# Europos Sąjungos L 91/2014

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2014.091.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 91 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. kovo 27d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2014.091.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 91

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. kovo 27d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2014 m. kovo 24 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 307/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 875/2013, kuriuo, atlikus tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį, tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, nustatomas galutinis antidempingo muitas | 1 |
| | * | 2014 m. kovo 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 308/2014, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Almendra de Mallorca / Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina (SGN)] | 7 |
| | * | 2014 m. kovo 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 309/2014, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Aceite de la Comunitat Valenciana (SKVN)] | 9 |
| | * | 2014 m. kovo 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 310/2014 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 10 |
| | * | 2014 m. kovo 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 311/2014 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 12 |
| | * | 2014 m. kovo 26 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 312/2014, kuriuo nustatomas dujų perdavimo tinklų balansavimo kodeksas (
  1
  ) | 15 |
| | * | 2014 m. kovo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 313/2014, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Pecorino Sardo (SKVN)] | 36 |
| | | 2014 m. kovo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 314/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 38 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2014/169/ES |
| | * | 2014 m. kovo 24 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/463/ES dėl Kiprui skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo | 40 |
| | | 2014/170/ES |
| | * | 2014 m. kovo 24 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo sudaromas trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su NNN žvejyba, sąrašas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti | 43 |
| | | 2014/171/ES |
| | * | 2014 m. kovo 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Danijai atstovaujantis narys | 48 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2014 m. kovo 24 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 307/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 875/2013, kuriuo, atlikus tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį, tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, nustatomas galutinis antidempingo muitas

1

*

2014 m. kovo 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 308/2014, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Almendra de Mallorca / Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina (SGN)]

Almendra de Mallorca

Almendra Mallorquina

Ametlla de Mallorca

Ametlla Mallorquina

7

*

2014 m. kovo 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 309/2014, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Aceite de la Comunitat Valenciana (SKVN)]

9

*

2014 m. kovo 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 310/2014 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

10

*

2014 m. kovo 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 311/2014 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

12

*

2014 m. kovo 26 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 312/2014, kuriuo nustatomas dujų perdavimo tinklų balansavimo kodeksas (
  1
  )

1

15

*

2014 m. kovo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 313/2014, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Pecorino Sardo (SKVN)]

36

2014 m. kovo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 314/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

38

SPRENDIMAI

2014/169/ES

*

2014 m. kovo 24 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/463/ES dėl Kiprui skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo

40

2014/170/ES

*

2014 m. kovo 24 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo sudaromas trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su NNN žvejyba, sąrašas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti

43

2014/171/ES

*

2014 m. kovo 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Danijai atstovaujantis narys

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 27.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/1

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 307/2014

2014 m. kovo 24 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 875/2013, kuriuo, atlikus tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį, tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 291 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Atlikus tyrimą (toliau – pradinis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 682/2007 (2) nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 2001 90 30 ir ex 2005 80 00. Nustatytos priemonės – 3,1–12,9 % ad valorem muitas. |
| --- | --- |

(1)

Atlikus tyrimą (toliau – pradinis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 682/2007 (2) nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 2001 90 30 ir ex 2005 80 00. Nustatytos priemonės – 3,1–12,9 % ad valorem muitas.

| (2) | Reglamentu (EB) Nr. 954/2008 (3) Taryba iš dalies pakeitė vienam eksportuojančiam gamintojui taikytas galiojančias priemones ir atitinkamai „visoms kitoms bendrovėms“ taikytą muito normą – po tokio pakeitimo jos dydis buvo 3,1–14,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Reglamentu (EB) Nr. 954/2008 (3) Taryba iš dalies pakeitė vienam eksportuojančiam gamintojui taikytas galiojančias priemones ir atitinkamai „visoms kitoms bendrovėms“ taikytą muito normą – po tokio pakeitimo jos dydis buvo 3,1–14,3 %.

| (3) | Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau – priemonių galiojimo termino peržiūra), Taryba toliau taikė 3,1–14,3 % muitą pagal įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 875/2013 (4). |
| --- | --- |

(3)

Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau – priemonių galiojimo termino peržiūra), Taryba toliau taikė 3,1–14,3 % muitą pagal įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 875/2013 (4).

2.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (4) | Europos Komisija (toliau – Komisija) gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą pateikė eksportuojantis Tailando gamintojas River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (toliau – pareiškėjas). |
| --- | --- |

(4)

Europos Komisija (toliau – Komisija) gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą pateikė eksportuojantis Tailando gamintojas River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (toliau – pareiškėjas).

| (5) | Prašymas buvo susijęs tik su pareiškėjo dempingo aspektais. |
| --- | --- |

(5)

Prašymas buvo susijęs tik su pareiškėjo dempingo aspektais.

| (6) | Jame pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad pasikeitė su pareiškėjo vykdomu dempingu susijusios aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos galiojančios priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. |
| --- | --- |

(6)

Jame pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad pasikeitė su pareiškėjo vykdomu dempingu susijusios aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos galiojančios priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai.

| (7) | Visų pirma pareiškėjas tvirtino, kad pasikeitusios aplinkybės yra susijusios su jo parduodamų produktų asortimento pasikeitimu, kuris turi tiesioginio poveikio gamybos sąnaudoms. Palyginus jo vidaus rinkos kainas su eksporto į Sąjungą kainomis paaiškėjo, kad dempingo skirtumas buvo mažesnis už galiojančias priemones. |
| --- | --- |

(7)

Visų pirma pareiškėjas tvirtino, kad pasikeitusios aplinkybės yra susijusios su jo parduodamų produktų asortimento pasikeitimu, kuris turi tiesioginio poveikio gamybos sąnaudoms. Palyginus jo vidaus rinkos kainas su eksporto į Sąjungą kainomis paaiškėjo, kad dempingo skirtumas buvo mažesnis už galiojančias priemones.

3.   Dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas

| (8) | Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, nusprendė, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros, kurią atliekant tiriami tik su pareiškėju susijusio dempingo aspektai, inicijavimą. Tuo remdamasi 2013 m. vasario 14 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Komisija paskelbė apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(8)

Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, nusprendė, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros, kurią atliekant tiriami tik su pareiškėju susijusio dempingo aspektai, inicijavimą. Tuo remdamasi 2013 m. vasario 14 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Komisija paskelbė apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.

4.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis

| (9) | Atliekant dempingo tyrimą nagrinėtas 2011 m. liepos 1 d.– 2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). |
| --- | --- |

(9)

Atliekant dempingo tyrimą nagrinėtas 2011 m. liepos 1 d.– 2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

5.   Su tyrimu susijusios šalys

| (10) | Komisija pareiškėjui, eksportuojančios šalies atstovams ir Sąjungos gamintojų asociacijai (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, toliau – AETMD) oficialiai pranešė apie tarpinės peržiūros inicijavimą. |
| --- | --- |

(10)

Komisija pareiškėjui, eksportuojančios šalies atstovams ir Sąjungos gamintojų asociacijai (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, toliau – AETMD) oficialiai pranešė apie tarpinės peržiūros inicijavimą.

| (11) | Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(11)

Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

| (12) | Išnagrinėtos AETMD raštu pateiktos pastabos ir prireikus į jas atsižvelgta. |
| --- | --- |

(12)

Išnagrinėtos AETMD raštu pateiktos pastabos ir prireikus į jas atsižvelgta.

| (13) | Siekdama gauti tyrimui reikalingos informacijos, Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą. |
| --- | --- |

(13)

Siekdama gauti tyrimui reikalingos informacijos, Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą.

| (14) | Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint nustatyti dempingą. Komisija surengė tikrinamuosius vizitus pareiškėjo patalpose Tailande – Bankoke ir Kančanaburyje. |
| --- | --- |

(14)

Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint nustatyti dempingą. Komisija surengė tikrinamuosius vizitus pareiškėjo patalpose Tailande – Bankoke ir Kančanaburyje.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (15) | Peržiūrimasis produktas yra tas pats produktas, kaip apibrėžta per pradinį tyrimą ir priemonių galiojimo termino peržiūrą, t. y. Tailando kilmės cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), turintys grūdų pavidalą, paruošti arba konservuoti su actu arba acto rūgštimi, neužšaldyti, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2001 90 30, ir cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), turintys grūdų pavidalą, paruošti arba konservuoti be acto arba acto rūgšties, neužšaldyti, išskyrus produktus, priskiriamus 2006 pozicijai, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2005 80 00. |
| --- | --- |

(15)

Peržiūrimasis produktas yra tas pats produktas, kaip apibrėžta per pradinį tyrimą ir priemonių galiojimo termino peržiūrą, t. y. Tailando kilmės cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), turintys grūdų pavidalą, paruošti arba konservuoti su actu arba acto rūgštimi, neužšaldyti, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2001 90 30, ir cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), turintys grūdų pavidalą, paruošti arba konservuoti be acto arba acto rūgšties, neužšaldyti, išskyrus produktus, priskiriamus 2006 pozicijai, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2005 80 00.

2.   Panašus produktas

| (16) | Kaip nustatyta atlikus pradinį tyrimą ir patvirtinta atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Sąjungoje gaminami ir parduodami cukriniai kukurūzai bei Tailande gaminami ir parduodami cukriniai kukurūzai iš esmės pasižymi tomis pačiomis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis, kaip Tailande gaminami ir eksportui į Sąjungą parduodami cukriniai kukurūzai, o jų pagrindinė naudojimo paskirtis yra ta pati. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(16)

Kaip nustatyta atlikus pradinį tyrimą ir patvirtinta atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Sąjungoje gaminami ir parduodami cukriniai kukurūzai bei Tailande gaminami ir parduodami cukriniai kukurūzai iš esmės pasižymi tomis pačiomis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis, kaip Tailande gaminami ir eksportui į Sąjungą parduodami cukriniai kukurūzai, o jų pagrindinė naudojimo paskirtis yra ta pati. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   DEMPINGAS

1.   Normaliosios vertės nustatymas

| (17) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies pirmąjį sakinį pirmiausia nustatė, ar pareiškėjo bendra panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis per PTL buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei bendra panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per PTL apimties. |
| --- | --- |

(17)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies pirmąjį sakinį pirmiausia nustatė, ar pareiškėjo bendra panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis per PTL buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei bendra panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per PTL apimties.

| (18) | Nustatyta, kad bendras panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. |
| --- | --- |

(18)

Nustatyta, kad bendras panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

| (19) | Po to Komisija nustatė tuos vidaus rinkoje parduotų rūšių produktus, kurie buvo identiški eksportui į Sąjungą parduotų rūšių produktams arba tiesiogiai su jais palyginami. |
| --- | --- |

(19)

Po to Komisija nustatė tuos vidaus rinkoje parduotų rūšių produktus, kurie buvo identiški eksportui į Sąjungą parduotų rūšių produktams arba tiesiogiai su jais palyginami.

| (20) | Komisija nustatė, ar kiekvienos rūšies produktų pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per PTL apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. |
| --- | --- |

(20)

Komisija nustatė, ar kiekvienos rūšies produktų pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per PTL apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.

| (21) | Dėl visų rūšių eksportui į Sąjungą parduotų produktų, Komisija nustatė, kad pareiškėjas pardavimą vidaus rinkoje vykdė tipiškais kiekiais. |
| --- | --- |

(21)

Dėl visų rūšių eksportui į Sąjungą parduotų produktų, Komisija nustatė, kad pareiškėjas pardavimą vidaus rinkoje vykdė tipiškais kiekiais.

| (22) | Be to, Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per PTL dalį, siekdama nuspręsti, ar remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(22)

Be to, Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per PTL dalį, siekdama nuspręsti, ar remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

| (23) | Normalioji vertė pagrįsta faktine kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu






  — | tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir |
| --- | --- | --- |

(23)

Normalioji vertė pagrįsta faktine kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu

—

tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir

| — | vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė. |
| --- | --- |

—

vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

| (24) | Komisijos atlikta pardavimo vidaus rinkoje analizė parodė, kad daugiau kaip 90 % vidaus rinkoje parduoto kiekio buvo parduota pelningai ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už vieneto gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip viso pardavimo vidaus rinkoje per PTL kainų svertinis vidurkis. |
| --- | --- |

(24)

Komisijos atlikta pardavimo vidaus rinkoje analizė parodė, kad daugiau kaip 90 % vidaus rinkoje parduoto kiekio buvo parduota pelningai ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už vieneto gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip viso pardavimo vidaus rinkoje per PTL kainų svertinis vidurkis.

2.   Eksporto kainos nustatymas

| (25) | Visas pareiškėjo pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas tiesiogiai nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje arba Tailande. Todėl eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(25)

Visas pareiškėjo pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas tiesiogiai nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje arba Tailande. Todėl eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.

3.   Palyginimas

| (26) | Komisija palygino normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(26)

Komisija palygino normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (27) | Pagrįstais atvejais Komisija pakoregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(27)

Pagrįstais atvejais Komisija pakoregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

| (28) | Prireikus ir pagrįstais atvejais, koreguojant atsižvelgta į vežimo, draudimo, tvarkymo ir krovos, pakavimo sąnaudų, komisinių, kreditų išlaidų ir banko mokesčių skirtumus. |
| --- | --- |

(28)

Prireikus ir pagrįstais atvejais, koreguojant atsižvelgta į vežimo, draudimo, tvarkymo ir krovos, pakavimo sąnaudų, komisinių, kreditų išlaidų ir banko mokesčių skirtumus.

| (29) | Pareiškėjas paprašė atlikti koregavimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punktą, atsižvelgiant į skirtingą prekės ženklo vertę, kai produktas parduotas kaip nuosavo prekės ženklo produktas vidaus rinkoje ir kai toks produktas parduotas Sąjungos rinkoje. Teigta, kad pareiškėjo nuosavo prekės ženklo vertė Tailando rinkoje yra didesnė nei Sąjungos rinkoje. Siekdamas pagrįsti savo teiginį, pareiškėjas nurodė per pradinį tyrimą ir priemonių galiojimo termino peržiūrą atliktą koregavimą. |
| --- | --- |

(29)

Pareiškėjas paprašė atlikti koregavimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punktą, atsižvelgiant į skirtingą prekės ženklo vertę, kai produktas parduotas kaip nuosavo prekės ženklo produktas vidaus rinkoje ir kai toks produktas parduotas Sąjungos rinkoje. Teigta, kad pareiškėjo nuosavo prekės ženklo vertė Tailando rinkoje yra didesnė nei Sąjungos rinkoje. Siekdamas pagrįsti savo teiginį, pareiškėjas nurodė per pradinį tyrimą ir priemonių galiojimo termino peržiūrą atliktą koregavimą.

| (30) | Tačiau pareiškėjo padėtis per šią tarpinę peržiūrą skiriasi nuo kitų eksportuojančių gamintojų, kuriems per pradinį tyrimą ir priemonių galiojimo termino peržiūrą atliktas koregavimas, padėties. Per pradinį tyrimą ir priemonių galiojimo termino peržiūrą atliktas koregavimas konkrečiai susijęs su eksportuojančiais gamintojais, kurių produktai vidaus rinkoje parduodami kaip nuosavo prekės ženklo produktai, o Sąjungos rinkai – kaip mažmenininkų prekės ženklo produktai. Per šią tarpinę peržiūrą pareiškėjo produktas tiek vidaus rinkoje, tiek Sąjungos rinkoje parduodamas kaip nuosavo prekės ženklo produktas. Be to, per pradinį tyrimą ir priemonių galiojimo termino peržiūrą pakoreguotas pelno dydis, naudojamas apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį. Tačiau šioje tarpinėje peržiūroje normalioji vertė pagrįsta pareiškėjo faktinėmis vidaus rinkos kainomis. |
| --- | --- |

(30)

Tačiau pareiškėjo padėtis per šią tarpinę peržiūrą skiriasi nuo kitų eksportuojančių gamintojų, kuriems per pradinį tyrimą ir priemonių galiojimo termino peržiūrą atliktas koregavimas, padėties. Per pradinį tyrimą ir priemonių galiojimo termino peržiūrą atliktas koregavimas konkrečiai susijęs su eksportuojančiais gamintojais, kurių produktai vidaus rinkoje parduodami kaip nuosavo prekės ženklo produktai, o Sąjungos rinkai – kaip mažmenininkų prekės ženklo produktai. Per šią tarpinę peržiūrą pareiškėjo produktas tiek vidaus rinkoje, tiek Sąjungos rinkoje parduodamas kaip nuosavo prekės ženklo produktas. Be to, per pradinį tyrimą ir priemonių galiojimo termino peržiūrą pakoreguotas pelno dydis, naudojamas apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį. Tačiau šioje tarpinėje peržiūroje normalioji vertė pagrįsta pareiškėjo faktinėmis vidaus rinkos kainomis.

| (31) | Kalbant apie tariamai nepakankamą prekės ženklo vertę produktą parduodant Sąjungos rinkai, nagrinėjamojo produkto su pareiškėjo prekės ženklu importuotojo specializacija – firminių maisto produktų, visų pirma iš Azijos, importas. Pareiškėjui nepavyko paaiškinti, kodėl tam konkrečiam importuotojui parduoto produkto vertė yra mažesnė nei prekės ženklo vertė pareiškėjo vidaus rinkoje, arba pateikti tai pagrindžiančių įrodymų. Todėl Komisija nusprendė, kad pareiškėjas neįrodė, jog tariamas prekės ženklo vertės skirtumas turi įtakos kainoms ar kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(31)

Kalbant apie tariamai nepakankamą prekės ženklo vertę produktą parduodant Sąjungos rinkai, nagrinėjamojo produkto su pareiškėjo prekės ženklu importuotojo specializacija – firminių maisto produktų, visų pirma iš Azijos, importas. Pareiškėjui nepavyko paaiškinti, kodėl tam konkrečiam importuotojui parduoto produkto vertė yra mažesnė nei prekės ženklo vertė pareiškėjo vidaus rinkoje, arba pateikti tai pagrindžiančių įrodymų. Todėl Komisija nusprendė, kad pareiškėjas neįrodė, jog tariamas prekės ženklo vertės skirtumas turi įtakos kainoms ar kainų palyginamumui.

