse kohaselt heaks kiitnud või kinnitanud („asjaomased ained”). Iga asjaomase aine puhul sisaldab nimekiri ka kõiki isikuid, kes on esitanud sellise taotluse või käesoleva lõike teise lõigu kohase taotluse kemikaaliametile, nende isikute ülesandeid vastavalt nimetatud lõigule ja tooteliike, mille kohta taotlus esitati, ning aine nimekirja kandmise kuupäeva.

Liidus asuv isik, kes toodab või impordib asjaomast ainet eraldi või biotsiidides („aine tarnija”) või kes toodab või teeb turul kättesaadavaks biotsiidi, mis koosneb sellisest asjaomasest ainest või sisaldab või tekitab seda („toote tarnija”), võib igal ajal esitada kemikaaliametile kas asjaomast ainet käsitleva toimeaine täieliku toimiku, toimeaine täieliku toimiku teabekasutusnõusoleku või viite toimeaine täielikule toimikule, mille kõik andmekaitseperioodid on lõppenud. Pärast toimeaine heakskiitmise otsuse uuendamist võib aine või toote mis tahes tarnija esitada kemikaaliametile kõikide niisuguste andmete teabekasutusnõusoleku, mida taotlust hindav pädev asutus pidas uuendamise seisukohast oluliseks ja mille kaitseperiood ei ole veel lõppenud („asjaomased andmed”).

Kemikaaliamet teavitab teabe esitanud tarnijat artikli 80 lõike 1 alusel makstavatest tasudest. Kemikaaliamet lükkab taotluse tagasi, kui teabe esitanud tarnija ei maksa tasusid 30 päeva jooksul ning teavitab sellest teabe esitanud tarnijat.

Pärast artikli 80 lõikes 1 sätestatud tasude maksmist kinnitab kemikaaliamet, kas taotlus vastab käesoleva lõike teise lõigu nõuetele ning teavitab sellest teabe esitanud tarnijat.

2.   Alates 1. septembrist 2015 ei tohi biotsiidi, mis koosneb lõikes 1 osutatud nimekirja kantud asjaomasest ainest või sisaldab või tekitab seda, teha turul kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui aine tarnija või toote tarnija on selliste tooteliikide puhul, kuhu toode kuulub, kantud lõikes 1 osutatud nimekirja.

3.   Käesoleva artikli lõike 1 teise lõigu kohase taotluse esitamiseks kohaldatakse käesoleva määruse artikli 63 lõiget 3 määruse (EÜ) nr 1451/2007 II lisas loetletud ainetega seotud kõigi toksikoloogiliste, ökotoksikoloogiliste ning keskkonnas säilimise ja käitumise uuringute suhtes, sealhulgas kõigi selliste uuringute suhtes, mis ei käsitle selgroogsetega tehtud katseid.

4.   Lõikes 1 osutatud nimekirja kantud aine tarnijal või toote tarnijal, kellele on käesoleva artikli kohaldamiseks väljastatud teabekasutusnõusolek või antud õigus viidata uuringule lõike 3 kohaselt, on õigus lubada biotsiidiloa taotlejatel viidata kõnealusele teabekasutusnõusolekule või kõnealusele uuringule artikli 20 lõike 1 kohaldamisel.

5.   Erandina artiklist 60 lõpevad 31. detsembril 2025 kõik andmekaitseperioodid toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonide puhul, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1451/2007 II lisas, kuid mille puhul ei olnud direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kandmise kohta enne 1. septembrit 2013 otsust vastu võetud.

6.   Lõikeid 1 kuni 5 ei kohaldata I lisa 1.–5. ja 7. kategoorias loetletud ainete puhul või üksnes niisuguseid aineid sisaldavate biotsiidide puhul.

7.   Kemikaaliamet uuendab korrapäraselt käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nimekirja. Pärast toimeaine heakskiitmise otsuse uuendamist eemaldab kemikaaliamet nimekirjast mis tahes aine tarnija või toote tarnija, kes ei ole pärast uuendamist 12 kuu jooksul esitanud kõiki asjaomaseid andmeid või kõikide asjaomaste andmete teabekasutusnõusolekut kas vastavalt käesoleva artikli lõike 1 teisele lõigule või artikli 13 kohases taotluses.”;

| 25) | artikli 96 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 86, 89–93 ja 95 kohaldamist, tunnistatakse direktiiv 98/8/EÜ kehtetuks alates 1. septembrist 2013.”; |
| --- | --- |

25)

artikli 96 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 86, 89–93 ja 95 kohaldamist, tunnistatakse direktiiv 98/8/EÜ kehtetuks alates 1. septembrist 2013.”;

| 26) | I lisa kirje „6. kategooria” asendatakse järgmisega:
  „6. kategooria – ained, mille puhul on liikmesriik kinnitanud toimeaine toimiku vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikele 3 või sellise toimiku heaks kiitnud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 1”; |
| --- | --- |