| (32) | Pareiškėjas taip pat prašė atlikti tą patį koregavimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą. Tačiau, kadangi pareiškėjas neįrodė, kad tariamas skirtumas turi įtakos kainoms ar kainų palyginamumui, į koregavimo prašymą pagal minėtą nuostatą taip pat negali būti atsižvelgta. |
| --- | --- |

(32)

Pareiškėjas taip pat prašė atlikti tą patį koregavimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą. Tačiau, kadangi pareiškėjas neįrodė, kad tariamas skirtumas turi įtakos kainoms ar kainų palyginamumui, į koregavimo prašymą pagal minėtą nuostatą taip pat negali būti atsižvelgta.

| (33) | Todėl prašymas dėl koregavimo pagal 2 straipsnio 10 dalies d punktą ir 2 straipsnio 10 dalies k punktą atmetamas. |
| --- | --- |

(33)

Todėl prašymas dėl koregavimo pagal 2 straipsnio 10 dalies d punktą ir 2 straipsnio 10 dalies k punktą atmetamas.

| (34) | Remdamasis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktu, pareiškėjas taip pat paprašė atlikti koregavimą, susijusį su Vyriausybės mokama eksporto mokesčio atskaita. Vyriausybė sumoka tam tikrą sumą pareiškėjui, kai nagrinėjamasis produktas yra parduodamas eksportui, taip pat ir į Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(34)

Remdamasis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktu, pareiškėjas taip pat paprašė atlikti koregavimą, susijusį su Vyriausybės mokama eksporto mokesčio atskaita. Vyriausybė sumoka tam tikrą sumą pareiškėjui, kai nagrinėjamasis produktas yra parduodamas eksportui, taip pat ir į Sąjungos rinką.

| (35) | Pareiškėjas galėjo įrodyti, kad už į Sąjungos rinką eksportuojamą produktą jam sumokama suma, kuri sudaro mažiau nei 0,5 % sąskaitoje faktūroje nurodytos vertės. Vis dėlto, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą, jei įvykdytos tame straipsnyje nustatytos sąlygos, turi būti koreguojama normalioji vertė, o ne eksporto kaina, kaip prašė pareiškėjas. Be to, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nebuvo galima nustatyti tiesioginio ryšio tarp mokėjimo, kurį gavo pareiškėjas už nagrinėjamąjį į Sąjungą eksportuojamą produktą, ir importo mokesčių už žaliavas, kurių fiziškai yra to produkto sudėtyje. |
| --- | --- |

(35)

Pareiškėjas galėjo įrodyti, kad už į Sąjungos rinką eksportuojamą produktą jam sumokama suma, kuri sudaro mažiau nei 0,5 % sąskaitoje faktūroje nurodytos vertės. Vis dėlto, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą, jei įvykdytos tame straipsnyje nustatytos sąlygos, turi būti koreguojama normalioji vertė, o ne eksporto kaina, kaip prašė pareiškėjas. Be to, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nebuvo galima nustatyti tiesioginio ryšio tarp mokėjimo, kurį gavo pareiškėjas už nagrinėjamąjį į Sąjungą eksportuojamą produktą, ir importo mokesčių už žaliavas, kurių fiziškai yra to produkto sudėtyje.

| (36) | Pareiškėjas taip pat prašė atlikti tą patį koregavimą pagal 2 straipsnio 10 dalies k punktą. Tačiau kadangi jis negalėjo įrodyti jokio ryšio tarp eksporto mokesčio atskaitos ir eksportuojamo nagrinėjamojo produkto kainodaros, šio prašymo nebuvo galima patenkinti. |
| --- | --- |

(36)

Pareiškėjas taip pat prašė atlikti tą patį koregavimą pagal 2 straipsnio 10 dalies k punktą. Tačiau kadangi jis negalėjo įrodyti jokio ryšio tarp eksporto mokesčio atskaitos ir eksportuojamo nagrinėjamojo produkto kainodaros, šio prašymo nebuvo galima patenkinti.

| (37) | Todėl prašymas dėl koregavimo, susijusio su eksporto mokesčio atskaita, pagal 2 straipsnio 10 dalies b punktą ir 2 straipsnio 10 dalies k punktą atmetamas. |
| --- | --- |

(37)

Todėl prašymas dėl koregavimo, susijusio su eksporto mokesčio atskaita, pagal 2 straipsnio 10 dalies b punktą ir 2 straipsnio 10 dalies k punktą atmetamas.

4.   Dempingas per PTL

| (38) | Kiekvienos į Sąjungą eksportuotos rūšies nagrinėjamojo produkto svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. |
| --- | --- |

(38)

Kiekvienos į Sąjungą eksportuotos rūšies nagrinėjamojo produkto svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

| (39) | Tuo remiantis nustatyta, kad vidutinis svertinis dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra 3,6 %. |
| --- | --- |

(39)

Tuo remiantis nustatyta, kad vidutinis svertinis dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra 3,6 %.

4.   ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS

| (40) | Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, Komisija nagrinėjo, ar aplinkybės, kuriomis remiantis nustatytas dabartinis dempingo skirtumas, pasikeitė ir ar toks pokytis buvo ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(40)

Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, Komisija nagrinėjo, ar aplinkybės, kuriomis remiantis nustatytas dabartinis dempingo skirtumas, pasikeitė ir ar toks pokytis buvo ilgalaikio pobūdžio.

| (41) | Savo peržiūros prašyme pareiškėjas nurodė jo parduodamų produktų asortimento pasikeitimą, kuris turėtų tiesioginio poveikio gamybos sąnaudoms. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad dėl įmonės restruktūrizavimo pareiškėjas nebegamina ir nebeparduoda tam tikrų kitų produktų, palyginti su pradiniu tyrimo laikotarpiu, ir kad šis pokytis turėjo įtakos nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudoms. |
| --- | --- |

(41)

Savo peržiūros prašyme pareiškėjas nurodė jo parduodamų produktų asortimento pasikeitimą, kuris turėtų tiesioginio poveikio gamybos sąnaudoms. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad dėl įmonės restruktūrizavimo pareiškėjas nebegamina ir nebeparduoda tam tikrų kitų produktų, palyginti su pradiniu tyrimo laikotarpiu, ir kad šis pokytis turėjo įtakos nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudoms.

| (42) | AETMD pastebėjo, kad pareiškėjo įvykdytas restruktūrizavimas galėtų būti neilgalaikio pobūdžio, nes jį galima lengvai panaikinti. |
| --- | --- |

(42)

AETMD pastebėjo, kad pareiškėjo įvykdytas restruktūrizavimas galėtų būti neilgalaikio pobūdžio, nes jį galima lengvai panaikinti.

| (43) | Iš tiesų, pareiškėjo valdyba, jei ji to pageidautų, galėtų panaikinti restruktūrizavimą. Tačiau nėra įrodymų, patvirtinančių, kad pareiškėjo sprendimas restruktūrizuoti ir supaprastinti grupės produktų pardavimą grupės bendrovėse nėra ilgalaikio pobūdžio. Be to, restruktūrizavimas jau įvykdytas 2009 m., o tai rodo, kad nauja įmonės struktūra yra ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(43)

Iš tiesų, pareiškėjo valdyba, jei ji to pageidautų, galėtų panaikinti restruktūrizavimą. Tačiau nėra įrodymų, patvirtinančių, kad pareiškėjo sprendimas restruktūrizuoti ir supaprastinti grupės produktų pardavimą grupės bendrovėse nėra ilgalaikio pobūdžio. Be to, restruktūrizavimas jau įvykdytas 2009 m., o tai rodo, kad nauja įmonės struktūra yra ilgalaikio pobūdžio.

| (44) | Atskleidus faktus AETMD pakartojo savo teiginį, kad toks pokytis, kuriuo remiantis buvo inicijuota peržiūra, negalėjo būti laikomas ilgalaikio pobūdžio pokyčiu. Konkrečiau, jai kilo abejonių dėl grupės vidaus reorganizavimo poveikio gamybos sąnaudoms – ji tvirtino, kad grupės sąnaudos gali būti paprasčiausiai perskirstytos, kad būtų sumažinta normalioji vertė. Todėl naujos gamybos sąnaudos negalėtų būti laikomos ilgalaikėmis. AETMD taip pat pažymėjo, kad patronuojamosios bendrovės, atsakingos už šviežių produktų gamybą ir pardavimą, adresas ir pareiškėjo adresas yra vienodi. AETMD teigė, kad tai – dar vienas įrodymas, jog reorganizavimas nėra reikšmingas ir ilgalaikis. |
| --- | --- |

(44)

Atskleidus faktus AETMD pakartojo savo teiginį, kad toks pokytis, kuriuo remiantis buvo inicijuota peržiūra, negalėjo būti laikomas ilgalaikio pobūdžio pokyčiu. Konkrečiau, jai kilo abejonių dėl grupės vidaus reorganizavimo poveikio gamybos sąnaudoms – ji tvirtino, kad grupės sąnaudos gali būti paprasčiausiai perskirstytos, kad būtų sumažinta normalioji vertė. Todėl naujos gamybos sąnaudos negalėtų būti laikomos ilgalaikėmis. AETMD taip pat pažymėjo, kad patronuojamosios bendrovės, atsakingos už šviežių produktų gamybą ir pardavimą, adresas ir pareiškėjo adresas yra vienodi. AETMD teigė, kad tai – dar vienas įrodymas, jog reorganizavimas nėra reikšmingas ir ilgalaikis.

| (45) | Atsakydamas į 44 konstatuojamojoje dalyje nurodytą AETMD teiginį, pareiškėjas pabrėžė, kad dėl reorganizavimo taip pat pagerėjo sąnaudų apskaitos sistema, pagal kurią nustatytos ir pašalintos kliūtys, siekiant optimizuoti gamybą ir sumažinti gamybos sąnaudas. Pareiškėjas taip pat pabrėžė, kad bet koks 2009 m. atliktos reorganizacijos panaikinimas šiame etape būtų labai sudėtingas procesas, nes patronuojančioji pareiškėjo bendrovė Agripure Holding PLC įtraukta į Tailando vertybinių popierių biržos sąrašus. |
| --- | --- |

(45)

Atsakydamas į 44 konstatuojamojoje dalyje nurodytą AETMD teiginį, pareiškėjas pabrėžė, kad dėl reorganizavimo taip pat pagerėjo sąnaudų apskaitos sistema, pagal kurią nustatytos ir pašalintos kliūtys, siekiant optimizuoti gamybą ir sumažinti gamybos sąnaudas. Pareiškėjas taip pat pabrėžė, kad bet koks 2009 m. atliktos reorganizacijos panaikinimas šiame etape būtų labai sudėtingas procesas, nes patronuojančioji pareiškėjo bendrovė Agripure Holding PLC įtraukta į Tailando vertybinių popierių biržos sąrašus.

| (46) | Dėl pareiškėjo atliktos reorganizacijos galimo panaikinimo kylanti rizika jau aptarta 43 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(46)

Dėl pareiškėjo atliktos reorganizacijos galimo panaikinimo kylanti rizika jau aptarta 43 konstatuojamojoje dalyje.

| (47) | Be to, siekdama patikrinti šios peržiūros inicijavimo prašyme pateiktų teiginių tikslumą, Komisija palygino per pradinį tyrimą (t. y. prieš 2009 m. pareiškėjo atliktą reorganizaciją) ir per PTL į Sąjungą eksportuotų tam tikrų rūšių produktų gamybos sąnaudas. Tas palyginimas patvirtino, kad vieneto gamybos sąnaudos labai pasikeitė. Pasikeitusias vieneto gamybos sąnaudas nulėmė ne tik paprastas sąnaudų perskirstymas, bet esminis netiesioginių gamybos sąnaudų, kaip antai pridėtinių gamybos išlaidų ir darbo jėgos sąnaudų, sumažėjimas. |
| --- | --- |

(47)

Be to, siekdama patikrinti šios peržiūros inicijavimo prašyme pateiktų teiginių tikslumą, Komisija palygino per pradinį tyrimą (t. y. prieš 2009 m. pareiškėjo atliktą reorganizaciją) ir per PTL į Sąjungą eksportuotų tam tikrų rūšių produktų gamybos sąnaudas. Tas palyginimas patvirtino, kad vieneto gamybos sąnaudos labai pasikeitė. Pasikeitusias vieneto gamybos sąnaudas nulėmė ne tik paprastas sąnaudų perskirstymas, bet esminis netiesioginių gamybos sąnaudų, kaip antai pridėtinių gamybos išlaidų ir darbo jėgos sąnaudų, sumažėjimas.

| (48) | Dėl pareiškėjo ir jo patronuojamosios bendrovės vienodo administracinio adreso, tai – bendra verslo praktika. Be to, per tikrinamąjį vizitą pareiškėjo patalpose Komisija pažymėjo, kad gamybos linijos bei patalpos gatavoms prekėms laikyti buvo skirtos cukrinių kukurūzų produkcijai; nebuvo jokių akivaizdžių patronuojamosios bendrovės parduotų šviežių produktų gamybos ir laikymo įrodymų. |
| --- | --- |

(48)

Dėl pareiškėjo ir jo patronuojamosios bendrovės vienodo administracinio adreso, tai – bendra verslo praktika. Be to, per tikrinamąjį vizitą pareiškėjo patalpose Komisija pažymėjo, kad gamybos linijos bei patalpos gatavoms prekėms laikyti buvo skirtos cukrinių kukurūzų produkcijai; nebuvo jokių akivaizdžių patronuojamosios bendrovės parduotų šviežių produktų gamybos ir laikymo įrodymų.

| (49) | Atsižvelgiant į AETMD ir pareiškėjo argumentus ir nustačius de facto vieneto gamybos sąnaudų sumažėjimą nuo pradinio tyrimo iki PTL, AETMD pateiktas argumentas turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(49)

Atsižvelgiant į AETMD ir pareiškėjo argumentus ir nustačius de facto vieneto gamybos sąnaudų sumažėjimą nuo pradinio tyrimo iki PTL, AETMD pateiktas argumentas turi būti atmestas.

| (50) | AETMD taip pat nurodė, kad 2013 m. pareiškėjas planavo padidinti savo gamybos pajėgumus maždaug 40 %. Pasak AETMD, šis faktas prieštarautų pareiškėjo teiginiui, kad naujos peržiūrėtos gamybos sąnaudos (po restruktūrizavimo) būtų ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(50)

AETMD taip pat nurodė, kad 2013 m. pareiškėjas planavo padidinti savo gamybos pajėgumus maždaug 40 %. Pasak AETMD, šis faktas prieštarautų pareiškėjo teiginiui, kad naujos peržiūrėtos gamybos sąnaudos (po restruktūrizavimo) būtų ilgalaikio pobūdžio.

| (51) | Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas šiuo metu didina savo gamybos pajėgumus. Padidėjusių pajėgumų poveikis buvo vienas iš veiksnių, kuriais remiantis per priemonių galiojimo termino peržiūrą padaryta išvada, kad yra rizikos, jog dempingas tęsis (6). |
| --- | --- |

(51)

Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas šiuo metu didina savo gamybos pajėgumus. Padidėjusių pajėgumų poveikis buvo vienas iš veiksnių, kuriais remiantis per priemonių galiojimo termino peržiūrą padaryta išvada, kad yra rizikos, jog dempingas tęsis (6).

| (52) | Atskleidus faktus AETMD pakartojo teiginį, kad investicijos į naujus gamybos pajėgumus neišvengiamai turės įtakos gamybos sąnaudoms ir todėl dabartinės gamybos sąnaudos, su kuriomis atliekant šią peržiūrą palygintos vidaus rinkos kainos (žr. 24 konstatuojamąją dalį), nėra ilgalaikio pobūdžio. Visų pirma AETMD savo skaičiavimus pagrindė esamais šaltiniais, kuriais remdamasi ji padarė išvadą, kad dėl padidėjusio nusidėvėjimo bendros sąnaudos padidėtų maždaug 10 %, palyginti su dabartinėmis sąnaudomis. |
| --- | --- |

(52)

Atskleidus faktus AETMD pakartojo teiginį, kad investicijos į naujus gamybos pajėgumus neišvengiamai turės įtakos gamybos sąnaudoms ir todėl dabartinės gamybos sąnaudos, su kuriomis atliekant šią peržiūrą palygintos vidaus rinkos kainos (žr. 24 konstatuojamąją dalį), nėra ilgalaikio pobūdžio. Visų pirma AETMD savo skaičiavimus pagrindė esamais šaltiniais, kuriais remdamasi ji padarė išvadą, kad dėl padidėjusio nusidėvėjimo bendros sąnaudos padidėtų maždaug 10 %, palyginti su dabartinėmis sąnaudomis.

| (53) | Pareiškėjas nepaneigė AETMD teiginio dėl padidėjusių nusidėvėjimo sąnaudų per se, bet pabrėžė, kad šias padidėjusias nusidėvėjimo sąnaudas kompensuoja padidėjusios bendros pajamos (dėl išaugusio pardavimo) ir kitų sąnaudų sumažėjimas dėl dažnesnio automatizavimo. |
| --- | --- |

(53)

Pareiškėjas nepaneigė AETMD teiginio dėl padidėjusių nusidėvėjimo sąnaudų per se, bet pabrėžė, kad šias padidėjusias nusidėvėjimo sąnaudas kompensuoja padidėjusios bendros pajamos (dėl išaugusio pardavimo) ir kitų sąnaudų sumažėjimas dėl dažnesnio automatizavimo.

| (54) | Kaip nurodyta 51 konstatuojamojoje dalyje, pareiškėjas iš tiesų investuoja į naujus gamybos įrenginius. Investicijos į naujus įrenginius gali nulemti sąnaudų dėl nusidėvėjimo padidėjimą. Kita vertus, ir kaip pabrėžė pareiškėjas, atsakydamas į AETMD pastabas, nauji gamybos įrenginiai taip pat gali nulemti pokyčius (palyginti su esamomis gamybos linijomis), susijusius, pvz., su automatizavimo lygiu. Šie pakeitimai turėtų turėti tiesioginį mažinantį poveikį darbo jėgos ir energijos sąnaudoms ir galėtų kompensuoti nusidėvėjimo sąnaudų padidėjimą. |
| --- | --- |

(54)

Kaip nurodyta 51 konstatuojamojoje dalyje, pareiškėjas iš tiesų investuoja į naujus gamybos įrenginius. Investicijos į naujus įrenginius gali nulemti sąnaudų dėl nusidėvėjimo padidėjimą. Kita vertus, ir kaip pabrėžė pareiškėjas, atsakydamas į AETMD pastabas, nauji gamybos įrenginiai taip pat gali nulemti pokyčius (palyginti su esamomis gamybos linijomis), susijusius, pvz., su automatizavimo lygiu. Šie pakeitimai turėtų turėti tiesioginį mažinantį poveikį darbo jėgos ir energijos sąnaudoms ir galėtų kompensuoti nusidėvėjimo sąnaudų padidėjimą.

| (55) | Apskritai daroma išvada, kad bendro poveikio pagaminto vieneto gamybos sąnaudoms įvertinti negalima, kol nepradėjo veikti nauji įrenginiai ir į apskaitą neįtrauktos visos papildomos išlaidos. |
| --- | --- |

(55)

Apskritai daroma išvada, kad bendro poveikio pagaminto vieneto gamybos sąnaudoms įvertinti negalima, kol nepradėjo veikti nauji įrenginiai ir į apskaitą neįtrauktos visos papildomos išlaidos.

| (56) | Nepaisant to ir atsižvelgiant į investicijų tikslą (didesnis veiksmingumas ir konkurencingumas, mažesnės vieneto gamybos sąnaudos), manoma, kad bent vidutiniu – ilguoju laikotarpiu vieneto gamybos sąnaudos labai nepadidės. Tokiomis aplinkybėmis manoma, kad normalioji vertė vis tiek bus pagrįsta vidaus rinkos kainomis, kaip ir atliekant šią peržiūrą. Todėl AEMTD pateiktas argumentas turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(56)

Nepaisant to ir atsižvelgiant į investicijų tikslą (didesnis veiksmingumas ir konkurencingumas, mažesnės vieneto gamybos sąnaudos), manoma, kad bent vidutiniu – ilguoju laikotarpiu vieneto gamybos sąnaudos labai nepadidės. Tokiomis aplinkybėmis manoma, kad normalioji vertė vis tiek bus pagrįsta vidaus rinkos kainomis, kaip ir atliekant šią peržiūrą. Todėl AEMTD pateiktas argumentas turi būti atmestas.

| (57) | Atskleidus faktus AETMD taip pat suabejojo dėl naujojo dempingo skirtumo ilgalaikio pobūdžio. Ji teigė, kad eksporto kainos, kuriomis remiantis apskaičiuotas dempingo skirtumas, buvo netipiškos. Visų pirma AEMTD teigė, kad






  a) | per PTL eksportuotas kiekis tonomis buvo per maža, kad jį būtų galima laikyti tipišku, ir |
| --- | --- | --- |

(57)

Atskleidus faktus AETMD taip pat suabejojo dėl naujojo dempingo skirtumo ilgalaikio pobūdžio. Ji teigė, kad eksporto kainos, kuriomis remiantis apskaičiuotas dempingo skirtumas, buvo netipiškos. Visų pirma AEMTD teigė, kad

a)

per PTL eksportuotas kiekis tonomis buvo per maža, kad jį būtų galima laikyti tipišku, ir

| b) | pagal 29 konstatuojamąją dalį eksporto kainos turėtų būti laikomos netipiškomis, nes nuosavo prekės ženklo produktų eksporto sandoriai sudarė beveik pusę viso eksporto per PTL. AEMTD nuomone, labiau tikėtina, kad įsigaliojus pasiūlytoms sumažintoms priemonėms didžiąją eksporto į Sąjungą dalį sudarys mažmenininkų prekės ženklo produktai, kurių eksporto kainos bus mažesnės (7). |
| --- | --- |

b)

pagal 29 konstatuojamąją dalį eksporto kainos turėtų būti laikomos netipiškomis, nes nuosavo prekės ženklo produktų eksporto sandoriai sudarė beveik pusę viso eksporto per PTL. AEMTD nuomone, labiau tikėtina, kad įsigaliojus pasiūlytoms sumažintoms priemonėms didžiąją eksporto į Sąjungą dalį sudarys mažmenininkų prekės ženklo produktai, kurių eksporto kainos bus mažesnės (7).

| (58) | Į Sąjungą eksportuoti kiekiai nebuvo dideli, todėl Komisija nustatė, kad pareiškėjo Sąjungai sumokėtos arba mokėtinos kainos už eksportą buvo tipiškos, palyginusi jas su pareiškėjo trečiosioms šalims sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už eksportą. Tuo remiantis buvo padaryta išvada, kad eksporto į Sąjungą kainos, kurias mokėjo pirkėjai, atitiko kainas, kurias mokėjo pirkėjai kitose eksporto rinkose. |
| --- | --- |

(58)

Į Sąjungą eksportuoti kiekiai nebuvo dideli, todėl Komisija nustatė, kad pareiškėjo Sąjungai sumokėtos arba mokėtinos kainos už eksportą buvo tipiškos, palyginusi jas su pareiškėjo trečiosioms šalims sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už eksportą. Tuo remiantis buvo padaryta išvada, kad eksporto į Sąjungą kainos, kurias mokėjo pirkėjai, atitiko kainas, kurias mokėjo pirkėjai kitose eksporto rinkose.

| (59) | Tai, kad egzistuoja skirtingi rinkos segmentai bei nuosavas ir mažmenininkų prekės ženklas, jau nustatyta atliekant ankstesnius tyrimus (8). Tai sudaro svarbią skirtingų rūšių produktų, priskiriamų nagrinėjamojo produkto apibrėžtajai sričiai, apibrėžties dalį. Tuo remiantis nuosavo prekės ženklo produktų eksportas buvo palygintas su nuosavo prekės ženklo produktų pardavimu vidaus rinkoje, o mažmenininkų prekės ženklo produktų pardavimas eksportui buvo palygintas su mažmenininkų prekės ženklo produktų pardavimu vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(59)

Tai, kad egzistuoja skirtingi rinkos segmentai bei nuosavas ir mažmenininkų prekės ženklas, jau nustatyta atliekant ankstesnius tyrimus (8). Tai sudaro svarbią skirtingų rūšių produktų, priskiriamų nagrinėjamojo produkto apibrėžtajai sričiai, apibrėžties dalį. Tuo remiantis nuosavo prekės ženklo produktų eksportas buvo palygintas su nuosavo prekės ženklo produktų pardavimu vidaus rinkoje, o mažmenininkų prekės ženklo produktų pardavimas eksportui buvo palygintas su mažmenininkų prekės ženklo produktų pardavimu vidaus rinkoje.

| (60) | AETMD tvirtinimas, kad būsimą eksportą daugiausia sudarys mažmenininkų prekės ženklo produktai, yra teoriškas, nepagrįstas įrodymais ir todėl nepakankamas, kad būtų galima abejoti nuosavo prekės ženklo produktų eksporto per PTL tipiškumu. Todėl AEMTD teiginys atmetamas. |
| --- | --- |

(60)

AETMD tvirtinimas, kad būsimą eksportą daugiausia sudarys mažmenininkų prekės ženklo produktai, yra teoriškas, nepagrįstas įrodymais ir todėl nepakankamas, kad būtų galima abejoti nuosavo prekės ženklo produktų eksporto per PTL tipiškumu. Todėl AEMTD teiginys atmetamas.

| (61) | AETMD taip pat teigė, kad sumažinus muitą galėtų kilti pavojus, kad priemonių bus vengiama. |
| --- | --- |

(61)

AETMD taip pat teigė, kad sumažinus muitą galėtų kilti pavojus, kad priemonių bus vengiama.

| (62) | Primenama, kad Tailando eksportuojantiems gamintojams jau taikomi skirtingi galiojantys muitai. Taigi pavojus, kad priemonių bus vengiama (t. y. naudojant papildomus TARIC kodus, pagal kuriuos taikomi mažesni muitai), atsirado jau nustačius pradines priemones. Vienam iš šių eksportuojančių gamintojų nustatytas mažesnis muitas per se nepadidina pavojaus, kad eksportuojant iš Tailando apskritai bus vengiama priemonių. |
| --- | --- |

(62)

Primenama, kad Tailando eksportuojantiems gamintojams jau taikomi skirtingi galiojantys muitai. Taigi pavojus, kad priemonių bus vengiama (t. y. naudojant papildomus TARIC kodus, pagal kuriuos taikomi mažesni muitai), atsirado jau nustačius pradines priemones. Vienam iš šių eksportuojančių gamintojų nustatytas mažesnis muitas per se nepadidina pavojaus, kad eksportuojant iš Tailando apskritai bus vengiama priemonių.

| (63) | Be to, jei bus pateikta informacijos, kuria remiantis galima daryti prielaidą, kad muitų vengiama, gali būti pradėtas atitinkamas tyrimas, jei įvykdytos pagrindinio reglamento 13 straipsnyje nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

(63)

Be to, jei bus pateikta informacijos, kuria remiantis galima daryti prielaidą, kad muitų vengiama, gali būti pradėtas atitinkamas tyrimas, jei įvykdytos pagrindinio reglamento 13 straipsnyje nustatytos sąlygos.

| (64) | AETMD taip pat nurodė, kad pareiškėjas galėjo dirbtinai padidinti eksporto į Sąjungą kainas, taikydamas kryžminį kompensavimą ir tuo pačiu metu parduodamas kitus produktus už dirbtinai mažas kainas. |
| --- | --- |

(64)

AETMD taip pat nurodė, kad pareiškėjas galėjo dirbtinai padidinti eksporto į Sąjungą kainas, taikydamas kryžminį kompensavimą ir tuo pačiu metu parduodamas kitus produktus už dirbtinai mažas kainas.

| (65) | Kaip nurodyta 58 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kainos atitiko eksporto į trečiąsias šalis kainas. Taigi nėra požymių, kad eksporto į Sąjungą kainos per PTL buvo dirbtinai didelės, ir todėl šis argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(65)

Kaip nurodyta 58 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kainos atitiko eksporto į trečiąsias šalis kainas. Taigi nėra požymių, kad eksporto į Sąjungą kainos per PTL buvo dirbtinai didelės, ir todėl šis argumentas atmetamas.

5.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (66) | Atsižvelgdama į tyrimo rezultatus, Komisija mano, kad tikslinga iš dalies pakeisti antidempingo muitą, taikomą iš River Kwai International Food Industry Co. Ltd. importuojamam nagrinėjamajam produktui. |
| --- | --- |

(66)

Atsižvelgdama į tyrimo rezultatus, Komisija mano, kad tikslinga iš dalies pakeisti antidempingo muitą, taikomą iš River Kwai International Food Industry Co. Ltd. importuojamam nagrinėjamajam produktui.

| (67) | Be to, pareiškėjo prašymu taip pat pakeičiamas jo adresas Tailande. |
| --- | --- |

(67)

Be to, pareiškėjo prašymu taip pat pakeičiamas jo adresas Tailande.

6.   ATSKLEIDIMAS

| (68) | Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti iš dalies pakeisti Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 875/2013. |
| --- | --- |

(68)

Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti iš dalies pakeisti Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 875/2013.

| (69) | Atskleidus faktus Tailando Vyriausybė teigė, kad bendradarbiaujantiems neatrinktiems eksportuotojams nustatytą vidutinę muito normą taip pat reikėtų peržiūrėti, kad būtų atsižvelgta į šios dalinės tarpinės peržiūros rezultatus. Reikėtų pažymėti, kad šis teiginys susijęs ne tik su šia peržiūra, kuria siekiama pakoreguoti pareiškėjui taikomos galiojančios antidempingo muito normos dydį. Prašymas iš dalies pakeisti antidempingo muitų normos dydį tariamai pasikeitus aplinkybėms turėtų būti pateiktas pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Todėl šis teiginys turi būti atmestas, |
| --- | --- |

(69)

Atskleidus faktus Tailando Vyriausybė teigė, kad bendradarbiaujantiems neatrinktiems eksportuotojams nustatytą vidutinę muito normą taip pat reikėtų peržiūrėti, kad būtų atsižvelgta į šios dalinės tarpinės peržiūros rezultatus. Reikėtų pažymėti, kad šis teiginys susijęs ne tik su šia peržiūra, kuria siekiama pakoreguoti pareiškėjui taikomos galiojančios antidempingo muito normos dydį. Prašymas iš dalies pakeisti antidempingo muitų normos dydį tariamai pasikeitus aplinkybėms turėtų būti pateiktas pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Todėl šis teiginys turi būti atmestas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 875/2013 1 straipsnio 2 dalies lentelės įrašas, skirtas River Kwai International Food Industry Co., Ltd, pakeičiamas taip:

| Bendrovė | Antidempingo muitas (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| „River Kwai International Food Industry Co., Ltd, |
| 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road |
| Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 |
| Tailandas |

Bendrovė

Antidempingo muitas (%)

Papildomas TARIC kodas

„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,

99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road

Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000

Tailandas

3,6

A791“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. TSAFTARIS

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  2007 m. birželio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 682/2007, nustatantis galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkantis laikinąjį muitą, nustatytą tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą (OL L 159, 2007 6 20, p. 14).

2

(3)  2008 m. rugsėjo 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 954/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 682/2007, nustatantį galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkantį laikinąjį muitą, nustatytą tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą (OL L 260, 2008 9 30, p. 1).

3

(4)  2013 m. rugsėjo 2 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 875/2013, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 244, 2013 9 13, p. 1).

4

(5)  OL C 42, 2013 2 14, p. 7.

5

(6)  Žr. priemonių galiojimo termino peržiūros 49–75 konstatuojamąsias dalis.

6

(7)  Žr. priemonių galiojimo termino peržiūros 86 konstatuojamąją dalį.

7

(8)  Žr. priemonių galiojimo termino peržiūros 85 konstatuojamąją dalį.

8

---

| 27.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/7

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 308/2014

2014 m. kovo 20 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Almendra de Mallorca / Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Ispanijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Almendra de Mallorca“ / „Almendra Mallorquina“ / „Ametlla de Mallorca“ / „Ametlla Mallorquina“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Ispanijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Almendra de Mallorca“ / „Almendra Mallorquina“ / „Ametlla de Mallorca“ / „Ametlla Mallorquina“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Almendra de Mallorca“ / „Almendra Mallorquina“ / „Ametlla de Mallorca“ / „Ametlla Mallorquina“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Almendra de Mallorca“ / „Almendra Mallorquina“ / „Ametlla de Mallorca“ / „Ametlla Mallorquina“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 20 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  OL C 317, 2013 10 31, p. 8.

2

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.6 klasė.   Švieži ar perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdai

ISPANIJA

Almendra de Mallorca / Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina (SGN)

---

| 27.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/9

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 309/2014

2014 m. kovo 20 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Aceite de la Comunitat Valenciana (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Ispanijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Aceite de la Comunitat Valenciana“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Ispanijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Aceite de la Comunitat Valenciana“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Aceite de la Comunitat Valenciana“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Aceite de la Comunitat Valenciana“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pavadinimas „Aceite de la Comunitat Valenciana“ (SKVN) įregistruojamas.

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas apibrėžia 1.5 klasės produktą: aliejus ir riebalai (sviestas, margarinas, aliejus ir kt.); Komisijos reglamento (EB) Nr. 1898/2006 (3) II priedas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 20 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  OL C 276, 2013 9 25, p. 9.

2

(3)  2006 m. gruodžio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1898/2006, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos įgyvendinimo taisykles (OL L 369, 2006 12 23, p. 1).

3

---

| 27.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/10

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 310/2014

2014 m. kovo 25 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius;

| (3) | laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą; |
| --- | --- |

(3)

laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą;

| (4) | reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija jos turėtojas galėtų dar tam tikrą laikotarpį remtis, kaip nustatyta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 (2) 12 straipsnio 6 dalyje. Toks laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai; |
| --- | --- |

(4)

reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija jos turėtojas galėtų dar tam tikrą laikotarpį remtis, kaip nustatyta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 (2) 12 straipsnio 6 dalyje. Toks laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai;

| (5) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Remiantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi, privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius po šio reglamento įsigaliojimo.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 25 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2913/92, nustatantis Bendrijos muitinės kodeksą (OL L 302, 1992 10 19, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Spalvoto vaizdo monitorius, kurio apytiksliai matmenys 46 × 37 × 21 cm, su skystakristaliu vaizduokliu (LCD), kurio ekrano įstrižainė apie 48 cm (19 colių), ir:






  — | savoji skyra 1 440 × 900 pikselių, |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Spalvoto vaizdo monitorius, kurio apytiksliai matmenys 46 × 37 × 21 cm, su skystakristaliu vaizduokliu (LCD), kurio ekrano įstrižainė apie 48 cm (19 colių), ir:

—

savoji skyra 1 440 × 900 pikselių,

| — | galima skyra 640 × 480, 800 × 600, 1 024 × 768 ir 1 280 × 1 024 pikselių, |
| --- | --- |

—

galima skyra 640 × 480, 800 × 600, 1 024 × 768 ir 1 280 × 1 024 pikselių,

| — | kraštinių santykis 16:10, |
| --- | --- |

—

kraštinių santykis 16:10,

| — | taško žingsnis 0,285 mm, |
| --- | --- |

—

taško žingsnis 0,285 mm,

| — | skaistis 300 cd/m2, |
| --- | --- |

—

skaistis 300 cd/m2,

| — | kontrastas 500:1, |
| --- | --- |

—

kontrastas 500:1,

| — | atsako trukmė 8 ms, |
| --- | --- |

—

atsako trukmė 8 ms,

| — | su dviem garsiakalbiais, |
| --- | --- |

—

su dviem garsiakalbiais,

| — | su įjungimo ir valdymo mygtukais. |
| --- | --- |

—

su įjungimo ir valdymo mygtukais.