26)

I lisa kirje „6. kategooria” asendatakse järgmisega:

„6. kategooria – ained, mille puhul on liikmesriik kinnitanud toimeaine toimiku vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikele 3 või sellise toimiku heaks kiitnud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 1”;

| 27) | V lisa teine lõik pealkirja „Tooteliik 4: toidu- ja söödaruumid” all asendatakse järgmisega:
  „Tooted, mida kasutatakse lisamiseks materjalidele, mis võivad toiduga kokku puutuda.” |
| --- | --- |

27)

V lisa teine lõik pealkirja „Tooteliik 4: toidu- ja söödaruumid” all asendatakse järgmisega:

„Tooted, mida kasutatakse lisamiseks materjalidele, mis võivad toiduga kokku puutuda.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 punkti 24 kohaldatakse alates 1. septembrist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. märts 2014

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

D. KOURKOULAS

---

(1)  ELT C 347, 18.12.2010, lk 62.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. märtsi 2014. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. september 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003, loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 29).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsember 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1333/2008, toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ (ELT L 338, 13.11.2004, lk 4).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ biotsiidide turuleviimise kohta (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

10

---

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/33

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 335/2014,

11. märts 2014,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Enneolematu ulatusega ülemaailmne finantskriis ja majanduslangus on oluliselt pärssinud mitme liikmesriigi majanduskasvu ja kahjustanud finantsstabiilsust ning seega järsult halvendanud nende finants- ja majandustingimusi. Teatavad liikmesriigid on sattunud tõsistesse raskustesse või neid ähvardavad raskused. Eeskätt valmistab liikmesriikidele probleeme majanduskasv ja finantsstabiilsus ning suurenev eelarvepuudujääk ja võlakoormus. |
| --- | --- |

(1)

Enneolematu ulatusega ülemaailmne finantskriis ja majanduslangus on oluliselt pärssinud mitme liikmesriigi majanduskasvu ja kahjustanud finantsstabiilsust ning seega järsult halvendanud nende finants- ja majandustingimusi. Teatavad liikmesriigid on sattunud tõsistesse raskustesse või neid ähvardavad raskused. Eeskätt valmistab liikmesriikidele probleeme majanduskasv ja finantsstabiilsus ning suurenev eelarvepuudujääk ja võlakoormus.

| (2) | On võetud olulisi meetmeid kriisi negatiivse mõju tasakaalustamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõike 2 ning artiklite 136 ja 143 kohaselt. Sellegipoolest suureneb surve liikmesriikide rahalistele vahenditele ning selle leevendamiseks tuleks püüda nõukogu määrusega (EÜ) nr 1198/2006 (3) loodud Euroopa Kalandusfondi rahalisi vahendeid maksimaalselt ja optimaalselt kasutada. |
| --- | --- |

(2)

On võetud olulisi meetmeid kriisi negatiivse mõju tasakaalustamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõike 2 ning artiklite 136 ja 143 kohaselt. Sellegipoolest suureneb surve liikmesriikide rahalistele vahenditele ning selle leevendamiseks tuleks püüda nõukogu määrusega (EÜ) nr 1198/2006 (3) loodud Euroopa Kalandusfondi rahalisi vahendeid maksimaalselt ja optimaalselt kasutada.

| (3) | Selleks et lihtsustada liidu rahastamise juhtimist, kiirendada investeeringute tegemist liikmesriikides ja piirkondades ning parandada rahastamise kättesaadavust majandusele, muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 387/2012 (4) määrust (EÜ) nr 1198/2006. Muudatusega anti luba suurendada Euroopa Kalandusfondist tehtavaid vahe- ja lõppmakseid kümne protsendipunkti võrra praegusest prioriteetse suuna kohta kehtivast kaasrahastamise määrast liikmesriikide puhul, kes on tõsistes finantsstabiilsusega seotud raskustes ning on taotlenud selle meetme kaudu abi saamist. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et lihtsustada liidu rahastamise juhtimist, kiirendada investeeringute tegemist liikmesriikides ja piirkondades ning parandada rahastamise kättesaadavust majandusele, muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 387/2012 (4) määrust (EÜ) nr 1198/2006. Muudatusega anti luba suurendada Euroopa Kalandusfondist tehtavaid vahe- ja lõppmakseid kümne protsendipunkti võrra praegusest prioriteetse suuna kohta kehtivast kaasrahastamise määrast liikmesriikide puhul, kes on tõsistes finantsstabiilsusega seotud raskustes ning on taotlenud selle meetme kaudu abi saamist.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1198/2006 kohaselt võib suuremat kaasrahastamise määra kohaldada 31. detsembrini 2013. Kuna teatavatel liikmesriikidel on ikka veel tõsiseid finantsstabiilsusega seotud probleeme, ei peaks suurema kaasrahastamise määra kohaldamist lubama tingimata vaid 2013. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1198/2006 kohaselt võib suuremat kaasrahastamise määra kohaldada 31. detsembrini 2013. Kuna teatavatel liikmesriikidel on ikka veel tõsiseid finantsstabiilsusega seotud probleeme, ei peaks suurema kaasrahastamise määra kohaldamist lubama tingimata vaid 2013. aasta lõpuni.

| (5) | Liikmesriigid, kes saavad rahalist abi, peaksid saama ka suuremal määral kaasrahastamist rahastamiskõlblikkuse lõppkuupäevani ja taotleda seda oma lõppmakse taotlustes, isegi kui nad rahalist abi enam ei saa. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriigid, kes saavad rahalist abi, peaksid saama ka suuremal määral kaasrahastamist rahastamiskõlblikkuse lõppkuupäevani ja taotleda seda oma lõppmakse taotlustes, isegi kui nad rahalist abi enam ei saa.

| (6) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1198/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1198/2006 vastavalt muuta.

| (7) | Kriisi enneolematut mõju arvestades on kiiresti vaja vastu võtta toetusmeetmed. Seetõttu on asjakohane, et käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(7)

Kriisi enneolematut mõju arvestades on kiiresti vaja vastu võtta toetusmeetmed. Seetõttu on asjakohane, et käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1198/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 76 lõike 3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „3.   Erandina artikli 53 lõikest 3 suurendatakse liikmesriigi taotlusel vahemakseid summa võrra, mis saadakse kümne protsendipunkti suuruse lisatoetuse kohaldamisega iga prioriteetse suuna jaoks ette nähtud selliste kaasrahastamismäärade suhtes (kuni maksimaalselt 100 %-ni), mida kohaldatakse viimati deklareeritud rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude summa suhtes igas tõendatud kuluaruandes, mille on esitanud liikmesriik, kes vastab 31. detsembril 2013 või pärast seda kuupäeva ühele järgmistest tingimustest:”. |
| --- | --- |

1)

Artikli 76 lõike 3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„3.   Erandina artikli 53 lõikest 3 suurendatakse liikmesriigi taotlusel vahemakseid summa võrra, mis saadakse kümne protsendipunkti suuruse lisatoetuse kohaldamisega iga prioriteetse suuna jaoks ette nähtud selliste kaasrahastamismäärade suhtes (kuni maksimaalselt 100 %-ni), mida kohaldatakse viimati deklareeritud rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude summa suhtes igas tõendatud kuluaruandes, mille on esitanud liikmesriik, kes vastab 31. detsembril 2013 või pärast seda kuupäeva ühele järgmistest tingimustest:”.

| 2) | Artikli 77 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Erandina artikli 53 lõikest 3 suurendatakse liikmesriigi taotlusel lõppmakseid summa võrra, mis saadakse kümne protsendipunkti suuruse lisatoetuse kohaldamisega iga prioriteetse suuna jaoks ette nähtud selliste kaasrahastamismäärade suhtes (kuni maksimaalselt 100 %-ni), mida kohaldatakse viimati deklareeritud rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude summa suhtes igas tõendatud kuluaruandes, mille on esitanud liikmesriik, kes vastab 31. detsembril 2013 või pärast seda kuupäeva ühele artikli 76 lõike 3 punktides a, b ja c sätestatud tingimustest.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 77 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Erandina artikli 53 lõikest 3 suurendatakse liikmesriigi taotlusel lõppmakseid summa võrra, mis saadakse kümne protsendipunkti suuruse lisatoetuse kohaldamisega iga prioriteetse suuna jaoks ette nähtud selliste kaasrahastamismäärade suhtes (kuni maksimaalselt 100 %-ni), mida kohaldatakse viimati deklareeritud rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude summa suhtes igas tõendatud kuluaruandes, mille on esitanud liikmesriik, kes vastab 31. detsembril 2013 või pärast seda kuupäeva ühele artikli 76 lõike 3 punktides a, b ja c sätestatud tingimustest.”

| 3) | Artiklit 77a muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Artikli 76 lõikes 3 ja artikli 77 lõikes 2 osutatud erandi annab komisjon sellise liikmesriigi kirjaliku taotluse alusel, kes vastab ühele artikli 76 lõike 3 punktides a, b ja c sätestatud tingimustest.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 77a muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Artikli 76 lõikes 3 ja artikli 77 lõikes 2 osutatud erandi annab komisjon sellise liikmesriigi kirjaliku taotluse alusel, kes vastab ühele artikli 76 lõike 3 punktides a, b ja c sätestatud tingimustest.”;

| b) | lõige 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 5 jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. märts 2014

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

D. KOURKOULAS

---

(1)  ELT C 341, 21.11.2013, lk 75.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2012. aasta määrus (EL) nr 387/2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist (ELT L 129, 16.5.2012, lk 7).

4

---