Monitoriuje įrengtos šios sąsajos:

| — | DVI-D, |
| --- | --- |

—

DVI-D,

| — | dvi VGA, |
| --- | --- |

—

dvi VGA,

Jis yra su stovu su kreipiamuoju mechanizmu.

Monitorius skirtas naudoti su automatinio duomenų apdorojimo (ADA) mašinomis.

8528 51 00

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 8528 ir 8528 51 00 atitinkančiais prekių aprašymais.

Atsižvelgiant į monitoriaus objektyvias charakteristikas, kaip antai skyrą, galimą skyrą, kraštinių santykį, tinkamą ilgai žiūrėti iš arti taško žingsnį, skaistį, sąsajas, kurios paprastai naudojamos ADA sistemose, ir tai, kad yra kreipiamasis mechanizmas, monitorius yra skirtas naudoti vien tik arba daugiausia ADA sistemoje, priskiriamoje 8471 pozicijai.

Todėl monitorius klasifikuotinas kaip kitas monitorius, priskiriamas aparatams, naudojamiems vien tik arba daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemoje, priskiriamoje 8471 pozicijai, priskiriant KN kodą 8528 51 00.

---

| 27.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/12

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 311/2014

2014 m. kovo 25 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius;

| (3) | laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais; |
| --- | --- |

(3)

laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais;

| (4) | reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija apie prekes, kurioms taikomas šis reglamentas, jos turėtojas galėtų remtis dar tam tikrą laiką, kaip nustatyta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 (2) 12 straipsnio 6 dalyje. Tas laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai; |
| --- | --- |

(4)

reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija apie prekes, kurioms taikomas šis reglamentas, jos turėtojas galėtų remtis dar tam tikrą laiką, kaip nustatyta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 (2) 12 straipsnio 6 dalyje. Tas laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytus KN kodus.

2 straipsnis

Vadovaujantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi, šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija galima remtis dar tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 25 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2913/92, nustatantis Bendrijos muitinės kodeksą (OL L 302, 1992 10 19, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Mašina, atliekanti garso atkūrimo ir redagavimo funkcijas, sumontuota korpuse, kurio apytiksliai matmenys 43 × 15 × 8 cm.
  Joje įrengtas CD skaitlys ir garso išvestis. Joje yra rankenėlės, mygtukai, slankikliai ir nedidelis skystakristalio vaizduoklio (LCD) rodytuvas.
  Mašina galima redaguoti garsą: joje yra vientiso ciklo taškų (angl. loop points) nustatymo, trūkčiojimo aktyvinimo (angl. stutter starts), taktų per minutę (TPM) skaitiklio ir tilsmo funkcijos.
  Mašina skirta neprofesionaliam garso atkūrimui ir redagavimui. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

1.

Mašina, atliekanti garso atkūrimo ir redagavimo funkcijas, sumontuota korpuse, kurio apytiksliai matmenys 43 × 15 × 8 cm.

Joje įrengtas CD skaitlys ir garso išvestis. Joje yra rankenėlės, mygtukai, slankikliai ir nedidelis skystakristalio vaizduoklio (LCD) rodytuvas.

Mašina galima redaguoti garsą: joje yra vientiso ciklo taškų (angl. loop points) nustatymo, trūkčiojimo aktyvinimo (angl. stutter starts), taktų per minutę (TPM) skaitiklio ir tilsmo funkcijos.

Mašina skirta neprofesionaliam garso atkūrimui ir redagavimui.

8519 81 35

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, XVI skyriaus 3 pastaba ir KN kodus 8519, 8519 81 ir 8519 81 35 atitinkančiais prekių aprašymais.

Kadangi mašina skirta dviem alternatyvioms (garso atkūrimo ir garso redagavimo) funkcijoms atlikti, pagal XVI skyriaus 3 pastabą ji klasifikuotina kaip mašina, atliekanti pagrindinę funkciją.

Atsižvelgiant į jos objektyvias charakteristikas, būtent į tai, kad joje yra tik viena garso failų įvesties galimybė (CD skaitlys), o redagavimo galimybės yra ribotos, mašinos pagrindinė funkcija yra garso atkūrimo funkcija.

Todėl mašina klasifikuotina kaip kitas garso įrašymo arba atkūrimo aparatas su lazerine skaitymo sistema, priskiriant KN kodą 8519 81 35.

| 2. | Mašina, atliekanti garso atkūrimo ir redagavimo / maišymo funkcijas (vadinamasis diskotekos vedėjo universalusis grotuvas), sumontuota korpuse, kurio apytiksliai matmenys 40 × 32 × 10 cm.
  Joje įrengtas CD skaitlys ir įvairios sąsajos (USB, garso išvesties, SD kortelių skaitytuvas). Joje yra rankenėlės, mygtukai, slankikliai ir 6,1 colio skystakristalio vaizduoklio (LCD) rodytuvas.
  Mašina galima redaguoti ir maišyti garsą. Tuo tikslu joje, be kitų dalykų, įdiegtos:






  — | automatinio taktų per minutę (TPM) skaitlio funkcija; |
| --- | --- | --- |

2.

Mašina, atliekanti garso atkūrimo ir redagavimo / maišymo funkcijas (vadinamasis diskotekos vedėjo universalusis grotuvas), sumontuota korpuse, kurio apytiksliai matmenys 40 × 32 × 10 cm.

Joje įrengtas CD skaitlys ir įvairios sąsajos (USB, garso išvesties, SD kortelių skaitytuvas). Joje yra rankenėlės, mygtukai, slankikliai ir 6,1 colio skystakristalio vaizduoklio (LCD) rodytuvas.

Mašina galima redaguoti ir maišyti garsą. Tuo tikslu joje, be kitų dalykų, įdiegtos:

—

automatinio taktų per minutę (TPM) skaitlio funkcija;

| — | tilsmo pradžios ir pabaigos funkcija; |
| --- | --- |

—

tilsmo pradžios ir pabaigos funkcija;

| — | svarbių takelio momentų žymėjimo funkcija; |
| --- | --- |

—

svarbių takelio momentų žymėjimo funkcija;

| — | ciklo funkcija; |
| --- | --- |

—

ciklo funkcija;

| — | 4 taktų ciklo funkcija; |
| --- | --- |

—

4 taktų ciklo funkcija;

| — | žymos nustatymo funkcija. |
| --- | --- |

—

žymos nustatymo funkcija.

Mašina skirta profesionaliems diskotekų vedėjams ir naudojama garsui atkurti, redaguoti ir maišyti.

Atkuriami, redaguojami ir maišomi garso failai gali būti gaunami iš įvairių šaltinių (CD skaitlio, automatinio duomenų apdorojimo (ADA) mašinos, USB atmintuko ar SD kortelės).

Mašina gali veikti savarankiškai arba kartu su ADA mašina.

8543 70 90

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, XVI skyriaus 3 pastaba ir KN kodus 8543, 8543 70 ir 8543 70 90 atitinkančiais prekių aprašymais.

Kadangi mašina skirta dviem alternatyvioms (garso atkūrimo ir garso redagavimo / maišymo) funkcijoms atlikti, pagal XVI skyriaus 3 pastabą ji klasifikuotina kaip mašina, atliekanti pagrindinę funkciją.

Atsižvelgiant į jos objektyvias charakteristikas, būtent į techninių funkcijų, skirtų garsui redaguoti ir maišyti, skaičių, galimybę maišyti garso failus iš įvairių šaltinių, taip pat į mašinos konstrukciją ir koncepciją, mašinos pagrindinė funkcija yra garso redagavimo / maišymo funkcija. Todėl ji nepriskirtina 8519 pozicijai.

Todėl mašina klasifikuotina kaip kitos tam tikras tik joms būdingas funkcijas atliekančios elektros mašinos ir aparatai, nenurodyti kitoje 85 skirsnio vietoje, priskiriant KN kodą 8543 70 90.

---

| 27.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/15

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 312/2014

2014 m. kovo 26 d.

kuriuo nustatomas dujų perdavimo tinklų balansavimo kodeksas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2009 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1775/2005 (1), ypač į jo 6 straipsnio 11 dalį,

kadangi:

| (1) | siekiant užsibrėžto tikslo padidinti konkurencingumą ir užtikrinti, kad visi vartotojai galėtų pirkti energiją mažiausiomis kainomis, itin svarbu skubiai užbaigti kurti visiškai veikiančią ir tarpusavyje susietą energijos vidaus rinką, kuri padėtų užtikrinti tvarų energijos tiekimą Sąjungos ekonomikai prieinama kaina; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užsibrėžto tikslo padidinti konkurencingumą ir užtikrinti, kad visi vartotojai galėtų pirkti energiją mažiausiomis kainomis, itin svarbu skubiai užbaigti kurti visiškai veikiančią ir tarpusavyje susietą energijos vidaus rinką, kuri padėtų užtikrinti tvarų energijos tiekimą Sąjungos ekonomikai prieinama kaina;

| (2) | siekiant didesnės rinkos integracijos, svarbu, kad dujų perdavimo tinklų balansavimo taisyklės palengvintų prekybą dujomis balansavimo zonose ir taip padėtų siekti rinkos likvidumo. Todėl šiame reglamente nustatomos Sąjungos mastu suderintos balansavimo taisyklės, kurių tikslas – užtikrinti, kad tinklo naudotojai galėtų ekonomiškai efektyviai ir nediskriminaciniu principu valdyti savo balansą įvairiose balansavimo zonose visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(2)

siekiant didesnės rinkos integracijos, svarbu, kad dujų perdavimo tinklų balansavimo taisyklės palengvintų prekybą dujomis balansavimo zonose ir taip padėtų siekti rinkos likvidumo. Todėl šiame reglamente nustatomos Sąjungos mastu suderintos balansavimo taisyklės, kurių tikslas – užtikrinti, kad tinklo naudotojai galėtų ekonomiškai efektyviai ir nediskriminaciniu principu valdyti savo balansą įvairiose balansavimo zonose visoje Sąjungoje;

| (3) | šiuo reglamentu remiamas konkurencingos didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinkos Europos Sąjungoje kūrimas; tokia rinka suteiktų galimybę užtikrinti dujų tiekimo lankstumą, kad ir koks būtų tiekimo šaltinis; panaudojant rinkos mechanizmus tokias lanksčiai tiekiamas dujas būtų galima siūlyti įsigyti ir parduoti tinklo naudotojams, kad jie galėtų veiksmingai subalansuoti savo balansavimo portfelius, arba perdavimo sistemos operatoriui, kuris jas galėtų naudoti balansuodamas dujų perdavimo tinklą; |
| --- | --- |

(3)

šiuo reglamentu remiamas konkurencingos didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinkos Europos Sąjungoje kūrimas; tokia rinka suteiktų galimybę užtikrinti dujų tiekimo lankstumą, kad ir koks būtų tiekimo šaltinis; panaudojant rinkos mechanizmus tokias lanksčiai tiekiamas dujas būtų galima siūlyti įsigyti ir parduoti tinklo naudotojams, kad jie galėtų veiksmingai subalansuoti savo balansavimo portfelius, arba perdavimo sistemos operatoriui, kuris jas galėtų naudoti balansuodamas dujų perdavimo tinklą;

| (4) | Reglamentu (EB) Nr. 715/2009 nustatytos nediskriminacinės taisyklės dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų siekiant užtikrinti tinkamą dujų vidaus rinkos veikimą. Rinka grindžiamos balansavimo taisyklės per išlaidas atitinkančius disbalanso mokesčius finansiškai skatintų tinklo naudotojus subalansuoti savo balansavimo portfelius; |
| --- | --- |

(4)

Reglamentu (EB) Nr. 715/2009 nustatytos nediskriminacinės taisyklės dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų siekiant užtikrinti tinkamą dujų vidaus rinkos veikimą. Rinka grindžiamos balansavimo taisyklės per išlaidas atitinkančius disbalanso mokesčius finansiškai skatintų tinklo naudotojus subalansuoti savo balansavimo portfelius;

| (5) | tinklo naudotojams tenka atsakomybė balansuoti jų įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekį, o balansavimo taisyklėmis skatinama didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinka; nustatomos prekybos platformos, kad tinklo naudotojai ir perdavimo sistemos operatorius galėtų lengviau prekiauti dujomis. Prireikus perdavimo sistemos operatoriai užtikrina perdavimo tinklų likutinį balansavimą. Tuo tikslu perdavimo sistemos operatoriai turėtų laikytis vertinimo tvarkos. Vertinimo tvarka nustatyta taip, kad perdavimo sistemos operatoriai dujas įsigis atsižvelgdami į ekonominius ir veiklos aspektus, naudodami produktus, kuriuos būtų galima pateikti iš kuo įvairesnių tiekimo šaltinių, įskaitant produktus iš suskystintų gamtinių dujų įrenginių ir saugyklų. Perdavimo sistemos operatoriai turėtų siekti kuo labiau savo balansavimo poreikius tenkinti pirkdami ir parduodami trumpalaikius standartizuotus produktus didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinkoje; |
| --- | --- |

(5)

tinklo naudotojams tenka atsakomybė balansuoti jų įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekį, o balansavimo taisyklėmis skatinama didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinka; nustatomos prekybos platformos, kad tinklo naudotojai ir perdavimo sistemos operatorius galėtų lengviau prekiauti dujomis. Prireikus perdavimo sistemos operatoriai užtikrina perdavimo tinklų likutinį balansavimą. Tuo tikslu perdavimo sistemos operatoriai turėtų laikytis vertinimo tvarkos. Vertinimo tvarka nustatyta taip, kad perdavimo sistemos operatoriai dujas įsigis atsižvelgdami į ekonominius ir veiklos aspektus, naudodami produktus, kuriuos būtų galima pateikti iš kuo įvairesnių tiekimo šaltinių, įskaitant produktus iš suskystintų gamtinių dujų įrenginių ir saugyklų. Perdavimo sistemos operatoriai turėtų siekti kuo labiau savo balansavimo poreikius tenkinti pirkdami ir parduodami trumpalaikius standartizuotus produktus didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinkoje;

| (6) | kad tinklo naudotojai galėtų subalansuoti savo balansavimo portfelius, šiame reglamente taip pat nustatomi būtinieji informacijos teikimo reikalavimai siekiant įgyvendinti rinka grindžiamą balansavimo režimą. Todėl pagal šį reglamentą numatytais informacijos srautais siekiama palaikyti paros balansavimo režimą ir teikti informaciją, reikalingą tinklo naudotojui, kad jis ekonomiškai efektyviai galėtų valdyti savo riziką ir galimybes; |
| --- | --- |

(6)

kad tinklo naudotojai galėtų subalansuoti savo balansavimo portfelius, šiame reglamente taip pat nustatomi būtinieji informacijos teikimo reikalavimai siekiant įgyvendinti rinka grindžiamą balansavimo režimą. Todėl pagal šį reglamentą numatytais informacijos srautais siekiama palaikyti paros balansavimo režimą ir teikti informaciją, reikalingą tinklo naudotojui, kad jis ekonomiškai efektyviai galėtų valdyti savo riziką ir galimybes;

| (7) | be neskelbtinos komercinės informacijos apsaugos, pagal šį reglamentą perdavimo sistemos operatoriai turėtų saugoti informacijos ir duomenų, pateiktų šio reglamento įgyvendinimo tikslu, konfidencialumą ir neturėtų tos informacijos ar duomenų visiškai ar iš dalies atskleisti trečiosioms šalims, išskyrus teisėtus atvejus ir tiek, kiek teisėta; |
| --- | --- |

(7)

be neskelbtinos komercinės informacijos apsaugos, pagal šį reglamentą perdavimo sistemos operatoriai turėtų saugoti informacijos ir duomenų, pateiktų šio reglamento įgyvendinimo tikslu, konfidencialumą ir neturėtų tos informacijos ar duomenų visiškai ar iš dalies atskleisti trečiosioms šalims, išskyrus teisėtus atvejus ir tiek, kiek teisėta;

| (8) | šis reglamentas priimtas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 715/2009, kurį jis papildo ir yra jo sudedamoji dalis. Nuorodos į Reglamentą (EB) Nr. 715/2009 kituose teisės aktuose laikomos nuorodomis ir į šį reglamentą. Pagrindinės naujos infrastruktūros, kuriai leista netaikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/73/EB (2) 32 straipsnio arba anksčiau galiojusios Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/55/EB (3) 18 straipsnio, pajėgumams, kuriems ta išimtis netaikoma, šis reglamentas taikomas tiek, kiek tai neprieštarauja tokiai išimčiai. Šis reglamentas taikomas atsižvelgiant į jungiamųjų dujotiekių ypatumus; |
| --- | --- |

(8)

šis reglamentas priimtas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 715/2009, kurį jis papildo ir yra jo sudedamoji dalis. Nuorodos į Reglamentą (EB) Nr. 715/2009 kituose teisės aktuose laikomos nuorodomis ir į šį reglamentą. Pagrindinės naujos infrastruktūros, kuriai leista netaikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/73/EB (2) 32 straipsnio arba anksčiau galiojusios Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/55/EB (3) 18 straipsnio, pajėgumams, kuriems ta išimtis netaikoma, šis reglamentas taikomas tiek, kiek tai neprieštarauja tokiai išimčiai. Šis reglamentas taikomas atsižvelgiant į jungiamųjų dujotiekių ypatumus;

| (9) | šis reglamentas parengtas Reglamento (EB) Nr. 715/2009 6 straipsnyje nustatyta tvarka. Juo toliau derinamos Reglamento (EB) Nr. 715/2009 21 straipsnyje nustatytos balansavimo taisyklės siekiant palengvinti prekybą dujomis; |
| --- | --- |

(9)

šis reglamentas parengtas Reglamento (EB) Nr. 715/2009 6 straipsnyje nustatyta tvarka. Juo toliau derinamos Reglamento (EB) Nr. 715/2009 21 straipsnyje nustatytos balansavimo taisyklės siekiant palengvinti prekybą dujomis;

| (10) | į šį reglamentą įtrauktos nuostatos, kurios taikomos skirstymo sistemos operatoriams ir kuriomis siekiama suderinti jų pareigas tik tada ir tiek, kiek tai būtina siekiant tinkamai įgyvendinti šias nuostatas; |
| --- | --- |

(10)

į šį reglamentą įtrauktos nuostatos, kurios taikomos skirstymo sistemos operatoriams ir kuriomis siekiama suderinti jų pareigas tik tada ir tiek, kiek tai būtina siekiant tinkamai įgyvendinti šias nuostatas;

| (11) | nacionalinės reguliavimo institucijos ir perdavimo sistemos operatoriai turėtų atsižvelgti į geriausią patirtį ir pastangas suderinti šio reglamento įgyvendinimo procesus. Veikdamos pagal Reglamento (EB) Nr. 713/2009 (4) 7 straipsnį Agentūra ir nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų užtikrinti, kad balansavimo taisyklės visoje Sąjungoje būtų įgyvendinamos kuo veiksmingiau; |
| --- | --- |

(11)

nacionalinės reguliavimo institucijos ir perdavimo sistemos operatoriai turėtų atsižvelgti į geriausią patirtį ir pastangas suderinti šio reglamento įgyvendinimo procesus. Veikdamos pagal Reglamento (EB) Nr. 713/2009 (4) 7 straipsnį Agentūra ir nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų užtikrinti, kad balansavimo taisyklės visoje Sąjungoje būtų įgyvendinamos kuo veiksmingiau;

| (12) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2009/73/EB 51 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2009/73/EB 51 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomas tinklo kodeksas, kuriame išdėstomos dujų balansavimo taisyklės, įskaitant su tinklu susijusias kiekio paraiškų procedūrų, disbalanso mokesčių, su paros disbalanso mokesčiu susijusių atsiskaitymo procesų ir perdavimo sistemos operatorių tinklų eksploatacinio balansavimo taisykles.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas Europos Sąjungoje esančioms balansavimo zonoms.

2.   Šis reglamentas netaikomas balansavimo zonoms valstybėse narėse, kuriose pagal Direktyvos 2009/73/EB 49 straipsnį taikoma leidžianti nukrypti nuostata.

3.   Šis reglamentas netaikomas paskirstyto ir faktinio suvartoto kiekio, nustatyto pagal vėliau gautus galutinių vartotojų skaitiklių rodmenis, suderinimui.

4.   Šis reglamentas netaikomas avarinėse situacijose, kai perdavimo sistemos operatorius įgyvendina specialias priemones, apibrėžtas atitinkamai pagal taikomas nacionalines taisykles ir pagal 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 994/2010 dėl dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių (5).

5.   Šuo reglamentu nustatytos su tinklo naudotojais susijusios atitinkamos teisės ir pareigos, taikomos tik tiems tinklo naudotojams, kurie yra sudarę teisiškai saistantį susitarimą (transportavimo arba kitokią sutartį), pagal kurį jie gali teikti 5 straipsnyje numatytus sandorių pranešimus.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (EB) Nr. 715/2009 2 straipsnyje, Komisijos reglamento (ES) Nr. 984/2013, kuriuo nustatomas dujų perdavimo sistemų pajėgumų paskirstymo mechanizmų tinklo kodeksas ir papildomas Reglamentas (EB) Nr. 715/2009 (6), 3 straipsnyje ir Direktyvos 2009/73/EB 2 straipsnyje. Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   balansavimo zona– įleidimo-išleidimo sistema, kurioje taikomas tam tikras balansavimo režimas ir kuri gali apimti skirstymo sistemas ar dalį jų;

2)   balansavimo veiksmas– veiksmas, kurį atlieka perdavimo sistemos operatorius, kad pakeistų dujų srautus į perdavimo tinklą arba iš jo, išskyrus veiksmus, susijusius su dujomis, kurios neapskaitytos kaip iš sistemos išleistos dujos, ir dujomis, kurias perdavimo sistemos operatorius naudoja sistemai eksploatuoti;

3)   balansavimo neutralumo mokestis– su perdavimo sistemos operatoriaus atliekamais balansavimo veiksmais susijęs gautos arba gautinos ir sumokėtos arba mokėtinos sumos skirtumui lygus mokestis, kurį jis atitinkamiems tinklo naudotojams turi mokėti arba iš jų imti;

4)   prekybos platforma– prekybos platformos operatoriaus teikiama ir tvarkoma elektroninė sistema, kuria naudodamiesi prekybos dalyviai gali teikti ir priimti, taip pat patikslinti ir atšaukti siūlymus pirkti ir parduoti dujas, kurių reikia trumpalaikiams dujų paklausos ar pasiūlos svyravimams išlyginti pagal prekybos platformoje galiojančias sąlygas ir kuriomis perdavimo sistemos operatorius prekiauja vykdydamas balansavimo veiksmus;

5)   prekybos dalyvis– tinklo naudotojas arba perdavimo sistemos operatorius, kuris yra sudaręs sutartį su prekybos platformos operatoriumi ir atitinka būtinas sandorių sudarymo prekybos platformoje sąlygas;

6)   balansavimo platforma– prekybos platforma, kurioje perdavimo sistemos operatorius dalyvauja visuose prekybos sandoriuose;

7)   balansavimo paslauga– pagal sutartį perdavimo sistemos operatoriui teikiama dujų paklausos ar pasiūlos trumpalaikių svyravimų išlyginimo paslauga, kuri nėra trumpalaikis standartizuotas produktas;

8)   patvirtintas kiekis– perdavimo sistemos operatoriaus patvirtintas dujų kiekis, kuris, kaip numatoma pagal pirminį arba patikslintą tvarkaraštį, tekės dujų tiekimo parą D;

9)   paros disbalanso mokestis– pinigų suma, kurią tinklo naudotojas moka arba gauna už paros disbalanso dydį;

10)   matuojamas kas parą– dujų kiekis matuojamas ir duomenys surenkami vieną kartą per dujų tiekimo parą;

11)   matuojamas einamąją parą– dujų kiekis matuojamas ir duomenys surenkami bent du kartus per dujų tiekimo parą;

12)   matuojamas ne kas parą– dujų kiekis matuojamas ir duomenys surenkami rečiau nei vieną kartą per dujų tiekimo parą;

13)   balansavimo portfelis– sugrupuoti tinklo naudotojo įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekiai;

14)   pranešamas kiekis– dujų kiekis, perdavimo sistemos operatoriaus perduotas tinklo naudotojui, tinklo naudotojo perduotas perdavimo sistemos operatoriui, vieno tinklo naudotojo perduotas kitam ar perkeltas iš vieno balansavimo portfelio į kitą;

15)   priskirtas kiekis– dujų kiekis, kurį perdavimo sistemos operatorius priskyrė tinklo naudotojui kaip įleidžiamų arba išleidžiamų dujų kiekį, išreikštą kWh, siekdamas nustatyti paros disbalanso kiekį;

16)   patikslintos kiekio paraiškos ciklas– perdavimo sistemos operatoriaus vykdomas procesas, per kurį iš tinklo naudotojo gavus patikslintą kiekio paraišką jam pateikiamas pranešimas apie patvirtintą kiekį;

17)   einamosios paros mokestis– mokestis, kurį perdavimo sistemos operatorius ima iš tinklo naudotojo arba jam moka, atsižvelgdamas į einamosios paros įpareigojimą;

18)   einamosios paros įpareigojimas– su einamąją dujų tiekimo parą tinklo naudotojų įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekiu susijusių taisyklių, kurias perdavimo sistemos operatorius taiko tinklo naudotojams, rinkinys;

19)   bazinis atvejis– informacijos teikimo modelis, kai informacija apie matuojamą ne kas parą išleidžiamų dujų kiekį yra kitos paros ir einamosios paros prognozės;

20)   1 variantas– informacijos teikimo modelis, kai informacija apie ne kas parą ir kas parą matuojamą išleidžiamų dujų kiekį grindžiama matuojamų srautų per dujų tiekimo parą paskirstymu;

21)   2 variantas– informacijos teikimo modelis, kai informacija apie ne kas parą matuojamą išleidžiamų dujų kiekį yra kitos paros prognozė.

II   SKYRIUS

BALANSAVIMO SISTEMA

4 straipsnis

Bendrieji principai

1.   Tinklo naudotojai atsakingi už savo portfelių subalansavimą siekiant kuo labiau sumažinti poreikį perdavimo sistemos operatoriui imtis pagal šį reglamentą nustatytų balansavimo veiksmų.

2.   Pagal šį reglamentą nustatytos balansavimo taisyklės atspindi tikras sistemos reikmes, atsižvelgiant į perdavimo sistemos operatoriaus turimus išteklius, ir jose numatomos paskatos tinklo naudotojams efektyviai balansuoti savo portfelius.

3.   Tinklo naudotojai turi galimybę sudaryti teisiškai saistantį susitarimą su perdavimo sistemos operatoriumi, pagal kurį jie gali teikti sandorių pranešimus, nepriklausomai nuo to, ar jie turi sutartyje numatytą transportavimo pajėgumą.

4.   Balansavimo zonoje, kurioje veiklą vykdo daugiau nei vienas perdavimo sistemos operatorius, šis reglamentas taikomas visiems toje balansavimo zonoje veiklą vykdantiems perdavimo sistemos operatoriams. Jei jų perdavimo tinklų subalansavimo atsakomybė perduota subjektui, šis reglamentas tam subjektui taikomas tiek, kiek nustatyta pagal taikomas nacionalines taisykles.

5 straipsnis

Sandorių pranešimai ir paskirstymas

1.   Dujų perkėlimas iš vieno balansavimo portfelio į kitą toje pačioje balansavimo zonoje atliekamas perdavimo sistemos operatoriui pateikiant tam tikros dujų tiekimo paros perleidimo ir įsigijimo sandorių pranešimus.

2.   Sandorių pranešimų pateikimo, atšaukimo ir pakeitimo laiką nustato perdavimo sistemos operatorius transportavimo sutartyje ar kitame teisiškai saistančiame susitarime su tinklo naudotojais, prireikus atsižvelgdamas į sandorių pranešimams tvarkyti būtiną laiką. Perdavimo sistemos operatorius užtikrina galimybę tinklo naudotojams pateikti sandorių pranešimus artimu sandorio pranešimo įsigaliojimo momentui metu.

3.   Perdavimo sistemos operatorius užtikrina, kad sandorių pranešimai būtų tvarkomi kuo trumpiau. Tvarkymas neturi užtrukti ilgiau nei trisdešimt minučių, išskyrus atvejus, kai, atsižvelgiant į sandorio pranešimo įsigaliojimo laiką, jo tvarkymo laiką galima pratęsti ne ilgiau kaip iki dviejų valandų.

4.   Sandorio pranešime pateikiama bent ši informacija:

| a) | dujų tiekimo para, kurią perleidžiamos dujos; |
| --- | --- |

a)

dujų tiekimo para, kurią perleidžiamos dujos;

| b) | susiję balansavimo portfeliai; |
| --- | --- |

b)

susiję balansavimo portfeliai;

| c) | ar tai pardavimo, ar įsigijimo sandorio pranešimas; |
| --- | --- |

c)

ar tai pardavimo, ar įsigijimo sandorio pranešimas;

| d) | pranešamas kiekis, išreikštas kWh/d, kai teikiamas pranešimas apie paros kiekį, arba kWh/h, kai teikiamas pranešimas apie valandos kiekį, kaip reikalauja perdavimo sistemos operatorius. |
| --- | --- |

d)

pranešamas kiekis, išreikštas kWh/d, kai teikiamas pranešimas apie paros kiekį, arba kWh/h, kai teikiamas pranešimas apie valandos kiekį, kaip reikalauja perdavimo sistemos operatorius.

5.   Jei perdavimo sistemos operatorius gauna atitinkamą pardavimo ir įsigijimo sandorių pranešimų rinkinį, kuriame kiekiai, apie kuriuos pranešama, yra lygūs, perdavimo sistemos operatorius paskirsto pranešamą kiekį į atitinkamus balansavimo portfelius:

| a) | kaip išleidžiamų dujų kiekį į tinklo naudotojo, teikiančio pardavimo sandorio pranešimą, balansavimo portfelį ir |
| --- | --- |

a)

kaip išleidžiamų dujų kiekį į tinklo naudotojo, teikiančio pardavimo sandorio pranešimą, balansavimo portfelį ir

| b) | kaip įleidžiamų dujų kiekį į tinklo naudotojo, teikiančio įsigijimo sandorio pranešimą, balansavimo portfelį. |
| --- | --- |

b)

kaip įleidžiamų dujų kiekį į tinklo naudotojo, teikiančio įsigijimo sandorio pranešimą, balansavimo portfelį.

6.   Jei 5 dalyje nurodyti pranešami kiekiai nėra lygūs, perdavimo sistemos operatorius priskiria mažesnį atitinkamame sandorio pranešime nurodytą kiekį arba atmeta abu sandorių pranešimus. Taikomą taisyklę taikomoje transportavimo sutartyje arba kitame teisiškai privalomame susitarime nustato perdavimo sistemos operatorius.

7.   Taikant 5 dalį paslaugų teikėjui netrukdoma veikti tinklo naudotojo vardu, iš anksto pritarus perdavimo sistemos operatoriui.

8.   Dujų tiekimo parą tinklo naudotojas gali teikti sandorio pranešimą neatsižvelgdamas į tai, ar šis tinklo naudotojas tai dujų tiekimo parai yra pateikęs kiekio paraišką.

9.   1–8 dalys, mutatis mutandis, taikomos perdavimo sistemos operatoriams, prekiaujantiems pagal 6 straipsnio 3 dalies a punktą.

III   SKYRIUS

EKSPLOATACINIS BALANSAVIMAS

6 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Perdavimo sistemos operatorius imasi balansavimo veiksmų, kuriais siekiama:

| a) | palaikyti perdavimo tinklo parametrus jo eksploatacinėse ribose; |
| --- | --- |

a)

palaikyti perdavimo tinklo parametrus jo eksploatacinėse ribose;

| b) | pasiekti paros pabaigoje kitokį dujotiekio užpildymą, nei numatomas remiantis tą dujų tiekimo parą numatomais dujų įleidimo ir išleidimo kiekiais, jei taip užtikrinamas ekonomiškas ir našus perdavimo tinklo veikimas. |
| --- | --- |

b)

pasiekti paros pabaigoje kitokį dujotiekio užpildymą, nei numatomas remiantis tą dujų tiekimo parą numatomais dujų įleidimo ir išleidimo kiekiais, jei taip užtikrinamas ekonomiškas ir našus perdavimo tinklo veikimas.

2.   Imdamasis balansavimo veiksmų perdavimo sistemos operatorius atsižvelgia bent į šią su balansavimo zona susijusią informaciją:

| a) | perdavimo sistemos operatoriaus numatomą dujų paklausą per dujų tiekimo parą, kurią svarstoma imtis balansavimo veiksmų; |
| --- | --- |

a)

perdavimo sistemos operatoriaus numatomą dujų paklausą per dujų tiekimo parą, kurią svarstoma imtis balansavimo veiksmų;

| b) | informaciją, susijusią su kiekio paraiškomis ir paskirstymu, bei išmatuotus dujų srautus; |
| --- | --- |

b)

informaciją, susijusią su kiekio paraiškomis ir paskirstymu, bei išmatuotus dujų srautus;

| c) | dujų slėgį perdavimo tinkle (-uose). |
| --- | --- |

c)

dujų slėgį perdavimo tinkle (-uose).

3.   Perdavimo sistemos operatorius balansavimo veiksmus atlieka:

| a) | pirkdamas arba parduodamas trumpalaikius standartizuotus produktus prekybos platformoje ir (arba) |
| --- | --- |

a)

pirkdamas arba parduodamas trumpalaikius standartizuotus produktus prekybos platformoje ir (arba)

| b) | naudodamasis balansavimo paslaugomis. |
| --- | --- |

b)

naudodamasis balansavimo paslaugomis.

4.   Imdamasis balansavimo veiksmų perdavimo sistemos operatorius atsižvelgia į šiuos principus:

| a) | balansavimo veiksmai atliekami nediskriminaciniu pagrindu; |
| --- | --- |

a)

balansavimo veiksmai atliekami nediskriminaciniu pagrindu;

| b) | atliekant balansavimo veiksmus atsižvelgiama į visus perdavimo sistemos operatoriaus įsipareigojimus užtikrinti, kad jo eksploatuojamas tinklas būtų ekonomiškas ir našus. |
| --- | --- |

b)

atliekant balansavimo veiksmus atsižvelgiama į visus perdavimo sistemos operatoriaus įsipareigojimus užtikrinti, kad jo eksploatuojamas tinklas būtų ekonomiškas ir našus.

7 straipsnis

Trumpalaikiai standartizuoti produktai

1.   Trumpalaikiais standartizuotais einamąją parą arba kitą parą pristatomais produktais prekiaujama septynias dienas per savaitę pagal prekybos platformoje galiojančias taisykles, dėl kurių susitaria prekybos platformos operatorius ir perdavimo sistemos operatorius.

2.   Sandorio pradininkas yra sandorio dalyvis, kuris prekybos platformoje pateikia pasiūlymą pirkti arba parduoti, o sandorio priėmėjas – dalyvis, kuris tą pasiūlymą priima.

3.   Kai sandoris susijęs su teisės perleidimo produktu:

| a) | vienas sandorio dalyvis pateikia įsigijimo sandorio pranešimą, o kitas – pardavimo sandorio pranešimą; |
| --- | --- |

a)

vienas sandorio dalyvis pateikia įsigijimo sandorio pranešimą, o kitas – pardavimo sandorio pranešimą;

| b) | abiejuose sandorio pranešimuose nurodomas dujų kiekis, iš pardavimo sandorio pranešimą pateikusio dalyvio perleidžiamas sandorio dalyviui, pateikusiam įsigijimo sandorio pranešimą; |
| --- | --- |

b)

abiejuose sandorio pranešimuose nurodomas dujų kiekis, iš pardavimo sandorio pranešimą pateikusio dalyvio perleidžiamas sandorio dalyviui, pateikusiam įsigijimo sandorio pranešimą;

| c) | kai nurodomas valandinis pranešamas kiekis, tas kiekis nuosekliai taikomas nuo nurodyto pradžios laiko visoms likusioms einamosios dujų tiekimo paros valandoms ir yra lygus nuliui visas valandas iki nurodyto pradžios laiko. |
| --- | --- |

c)

kai nurodomas valandinis pranešamas kiekis, tas kiekis nuosekliai taikomas nuo nurodyto pradžios laiko visoms likusioms einamosios dujų tiekimo paros valandoms ir yra lygus nuliui visas valandas iki nurodyto pradžios laiko.

4.   Kai sandoris susijęs su konkrečios pateikimo vietos produktu:

| a) | perdavimo sistemos operatorius nustato atitinkamus naudotinus įleidimo ir išleidimo taškus ar jų grupes; |
| --- | --- |

a)

perdavimo sistemos operatorius nustato atitinkamus naudotinus įleidimo ir išleidimo taškus ar jų grupes;

| b) | laikomasi visų 3 dalyje nurodytų sąlygų; |
| --- | --- |

b)

laikomasi visų 3 dalyje nurodytų sąlygų;

| c) | sandorio pradininkas patikslina dujų, kurios turi būti įleistos į perdavimo tinklą arba iš jo išleistos nustatytame įleidimo arba išleidimo taške, kiekį dydžiu, lygiu pranešamam kiekiui, ir perdavimo sistemos operatoriui pateikia įrodymą, kad kiekis buvo atitinkamai patikslintas. |
| --- | --- |

c)

sandorio pradininkas patikslina dujų, kurios turi būti įleistos į perdavimo tinklą arba iš jo išleistos nustatytame įleidimo arba išleidimo taške, kiekį dydžiu, lygiu pranešamam kiekiui, ir perdavimo sistemos operatoriui pateikia įrodymą, kad kiekis buvo atitinkamai patikslintas.

5.   Kai sandoris susijęs su konkretaus pateikimo laiko produktu:

| a) | laikomasi 3 dalies a ir b punktuose nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

a)

laikomasi 3 dalies a ir b punktuose nustatytų sąlygų;

| b) | valandos pranešamas kiekis taikomas dujų tiekimo paros valandoms nuo nustatyto pradžios laiko iki nustatyto pabaigos laiko ir yra lygus nuliui visas valandas iki pradžios laiko bei visas valandas po pabaigos laiko. |
| --- | --- |

b)

valandos pranešamas kiekis taikomas dujų tiekimo paros valandoms nuo nustatyto pradžios laiko iki nustatyto pabaigos laiko ir yra lygus nuliui visas valandas iki pradžios laiko bei visas valandas po pabaigos laiko.

6.   Kai parduodamas konkretaus pateikimo laiko ir konkrečios pateikimo vietos produktas, laikomasi 4 dalies a ir c punktuose ir 5 dalyje nurodytų sąlygų.

7.   Nustatydami trumpalaikius standartizuotus produktus, gretimų balansavimo zonų perdavimo sistemos operatoriai bendradarbiauja, kad nustatytų atitinkamus produktus. Kiekvienas perdavimo sistemos operatorius nedelsdamas praneša atitinkamiems prekybos platformų operatoriams apie tokio bendradarbiavimo rezultatus.

8 straipsnis

Balansavimo paslaugos

1.   Perdavimo sistemos operatorius turi teisę pirkti balansavimo paslaugas tuomet, kai trumpalaikiais standartizuotais produktais negalima užtikrinti arba nenumatoma, kad bus galima užtikrinti, tinkamą reagavimą siekiant palaikyti perdavimo tinklo parametrus jo eksploatacinėse ribose, ar kai nėra trumpalaikių standartizuotų produktų prekybos likvidumo.

2.   Kai perdavimo sistemos operatorius imasi balansavimo veiksmų naudodamasis balansavimo paslaugomis, pirkdamas šias balansavimo paslaugas jis atsižvelgia bent į šiuos dalykus:

| a) | kaip naudojantis balansavimo paslaugomis bus užtikrinama, kad perdavimo tinklo parametrai būtų palaikomi jo eksploatacinėse ribose; |
| --- | --- |

a)

kaip naudojantis balansavimo paslaugomis bus užtikrinama, kad perdavimo tinklo parametrai būtų palaikomi jo eksploatacinėse ribose;

| b) | balansavimo paslaugų atsako trukmę, palyginti su visų esamų trumpalaikių standartizuotų produktų atsako trukme; |
| --- | --- |

b)

balansavimo paslaugų atsako trukmę, palyginti su visų esamų trumpalaikių standartizuotų produktų atsako trukme;

| c) | numatomas balansavimo paslaugų pirkimo ir naudojimo išlaidas, palyginti su numatomomis visų trumpalaikių standartizuotų produktų naudojimo išlaidomis; |
| --- | --- |

c)

numatomas balansavimo paslaugų pirkimo ir naudojimo išlaidas, palyginti su numatomomis visų trumpalaikių standartizuotų produktų naudojimo išlaidomis;

| d) | sritį, į kurią turi būti pristatytos dujos; |
| --- | --- |

d)

sritį, į kurią turi būti pristatytos dujos;

| e) | perdavimo sistemos operatoriaus dujų kokybės reikalavimus; |
| --- | --- |

e)

perdavimo sistemos operatoriaus dujų kokybės reikalavimus;

| f) | kiek balansavimo paslaugų pirkimas ir naudojimas gali paveikti didmeninės prekybos trumpalaikiais standartizuotais dujų tiekimo produktais rinkos likvidumą. |
| --- | --- |

f)

kiek balansavimo paslaugų pirkimas ir naudojimas gali paveikti didmeninės prekybos trumpalaikiais standartizuotais dujų tiekimo produktais rinkos likvidumą.

3.   Balansavimo paslaugos perkamos rinka grindžiamu būdu, taikant skaidrią ir nediskriminacinę viešojo konkurso procedūrą pagal galiojančias nacionalines taisykles, visų pirma:

| a) | prieš bet kokį įsipareigojimą sudaryti balansavimo paslaugos sutartį, perdavimo sistemos operatorius paskelbia neribojamojo pobūdžio kvietimą dalyvauti konkurse, nurodydamas tikslą, taikymo sritį ir susijusias instrukcijas konkurso dalyviams, kad jie galėtų dalyvauti konkurso procese; |
| --- | --- |

a)

prieš bet kokį įsipareigojimą sudaryti balansavimo paslaugos sutartį, perdavimo sistemos operatorius paskelbia neribojamojo pobūdžio kvietimą dalyvauti konkurse, nurodydamas tikslą, taikymo sritį ir susijusias instrukcijas konkurso dalyviams, kad jie galėtų dalyvauti konkurso procese;

| b) | rezultatai skelbiami nepažeidžiant neskelbtinos komercinės informacijos apsaugos principo ir kiekvienam konkurso dalyviui atskleidžiami individualūs rezultatai. |
| --- | --- |

b)

rezultatai skelbiami nepažeidžiant neskelbtinos komercinės informacijos apsaugos principo ir kiekvienam konkurso dalyviui atskleidžiami individualūs rezultatai.

4.   Ypatingomis aplinkybėmis nacionalinė reguliavimo institucija gali patvirtinti skaidrią ir nediskriminacinę kitokią nei viešojo konkurso procedūrą.

5.   Balansavimo paslaugos teikimo trukmė yra ne ilgesnė kaip vieni metai, nebent nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimu balansavimo paslaugą leidžiama teikti ilgiau, ir paslauga pradedama teikti per dvylika mėnesių nuo atitinkamo susitariančiųjų šalių saistančio įsipareigojimo.

6.   Perdavimo sistemos operatorius kasmet persvarsto savo naudojimąsi balansavimo paslaugomis siekdamas įvertinti, ar turimų trumpalaikių standartizuotų produktų naudojimas geriau atitiktų perdavimo sistemos operatoriaus veiklos reikalavimus ir ar kitais metais būtų galima mažiau naudotis balansavimo paslaugomis.

7.   Perdavimo sistemos operatorius kasmet skelbia informaciją apie pirktas balansavimo paslaugas ir su jomis susijusias išlaidas.

9 straipsnis

Vertinimo tvarka

1.   Spręsdamas dėl tinkamų balansavimo veiksmų, perdavimo sistemos operatorius remiasi 6 straipsnio 4 dalyje nustatytais principais:

| a) | kai tinkama ir kiek tinkama, pirmenybę teikia teisės perleidimo produktų, o ne kitų esamų trumpalaikių standartizuotų produktų naudojimui; |
| --- | --- |

a)

kai tinkama ir kiek tinkama, pirmenybę teikia teisės perleidimo produktų, o ne kitų esamų trumpalaikių standartizuotų produktų naudojimui;

| b) | šiomis sąlygomis naudoja kitus trumpalaikius standartizuotus produktus:






  1) | konkrečios pateikimo vietos produktus, kai, siekiant palaikyti perdavimo tinklo parametrus jo eksploatacinėse ribose, reikia pakeisti dujų srautus konkrečiuose įleidimo ir (arba) išleidimo taškuose ir (arba) pradedant nuo konkretaus dujų tiekimo paros laikotarpio; |
| --- | --- | --- |

b)

šiomis sąlygomis naudoja kitus trumpalaikius standartizuotus produktus:

1)

konkrečios pateikimo vietos produktus, kai, siekiant palaikyti perdavimo tinklo parametrus jo eksploatacinėse ribose, reikia pakeisti dujų srautus konkrečiuose įleidimo ir (arba) išleidimo taškuose ir (arba) pradedant nuo konkretaus dujų tiekimo paros laikotarpio;

| 2) | konkretaus pateikimo laiko produktus, kai, siekiant palaikyti perdavimo tinklo parametrus jo eksploatacinėse ribose, reikia pakeisti dujų srautus konkrečiu dujų tiekimo paros laikotarpiu. Perdavimo sistemos operatorius konkretaus pateikimo laiko produktą naudoja tik tuo atveju, kai tai yra ekonomiškiau ir efektyviau, nei pirkti ir parduoti teisės perleidimo produktų ar konkrečios pateikimo vietos produktų derinį; |
| --- | --- |

2)

konkretaus pateikimo laiko produktus, kai, siekiant palaikyti perdavimo tinklo parametrus jo eksploatacinėse ribose, reikia pakeisti dujų srautus konkrečiu dujų tiekimo paros laikotarpiu. Perdavimo sistemos operatorius konkretaus pateikimo laiko produktą naudoja tik tuo atveju, kai tai yra ekonomiškiau ir efektyviau, nei pirkti ir parduoti teisės perleidimo produktų ar konkrečios pateikimo vietos produktų derinį;

| 3) | konkretaus pateikimo laiko ir konkrečios pateikimo vietos produktus, kai, siekiant palaikyti perdavimo tinklo parametrus jo eksploatacinėse ribose, reikia pakeisti dujų srautus konkrečiuose įleidimo ir (arba) išleidimo taškuose ir konkrečiu dujų tiekimo paros laikotarpiu. Perdavimo sistemos operatorius konkretaus pateikimo laiko ir konkrečios pateikimo vietos produktą naudoja tik tuo atveju, kai tai yra ekonomiškiau ir efektyviau, nei pirkti ir parduoti konkrečios pateikimo vietos produktų derinį; |
| --- | --- |

3)

konkretaus pateikimo laiko ir konkrečios pateikimo vietos produktus, kai, siekiant palaikyti perdavimo tinklo parametrus jo eksploatacinėse ribose, reikia pakeisti dujų srautus konkrečiuose įleidimo ir (arba) išleidimo taškuose ir konkrečiu dujų tiekimo paros laikotarpiu. Perdavimo sistemos operatorius konkretaus pateikimo laiko ir konkrečios pateikimo vietos produktą naudoja tik tuo atveju, kai tai yra ekonomiškiau ir efektyviau, nei pirkti ir parduoti konkrečios pateikimo vietos produktų derinį;

| c) | balansavimo paslaugomis naudojasi tik kai, jo vertinimu, naudojantis trumpalaikiais standartizuotais produktais negalima užtikrinti arba nenumatoma, kad bus galima užtikrinti tinkamą reagavimą siekiant palaikyti perdavimo tinklo parametrus jo eksploatacinėse ribose. |
| --- | --- |

c)

balansavimo paslaugomis naudojasi tik kai, jo vertinimu, naudojantis trumpalaikiais standartizuotais produktais negalima užtikrinti arba nenumatoma, kad bus galima užtikrinti tinkamą reagavimą siekiant palaikyti perdavimo tinklo parametrus jo eksploatacinėse ribose.

Perdavimo sistemos operatorius atsižvelgia į ekonomiškumą pagal atitinkamus vertinimo tvarkos lygmenis, nurodytus a–c punktuose.

2.   Prekiaudamas trumpalaikiais standartizuotais produktais, perdavimo sistemos operatorius, kai tinkama ir kiek tinkama, teikia pirmenybę einamosios paros produktams, o ne kitos paros produktams.

3.   Perdavimo sistemos operatorius gali prašyti nacionalinės reguliavimo institucijos pritarimo prekiauti gretimoje balansavimo zonoje ir transportuoti dujas į šią zoną ir iš jos, užuot prekiavus teisės perleidimo ir (arba) konkrečios pateikimo vietos produktais savo balansavimo zonoje (-se). Spręsdama dėl pritarimo, nacionalinė reguliavimo institucija gali apsvarstyti alternatyvius sprendimus siekdama pagerinti šalies rinkos veikimą. Perdavimo sistemos operatorius ir nacionalinė reguliavimo institucija kasmet persvarsto taikomas sąlygas. Vykdant šį balansavimo veiksmą neribojama tinklo naudotojų galimybė naudotis ir naudojimasis pajėgumais atitinkamame sujungimo taške.

4.   Perdavimo sistemos operatorius kasmet skelbia informaciją apie balansavimo veiksmų, kurių jis ėmėsi pagal kiekvieną iš 1 dalyje nustatytų reikalavimų, ir apie balansavimo veiksmų, kurių jis ėmėsi pagal 3 dalį, išlaidas, dažnumą ir apimtį.

10 straipsnis

Prekybos platforma

1.   Trumpalaikius standartizuotus produktus perdavimo sistemos operatorius perka prekybos platformoje, kuri atitinka visus šiuos kriterijus:

| a) | visą dujų tiekimo parą teikia pakankamą paramą, kad tinklo naudotojai galėtų prekiauti ir kad perdavimo sistemos operatorius, prekiaudamas atitinkamais trumpalaikiais standartizuotais produktais, galėtų imtis tinkamų balansavimo veiksmų; |
| --- | --- |

a)

visą dujų tiekimo parą teikia pakankamą paramą, kad tinklo naudotojai galėtų prekiauti ir kad perdavimo sistemos operatorius, prekiaudamas atitinkamais trumpalaikiais standartizuotais produktais, galėtų imtis tinkamų balansavimo veiksmų;

| b) | teikia skaidrią ir nediskriminacinę prieigą; |
| --- | --- |

b)

teikia skaidrią ir nediskriminacinę prieigą;

| c) | teikia paslaugas vienodomis sąlygomis; |
| --- | --- |

c)

teikia paslaugas vienodomis sąlygomis;

| d) | užtikrina prekybos anonimiškumą bent tol, kol sudaromas sandoris; |
| --- | --- |

d)

užtikrina prekybos anonimiškumą bent tol, kol sudaromas sandoris;

| e) | pateikia išsamią esamų siūlymų pirkti ir parduoti apžvalgą visiems prekybos dalyviams; |
| --- | --- |

e)

pateikia išsamią esamų siūlymų pirkti ir parduoti apžvalgą visiems prekybos dalyviams;

| f) | užtikrina, kad apie visus sandorius būtų tinkamai pranešama perdavimo sistemos operatoriui. |
| --- | --- |

f)

užtikrina, kad apie visus sandorius būtų tinkamai pranešama perdavimo sistemos operatoriui.

2.   Perdavimo sistemos operatorius stengiasi užtikrinti, kad atitiktis pagal 1 dalyje nustatytus kriterijus būtų užtikrinama bent vienoje prekybos platformoje. Jeigu perdavimo sistemos operatorius negali užtikrinti, kad šių kriterijų būtų laikomasi bent vienoje prekybos platformoje, jis imasi būtinų priemonių balansavimo platformai arba bendrai balansavimo platformai, kaip nustatyta 47 straipsnyje, steigti.

3.   Po kiekvieno sandorio sudarymo prekybos platformos operatorius sandorio dalyviams pateikia pakankamai išsamią patvirtinamąją sandorio informaciją.

4.   Sandorio dalyvis yra atsakingas už sandorio pranešimo pateikimą perdavimo sistemos operatoriui, kaip nustatyta 5 straipsnyje, nebent ši atsakomybė yra paskirta šiam prekybos platformos operatoriui arba trečiajai šaliai pagal taikomas prekybos platformos taisykles.

5.   Prekybos platformos operatorius:

| a) | po kiekvieno sandorio sudarymo nedelsdamas skelbia ribinės pirkimo kainos ir ribinės pardavimo kainos pokytį arba |
| --- | --- |

a)

po kiekvieno sandorio sudarymo nedelsdamas skelbia ribinės pirkimo kainos ir ribinės pardavimo kainos pokytį arba

| b) | pateikia informaciją perdavimo sistemos operatoriui, jei perdavimo sistemos operatorius nusprendė skelbti ribinės pirkimo kainos ir ribinės pardavimo kainos pokyčius. Gavęs šią informaciją, perdavimo sistemos operatorius nedelsdamas ją paskelbia. |
| --- | --- |

b)

pateikia informaciją perdavimo sistemos operatoriui, jei perdavimo sistemos operatorius nusprendė skelbti ribinės pirkimo kainos ir ribinės pardavimo kainos pokyčius. Gavęs šią informaciją, perdavimo sistemos operatorius nedelsdamas ją paskelbia.

Jei toje pačioje balansavimo zonoje yra daugiau nei vienas prekybos platformos operatorius, taikomas b punktas.

6.   Prekybos platformos operatorius tinklo naudotojams leidžia prekiauti savo prekybos platformoje tik jei jie turi teisę teikti sandorių pranešimus.

7.   Jei tinklo naudotojas netenka teisės teikti sandorių pranešimus pagal galiojančią sutartinę tvarką, perdavimo sistemos operatorius nedelsdamas apie tai informuoja prekybos platformos operatorių ir tuomet tinklo naudotojas netenka teisės prekiauti prekybos platformoje; ši priemonė taikoma nepažeidžiant kitų taisomųjų priemonių, kurias pagal prekybos platformos taisykles tokiu atveju gali taikyti prekybos platformos operatorius.

11 straipsnis

Paskatos

1.   Kad būtų skatinamas didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinkos likvidumas, nacionalinė reguliavimo institucija gali skatinti perdavimo sistemos operatorių, kad balansavimo veiksmų jis imtųsi efektyviai arba užtikrintų, kad kuo didesnė balansavimo veiksmų dalis būtų vykdoma prekiaujant trumpalaikiais standartizuotais produktais.

2.   Perdavimo sistemos operatorius gali teikti nacionalinei reguliavimo institucijai tvirtinti paskatų mechanizmą, kuris atitiktų bendruosius šiame reglamente išdėstytus principus.

3.   Prieš pateikdamas 2 dalyje nurodytą siūlymą, perdavimo sistemos operatorius gali savo iniciatyva arba nacionalinės reguliavimo institucijos prašymu konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis.

4.   Paskatų mechanizmas:

| a) | grindžiamas perdavimo sistemos operatoriaus veiklos rezultatais taikant apribotus mokėjimus perdavimo sistemos operatoriui už geresnius veiklos rezultatus ir perdavimo sistemos operatoriaus mokėjimus už nepakankamus veiklos rezultatus, matuojamus pagal iš anksto nustatytus veiklos rezultatų tikslus, į kuriuos gali būti įtraukti, inter alia, išlaidų tikslai; |
| --- | --- |

a)

grindžiamas perdavimo sistemos operatoriaus veiklos rezultatais taikant apribotus mokėjimus perdavimo sistemos operatoriui už geresnius veiklos rezultatus ir perdavimo sistemos operatoriaus mokėjimus už nepakankamus veiklos rezultatus, matuojamus pagal iš anksto nustatytus veiklos rezultatų tikslus, į kuriuos gali būti įtraukti, inter alia, išlaidų tikslai;

| b) | parengiamas atsižvelgiant į perdavimo sistemos operatoriaus turimas veiklos rezultatų valdymo priemones; |
| --- | --- |

b)

parengiamas atsižvelgiant į perdavimo sistemos operatoriaus turimas veiklos rezultatų valdymo priemones;

| c) | užtikrina, kad jo taikymas tiksliai atspindės pareigų paskirstymą dalyvaujančioms šalims; |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad jo taikymas tiksliai atspindės pareigų paskirstymą dalyvaujančioms šalims;

| d) | bus pritaikomas prie atitinkamos dujų rinkos, kurioje bus įgyvendinamas, esamos išsivystymo būklės; |
| --- | --- |

d)

bus pritaikomas prie atitinkamos dujų rinkos, kurioje bus įgyvendinamas, esamos išsivystymo būklės;

| e) | bus reguliariai peržiūrimas nacionalinės reguliavimo institucijos, kuri glaudžiai bendradarbiaus su perdavimo sistemos operatoriumi, siekdama įvertinti, kokių ir kokio masto pakeitimų gali reikėti. |
| --- | --- |

e)

bus reguliariai peržiūrimas nacionalinės reguliavimo institucijos, kuri glaudžiai bendradarbiaus su perdavimo sistemos operatoriumi, siekdama įvertinti, kokių ir kokio masto pakeitimų gali reikėti.

IV   SKYRIUS

DUJŲ KIEKIO PARAIŠKOS

12 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Kiekio paraiškoje ir patikslintoje kiekio paraiškoje nurodomas dujų kiekis išreiškiamas kWh/d (paros kiekio paraiškose ir patikslintose paraiškose) arba kWh/h (valandos kiekio paraiškose ir patikslintose kiekio paraiškose).

2.   Be šiuo reglamentu nustatytų reikalavimų, perdavimo sistemos operatorius gali reikalauti, kad tinklo naudotojai, atsižvelgdami į konkrečius perdavimo sistemos operatoriaus poreikius, pateiktų išsamesnės informacijos apie kiekio paraiškas ir patikslintas kiekio paraiškas, įskaitant, inter alia, tikslią, atnaujintą ir pakankamai išsamią numatomų įleisti ir išleisti dujų kiekių prognozę.

3.   13–16 straipsniai dėl nesusietų pajėgumų produktų kiekio paraiškų ir patikslintų kiekio paraiškų taikomi, mutatis mutandis, pavienėms susietųjų pajėgumų produktų kiekio paraiškoms ir patikslintoms kiekio paraiškoms. Perdavimo sistemos operatoriai bendradarbiauja siekdami sujungimo taškuose įgyvendinti susietųjų pajėgumų produktų kiekio paraiškų ir patikslintų kiekio paraiškų teikimo taisykles.

4.   15 straipsnio 3 dalis ir 17 straipsnio 1 dalis taikomos nepažeidžiant taisyklės dėl minimalaus pasirengimo pertraukai laiko, nurodyto 2013 m. spalio 14 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 984/2013, kuriuo nustatomas dujų perdavimo sistemų pajėgumų paskirstymo mechanizmų tinklo kodeksas ir papildomas Reglamentas (EB) Nr. 715/2009 (7), 22 straipsnyje.

13 straipsnis

Informacija apie kiekio paraiškas ir patikslintas kiekio paraiškas sujungimo taškuose

Su sujungimo taškais susijusiose kiekio paraiškose ir patikslintose kiekio paraiškose, kurias tinklo naudotojai teikia perdavimo sistemos operatoriams, nurodoma bent tokia informacija:

| 1) | sujungimo taško identifikatorius; |
| --- | --- |

1)

sujungimo taško identifikatorius;

| 2) | dujų srauto kryptis; |
| --- | --- |

2)

dujų srauto kryptis;

| 3) | tinklo naudotojo arba, jei taikoma, jo balansavimo portfelio identifikatorius; |
| --- | --- |

3)

tinklo naudotojo arba, jei taikoma, jo balansavimo portfelio identifikatorius;

| 4) | kitos tinklo naudotojo sandorio šalies arba, jei taikoma, jos balansavimo portfelio identifikatorius; |
| --- | --- |

4)

kitos tinklo naudotojo sandorio šalies arba, jei taikoma, jos balansavimo portfelio identifikatorius;

| 5) | su kiekio paraiška arba patikslinta kiekio paraiška susijusio dujų srauto pradžios ir pabaigos laikas; |
| --- | --- |

5)

su kiekio paraiška arba patikslinta kiekio paraiška susijusio dujų srauto pradžios ir pabaigos laikas;

| 6) | dujų tiekimo para D; |
| --- | --- |

6)

dujų tiekimo para D;

| 7) | prašomas transportuoti dujų kiekis. |
| --- | --- |

7)

prašomas transportuoti dujų kiekis.

14 straipsnis

Sujungimo taškuose taikoma kiekio paraiškos procedūra

1.   Tinklo naudotojas turi teisę pateikti perdavimo sistemos operatoriui dujų tiekimo paros D kiekio paraišką ne vėliau kaip iki dujų tiekimo paros D-1 kiekio paraiškų teikimo termino. Kiekio paraiškų teikimo terminas yra 13:00 UTC (žiemos laiku) arba 12:00 UTC (vasaros laiku) dujų tiekimo parą D-1.

2.   Perdavimo sistemos operatorius atsižvelgia į paskutinę iki kiekio paraiškų teikimo termino iš tinklo naudotojo gautą kiekio paraišką.

3.   Ne vėliau kaip iki patvirtinimo termino dujų tiekimo parą D-1 perdavimo sistemos operatorius atitinkamiems tinklo naudotojams išsiunčia pranešimą apie patvirtintą kiekį. Patvirtinimo terminas yra 15:00 UTC (žiemos laiku) arba 14:00 UTC (vasaros laiku) dujų tiekimo parą D-1.

4.   Perdavimo sistemos operatoriai gali susitarti abiejose sujungimo taško pusėse siūlyti pirminių kiekio paraiškų ciklą, per kurį:

| a) | tinklo naudotojai neprivalo teikti kiekio paraiškas; |
| --- | --- |

a)

tinklo naudotojai neprivalo teikti kiekio paraiškas;

| b) | tinklo naudotojai dujų tiekimo paros D kiekio paraiškas perdavimo sistemos operatoriams gali pateikti ne vėliau kaip iki 12:00 UTC (žiemos laiku) arba 11:00 UTC (vasaros laiku) dujų tiekimo parą D-1; |
| --- | --- |

b)

tinklo naudotojai dujų tiekimo paros D kiekio paraiškas perdavimo sistemos operatoriams gali pateikti ne vėliau kaip iki 12:00 UTC (žiemos laiku) arba 11:00 UTC (vasaros laiku) dujų tiekimo parą D-1;

| c) | perdavimo sistemos operatorius atitinkamiems tinklo naudotojams išsiunčia pranešimą apie apdorotus kiekius ne vėliau kaip iki 12:30 UTC (žiemos laiku) arba 11:30 UTC (vasaros laiku) dujų tiekimo parą D-1. |
| --- | --- |

c)

perdavimo sistemos operatorius atitinkamiems tinklo naudotojams išsiunčia pranešimą apie apdorotus kiekius ne vėliau kaip iki 12:30 UTC (žiemos laiku) arba 11:30 UTC (vasaros laiku) dujų tiekimo parą D-1.

5.   Jei tinklo naudotojas iki kiekio paraiškų teikimo termino nepateikė galiojančios kiekio paraiškos, atitinkami perdavimo sistemos operatoriai taiko jų sutartą numatytosios kiekio paraiškos taisyklę. Perdavimo sistemos operatorių tinklo naudotojai informuojami apie sujungimo taške galiojančią numatytosios kiekio paraiškos taisyklę.

15 straipsnis

Sujungimo taškuose taikoma patikslintos kiekio paraiškos procedūra

1.   Tinklo naudotojas turi teisę pateikti patikslintą kiekio paraišką per patikslintų kiekio paraiškų teikimo laikotarpį, kuris prasideda iškart suėjus patvirtinimo terminui ir baigiasi ne anksčiau kaip likus trims valandoms iki dujų tiekimo paros D pabaigos. Perdavimo sistemos operatorius pradeda patikslintų kiekio paraiškų ciklą prasidedant kiekvienai patikslintų kiekio paraiškų teikimo laikotarpio valandai.

2.   Per patikslintų kiekio paraiškų ciklą perdavimo sistemos operatorius atsižvelgia į paskutinę prieš prasidedant patikslintų kiekio paraiškų ciklui iš tinklo naudotojo gautą patikslintą kiekio paraišką.

3.   Perdavimo sistemos operatorius atitinkamiems tinklo naudotojams išsiunčia pranešimą apie patvirtintą kiekį per dvi valandas nuo kiekvieno patikslintų kiekio paraiškų ciklo pradžios. Faktinio dujų srauto pakeitimo pradžios laikas yra dvi valandos nuo pakartotinio paskyrimo ciklo pradžios, nebent:

| a) | tinklo naudotojas prašo taikyti vėlesnį laiką arba |
| --- | --- |

a)

tinklo naudotojas prašo taikyti vėlesnį laiką arba

| b) | perdavimo sistemos operatorius leidžia taikyti ankstesnį laiką. |
| --- | --- |

b)

perdavimo sistemos operatorius leidžia taikyti ankstesnį laiką.

4.   Daroma prielaida, kad bet koks dujų srauto pasikeitimas įvyksta prasidedant kiekvienai valandai.

16 straipsnis

Specialios sujungimo taškuose taikomos nuostatos

1.   Kai tame pačiame sujungimo taške taikomos paros ir valandos kiekio paraiškos ir patikslintos kiekio paraiškos, perdavimo sistemos operatoriai arba (prireikus) nacionalinės reguliavimo institucijos gali konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis, kad nustatytų, ar abiejose šio sujungimo taško pusėse turėtų būti teikiamos suderintos kiekio paraiškos ir patikslintos kiekio paraiškos. Per konsultaciją atsižvelgiama bent į šiuos dalykus:

| a) | finansinį poveikį perdavimo sistemos operatoriams ir tinklo naudotojams; |
| --- | --- |

a)

finansinį poveikį perdavimo sistemos operatoriams ir tinklo naudotojams;

| b) | poveikį tarpvalstybinei prekybai; |
| --- | --- |

b)

poveikį tarpvalstybinei prekybai;

| c) | poveikį sujungimo taške (-uose) galiojančiai paros balansavimo tvarkai. |
| --- | --- |

c)

poveikį sujungimo taške (-uose) galiojančiai paros balansavimo tvarkai.

2.   Po konsultacijos siūlomus pakeitimus (jei yra) patvirtina nacionalinės reguliavimo institucijos. Patvirtinus siūlomus pakeitimus, perdavimo sistemos operatoriai atitinkamai pakeičia esamus jungties susitarimus ir transportavimo sutartis ar kitus teisiškai saistančius susitarimus ir paskelbia tuos pakeitimus.

17 straipsnis

Kiekio paraiškų ir patikslintų kiekio paraiškų atmetimas arba prašomo dujų kiekio patikslinimas sujungimo taškuose

1.   Perdavimo sistemos operatorius gali atmesti:

| a) | kiekio paraišką arba patikslintą kiekio paraišką ne vėliau kaip per dvi valandas nuo kiekio paraiškų pateikimo termino arba nuo patikslintų kiekio paraiškų ciklo pradžios šiais atvejais:






  i) | kai jos turinys neatitinka reikalavimų; |
| --- | --- | --- |

a)

kiekio paraišką arba patikslintą kiekio paraišką ne vėliau kaip per dvi valandas nuo kiekio paraiškų pateikimo termino arba nuo patikslintų kiekio paraiškų ciklo pradžios šiais atvejais:

i)

kai jos turinys neatitinka reikalavimų;

| ii) | kai ją pateikė ne tinklo naudotojas, o kitas subjektas; |
| --- | --- |

ii)

kai ją pateikė ne tinklo naudotojas, o kitas subjektas;

| iii) | kai priėmus paros kiekio paraišką arba patikslintą kiekio paraišką būtų gaunamas neigiamas pagal kiekio paraišką numanomas srautas; |
| --- | --- |

iii)

kai priėmus paros kiekio paraišką arba patikslintą kiekio paraišką būtų gaunamas neigiamas pagal kiekio paraišką numanomas srautas;

| iv) | kai ji viršija tinklo naudotojui priskirtą pajėgumą; |
| --- | --- |

iv)

kai ji viršija tinklo naudotojui priskirtą pajėgumą;

| b) | patikslintą kiekio paraišką ne vėliau kaip per dvi valandas nuo patikslintų kiekio paraiškų ciklo pradžios šiais papildomais atvejais:






  i) | kai ji viršija tinklo naudotojui priskirtus pajėgumus likusias valandas, nebent ši patikslinta kiekio paraiška pateikiama prašant pertraukiamųjų pajėgumų, kai juos siūlo perdavimo sistemos operatorius; |
| --- | --- | --- |

b)

patikslintą kiekio paraišką ne vėliau kaip per dvi valandas nuo patikslintų kiekio paraiškų ciklo pradžios šiais papildomais atvejais:

i)

kai ji viršija tinklo naudotojui priskirtus pajėgumus likusias valandas, nebent ši patikslinta kiekio paraiška pateikiama prašant pertraukiamųjų pajėgumų, kai juos siūlo perdavimo sistemos operatorius;

| ii) | kai priėmus valandos patikslintą kiekio paraišką numatomas dujų srautas pasikeistų patikslintų kiekio paraiškų ciklui nesibaigus. |
| --- | --- |

ii)

kai priėmus valandos patikslintą kiekio paraišką numatomas dujų srautas pasikeistų patikslintų kiekio paraiškų ciklui nesibaigus.

2.   Perdavimo sistemos operatorius neatmeta tinklo naudotojo kiekio paraiškos ir patikslintos kiekio paraiškos remdamasis vien tuo, kad tinklo naudotojo ketinamas įleisti dujų kiekis neatitinka jo ketinamo išleisti dujų kiekio.

3.   Jei patikslinta kiekio paraiška atmetama, perdavimo sistemos operatorius taiko tinklo naudotojo paskutinį patvirtintą kiekį, jei jis yra.

4.   Nepažeisdamas specialiųjų pertraukiamiesiems pajėgumams ir pagal perkrovos valdymo taisykles teikiamiems pajėgumams taikomų sąlygų, perdavimo sistemos operatorius pagal kiekio paraiškas ir patikslintas kiekio paraiškas prašomą dujų kiekį iš esmės gali patikslinti tik išskirtinių įvykių atveju arba avarinėse situacijose, kai kyla akivaizdus pavojus sistemos saugumui ir stabilumui. Apie visus tokius veiksmus, kurių ėmėsi, perdavimo sistemos operatorius praneša nacionalinei reguliavimo institucijai.

18 straipsnis

Kiekio paraiškų ir patikslintų kiekio paraiškų procedūra, taikoma kituose nei sujungimo taškuose

1.   Jei dar nenustatyta, nacionalinė reguliavimo agentūra, pasikonsultavusi su perdavimo sistemos operatoriumi, nustato, kuriuose kituose nei sujungimo taškuose reikia taikyti kiekio paraiškų ir patikslintų kiekio paraiškų procedūrą.

2.   Jei kiekio paraiškų ir patikslintų kiekio paraiškų procedūrą reikia taikyti kituose nei sujungimo taškuose, galioja šie principai:

| a) | tinklo naudotojai turi teisę teikti dujų tiekimo paros patikslintas kiekio paraiškas; |
| --- | --- |

a)

tinklo naudotojai turi teisę teikti dujų tiekimo paros patikslintas kiekio paraiškas;

| b) | perdavimo sistemos operatorius patvirtina arba atmeta pateiktas kiekio paraiškas ir patikslintas kiekio paraiškas, atsižvelgdamas į 17 straipsnyje nurodytus terminus. |
| --- | --- |

b)

perdavimo sistemos operatorius patvirtina arba atmeta pateiktas kiekio paraiškas ir patikslintas kiekio paraiškas, atsižvelgdamas į 17 straipsnyje nurodytus terminus.

V   SKYRIUS

PAROS DISBALANSO MOKESČIAI

19 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Tinklo naudotojai privalo mokėti arba (atitinkamai) turi teisę gauti paros disbalanso mokesčius, susijusius su paros disbalanso kiekiu per kiekvieną dujų tiekimo parą.

2.   Paros disbalanso mokesčiai perdavimo sistemos operatoriaus sąskaitose faktūrose tinklo naudotojams nurodomi atskirai.

3.   Paros disbalanso mokesčiai atitinka išlaidas, jie nustatomi atsižvelgiant į kainas, susijusias su perdavimo sistemos operatoriaus atliekamais balansavimo veiksmais, jei toks balansavimas atliekamas, taip pat į nedidelį patikslinimą, nurodytą 22 straipsnio 6 dalyje.

20 straipsnis

Paros disbalanso mokesčio apskaičiavimo metodika

1.   Perdavimo sistemos operatorius pateikia paros disbalanso mokesčio apskaičiavimo metodiką, kuri bus taikoma jo balansavimo zonoje, nacionalinei reguliavimo institucijai tvirtinti.

2.   Patvirtinta paros disbalanso mokesčio apskaičiavimo metodika skelbiama atitinkamoje interneto svetainėje. Bet koks tokios metodikos atnaujinimas skelbiamas laiku.

3.   Paros disbalanso mokesčio apskaičiavimo metodikoje nustatomas:

| a) | 21 straipsnyje nurodyto paros disbalanso kiekio apskaičiavimas; |
| --- | --- |

a)

21 straipsnyje nurodyto paros disbalanso kiekio apskaičiavimas;

| b) | 22 straipsnyje nurodytos taikomos kainos sudarymas ir |
| --- | --- |

b)

22 straipsnyje nurodytos taikomos kainos sudarymas ir

| c) | visi kiti būtini parametrai. |
| --- | --- |

c)

visi kiti būtini parametrai.

21 straipsnis

Paros disbalanso kiekio apskaičiavimas

1.   Perdavimo sistemos operatorius apskaičiuoja kiekvieno tinklo naudotojo balansavimo portfelio paros disbalanso kiekį per kiekvieną dujų tiekimo parą pagal šią formulę:

paros disbalanso kiekis = įleidžiamų dujų kiekis - išleidžiamų dujų kiekis

2.   Paros disbalanso kiekio skaičiavimas atitinkamai pritaikomas, kai:

| a) | siūloma dujų laikymo vamzdyne paslauga ir (arba) |
| --- | --- |

a)

siūloma dujų laikymo vamzdyne paslauga ir (arba)

| b) | galioja susitarimas, pagal kurį tinklo naudotojai tiekia dujas, įskaitant atsiskaitymą dujomis, kad padengtų:






  i) | neapskaitytas iš sistemos išleistas dujas, kaip antai dujų nuostolius, matavimo paklaidas ir (arba) |
| --- | --- | --- |

b)

galioja susitarimas, pagal kurį tinklo naudotojai tiekia dujas, įskaitant atsiskaitymą dujomis, kad padengtų:

i)

neapskaitytas iš sistemos išleistas dujas, kaip antai dujų nuostolius, matavimo paklaidas ir (arba)

| ii) | dujas, kurias perdavimo sistemos operatorius naudoja sistemos veikimui užtikrinti, kaip antai kuro dujas. |
| --- | --- |

ii)

dujas, kurias perdavimo sistemos operatorius naudoja sistemos veikimui užtikrinti, kaip antai kuro dujas.

3.   Jeigu tinklo naudotojo įleidžiamų dujų suma per dujų tiekimo parą lygi išleidžiamų dujų per šią dujų tiekimo parą sumai, laikoma, kad per šią dujų tiekimo parą tinklo naudotojas balansą užtikrino.

4.   Jeigu tinklo naudotojo įleidžiamų dujų kiekių suma per dujų tiekimo parą nėra lygi išleidžiamų dujų kiekių per šią dujų tiekimo parą sumai, laikoma, kad šią dujų tiekimo parą tinklo naudotojas balanso neužtikrino, ir pagal 23 straipsnį taikomi paros disbalanso mokesčiai.

5.   Pagal 37 straipsnį perdavimo sistemos operatorius teikia tinklo naudotojui pradinį ir galutinį paros disbalanso kiekius.

6.   Paros disbalanso mokestis grindžiamas galutiniu paros disbalanso kiekiu.

22 straipsnis

Taikoma kaina

1.   Siekiant apskaičiuoti paros disbalanso mokestį, kaip nustatyta 23 straipsnyje, taikoma kaina nustatoma pagal:

| a) | ribinę pardavimo kainą, jeigu paros disbalanso kiekis yra teigiamas (t. y. tinklo naudotojo įleidžiamų dujų kiekis per dujų tiekimo parą viršija išleidžiamų dujų kiekį per tą dujų tiekimo parą), arba |
| --- | --- |

a)

ribinę pardavimo kainą, jeigu paros disbalanso kiekis yra teigiamas (t. y. tinklo naudotojo įleidžiamų dujų kiekis per dujų tiekimo parą viršija išleidžiamų dujų kiekį per tą dujų tiekimo parą), arba

| b) | ribinę pirkimo kainą, jeigu paros disbalanso kiekis yra neigiamas (t. y. tinklo naudotojo išleidžiamų dujų kiekis per dujų tiekimo parą viršija įleidžiamų dujų kiekį per tą dujų tiekimo parą). |
| --- | --- |

b)

ribinę pirkimo kainą, jeigu paros disbalanso kiekis yra neigiamas (t. y. tinklo naudotojo išleidžiamų dujų kiekis per dujų tiekimo parą viršija įleidžiamų dujų kiekį per tą dujų tiekimo parą).

2.   Ribinė pardavimo kaina ir ribinė pirkimo kaina apskaičiuojama kiekvieną dujų tiekimo parą pagal:

| a) | ribinę pardavimo kainą, mažesnę už:






  i) | mažiausią tą dujų tiekimo parą sudarytų teisės perleidimo produktų pardavimo sandorių, kuriuose dalyvavo perdavimo sistemos operatorius, kainą arba |
| --- | --- | --- |

a)

ribinę pardavimo kainą, mažesnę už:

i)

mažiausią tą dujų tiekimo parą sudarytų teisės perleidimo produktų pardavimo sandorių, kuriuose dalyvavo perdavimo sistemos operatorius, kainą arba

| ii) | tos dujų tiekimo paros vidutinę svertinę dujų kainą, iš kurios atimamas nedidelis patikslinimas; |
| --- | --- |

ii)

tos dujų tiekimo paros vidutinę svertinę dujų kainą, iš kurios atimamas nedidelis patikslinimas;

| b) | ribinę pirkimo kainą, didesnę už:






  i) | didžiausią tą dujų tiekimo parą sudarytų teisės perleidimo produktų pirkimo sandorių, kuriuose dalyvavo perdavimo sistemos operatorius, kainą arba |
| --- | --- | --- |

b)

ribinę pirkimo kainą, didesnę už:

i)

didžiausią tą dujų tiekimo parą sudarytų teisės perleidimo produktų pirkimo sandorių, kuriuose dalyvavo perdavimo sistemos operatorius, kainą arba

| ii) | tos dujų tiekimo paros vidutinę svertinę dujų kainą, prie kurios pridedamas nedidelis patikslinimas. |
| --- | --- |

ii)

tos dujų tiekimo paros vidutinę svertinę dujų kainą, prie kurios pridedamas nedidelis patikslinimas.

3.   Siekiant nustatyti ribinę pardavimo kainą, ribinę pirkimo kainą ir vidutinę svertinę kainą susiję prekybos sandoriai sudaromi prekybos platformose, kurias iš anksto nustato perdavimo sistemos operatorius ir patvirtina nacionalinė reguliavimo institucija. Vidutinė svertinė kaina – energijos vidutinė svertinė kaina dujų tiekimo parą virtualiame prekybos punkte sudarytuose teisės perleidimo produktų prekybos sandoriuose.

4.   Tuo atveju, jei pagal 2 dalies a ir b punktus neįmanoma nustatyti ribinės pardavimo kainos ir (arba) ribinės pirkimo kainos, nustatoma numatytoji taisyklė.

5.   Jei perdavimo sistemos operatorius pasiūlo ir nacionalinė reguliavimo institucija patvirtina, siekiant nustatyti ribinę pardavimo kainą, ribinę pirkimo kainą ir vidutinę svertinę kainą galima atsižvelgti į konkrečios pateikimo vietos produktų kainas, kartu tinkamai atsižvelgiant į perdavimo sistemos operatoriaus tokių konkrečios pateikimo vietos produktų naudojimo apimtį.

6.   Nedidelis patikslinimas:

| a) | turėtų skatinti tinklo naudotojus subalansuoti įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekį, |
| --- | --- |

a)

turėtų skatinti tinklo naudotojus subalansuoti įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekį,

| b) | nustatomas ir taikomas laikantis nediskriminacinio principo, kad:






  i) | nebūtų trukdoma patekti į rinką, |
| --- | --- | --- |

b)

nustatomas ir taikomas laikantis nediskriminacinio principo, kad:

i)

nebūtų trukdoma patekti į rinką,

| ii) | nebūtų trukdoma konkurencingų rinkų plėtrai; |
| --- | --- |

ii)

nebūtų trukdoma konkurencingų rinkų plėtrai;

| c) | turėtų nedaryti neigiamo poveikio tarpvalstybinei prekybai, |
| --- | --- |

c)

turėtų nedaryti neigiamo poveikio tarpvalstybinei prekybai,

| d) | dėl jo paros disbalanso mokesčiai neturėtų daryti pernelyg didelio poveikio tinklo naudotojų finansinei padėčiai. |
| --- | --- |

d)

dėl jo paros disbalanso mokesčiai neturėtų daryti pernelyg didelio poveikio tinklo naudotojų finansinei padėčiai.

7.   Nustatant ribinę pirkimo kainą ir ribinę pardavimo kainą nedidelio patikslinimo vertė gali skirtis. Nedidelio patikslinimo vertė neviršija dešimties procentų vidutinės svertinės kainos, išskyrus tuo atveju, kai atitinkamas perdavimo sistemos operatorius gali nacionalinei reguliavimo institucijai didesnį procentą tinkamai pagrįsti ir pagal 20 straipsnį gauti jos patvirtinimą.

23 straipsnis

Paros disbalanso mokestis

1.   Siekdamas apskaičiuoti kiekvieno tinklo naudotojo paros disbalanso mokesčius, perdavimo sistemos operatorius padaugina tinklo naudotojo paros disbalanso kiekį iš taikomos kainos, nustatytos pagal 22 straipsnį.

2.   Paros disbalanso mokesčiai taikomi:

| a) | jei tinklo naudotojo paros disbalanso kiekis per dujų tiekimo parą yra teigiamas, laikoma, kad šis tinklo naudotojas perdavimo sistemos operatoriui pardavė dujų kiekį, lygiavertį paros disbalanso kiekiui, todėl jis turi teisę iš perdavimo sistemos operatoriaus gauti su paros disbalanso mokesčiais susijusią kreditinę įskaitą ir |
| --- | --- |

a)

jei tinklo naudotojo paros disbalanso kiekis per dujų tiekimo parą yra teigiamas, laikoma, kad šis tinklo naudotojas perdavimo sistemos operatoriui pardavė dujų kiekį, lygiavertį paros disbalanso kiekiui, todėl jis turi teisę iš perdavimo sistemos operatoriaus gauti su paros disbalanso mokesčiais susijusią kreditinę įskaitą ir

| b) | jei tinklo naudotojo dujų tiekimo paros disbalanso kiekis yra neigiamas, laikoma, kad šis tinklo naudotojas iš perdavimo sistemos operatoriaus pirko dujų kiekį, lygiavertį paros disbalanso kiekiui, todėl jis privalo sumokėti paros disbalanso mokesčius perdavimo sistemos operatoriui. |
| --- | --- |

b)

jei tinklo naudotojo dujų tiekimo paros disbalanso kiekis yra neigiamas, laikoma, kad šis tinklo naudotojas iš perdavimo sistemos operatoriaus pirko dujų kiekį, lygiavertį paros disbalanso kiekiui, todėl jis privalo sumokėti paros disbalanso mokesčius perdavimo sistemos operatoriui.

VI   SKYRIUS

EINAMOSIOS PAROS ĮPAREIGOJIMAI

24 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Perdavimo sistemos operatorius turi teisę taikyti einamosios paros įpareigojimus tik tam, kad paskatintų tinklo naudotojus valdyti einamosios paros balansą ir taip užtikrintų savo perdavimo tinklo sistemos vientisumą ir kuo labiau sumažintų poreikį imtis balansavimo veiksmų.

2.   Jeigu perdavimo sistemos operatorius turi teikti informaciją tinklo naudotojams, kad pastarieji galėtų valdyti savo riziką, susijusią su einamosios paros balansu, ši informacija jiems teikiama reguliariai. Kai taikoma, ši informacija teikiama kiekvienam tinklo naudotojui pateikus vienkartinį prašymą.

25 straipsnis

Einamosios paros įpareigojimų rūšys

Yra trys einamosios paros įpareigojimų rūšys; kiekvienos rūšies įpareigojimais tinklo naudotojas skatinamas konkrečiu šiame straipsnyje nurodytu tikslu:

| 1) | Visos sistemos einamosios paros įpareigojimas
  nustatomas taip, kad tinklo naudotojai būtų skatinami užtikrinti, kad nebūtų viršytos perdavimo tinklo eksploatacinės ribos ir apima:






  a) | perdavimo tinklo eksploatacines ribas, kurių negalima viršyti; |
| --- | --- | --- |

1)

Visos sistemos einamosios paros įpareigojimas

nustatomas taip, kad tinklo naudotojai būtų skatinami užtikrinti, kad nebūtų viršytos perdavimo tinklo eksploatacinės ribos ir apima:

a)

perdavimo tinklo eksploatacines ribas, kurių negalima viršyti;

| b) | veiksmus, kurių gali imtis tinklo naudotojai siekdami užtikrinti, kad nebūtų viršytos perdavimo tinklo eksploatacinės ribos; |
| --- | --- |

b)

veiksmus, kurių gali imtis tinklo naudotojai siekdami užtikrinti, kad nebūtų viršytos perdavimo tinklo eksploatacinės ribos;

| c) | atitinkamus perdavimo sistemos operatoriaus balansavimo veiksmus, kai artėjama prie perdavimo tinklo eksploatacinių ribų arba jos pasiekiamos; |
| --- | --- |

c)

atitinkamus perdavimo sistemos operatoriaus balansavimo veiksmus, kai artėjama prie perdavimo tinklo eksploatacinių ribų arba jos pasiekiamos;

| d) | išlaidų ir (arba) pajamų priskyrimą tinklo naudotojams ir (arba) poveikį jų einamosios paros balansui dėl balansavimo veiksmų, kurių ėmėsi perdavimo sistemos operatoriaus; |
| --- | --- |

d)

išlaidų ir (arba) pajamų priskyrimą tinklo naudotojams ir (arba) poveikį jų einamosios paros balansui dėl balansavimo veiksmų, kurių ėmėsi perdavimo sistemos operatoriaus;

| e) | susijusį mokestį, kuris grindžiamas individualiu tinklo naudotojo einamosios paros balansu. |
| --- | --- |

e)

susijusį mokestį, kuris grindžiamas individualiu tinklo naudotojo einamosios paros balansu.

| 2) | Balansavimo portfelio einamosios paros įpareigojimas
  nustatomas taip, kad skatintų tinklo naudotojus išlaikyti individualų balansą per dujų tiekimo parą iš anksto nustatytose ribose ir apima:






  a) | kiekvieno balansavimo portfelio intervalą, kuriame jis turi išlikti; |
| --- | --- | --- |

2)

Balansavimo portfelio einamosios paros įpareigojimas

nustatomas taip, kad skatintų tinklo naudotojus išlaikyti individualų balansą per dujų tiekimo parą iš anksto nustatytose ribose ir apima:

a)

kiekvieno balansavimo portfelio intervalą, kuriame jis turi išlikti;

| b) | informaciją, kaip nustatytas pirmiau nurodytas intervalas; |
| --- | --- |

b)

informaciją, kaip nustatytas pirmiau nurodytas intervalas;

| c) | padarinius šių ribų nesilaikantiems tinklo naudotojams ir, atitinkamais atvejais, išsamią informaciją, kaip nustatomas atitinkamas mokestis; |
| --- | --- |

c)

padarinius šių ribų nesilaikantiems tinklo naudotojams ir, atitinkamais atvejais, išsamią informaciją, kaip nustatomas atitinkamas mokestis;

| d) | susijusį mokestį, kuris grindžiamas individualiu tinklo naudotojo einamosios paros balansu. |
| --- | --- |

d)

susijusį mokestį, kuris grindžiamas individualiu tinklo naudotojo einamosios paros balansu.

| 3) | Įleidimo ir išleidimo taško einamosios paros įpareigojimas
  nustatomas taip, kad tinklo naudotojai būtų skatinami riboti dujų srautą arba dujų srauto pokytį tam tikromis sąlygomis tam tikruose įleidimo ir išleidimo taškuose ir apima:






  a) | dujų srauto ir (arba) dujų srauto pokyčio ribas; |
| --- | --- | --- |

3)

Įleidimo ir išleidimo taško einamosios paros įpareigojimas

nustatomas taip, kad tinklo naudotojai būtų skatinami riboti dujų srautą arba dujų srauto pokytį tam tikromis sąlygomis tam tikruose įleidimo ir išleidimo taškuose ir apima:

a)

dujų srauto ir (arba) dujų srauto pokyčio ribas;

| b) | įleidimo ir (arba) išleidimo tašką arba įleidimo ir (arba) išleidimo taškų grupes, kuriame (kuriose) taikomos tos ribos; |
| --- | --- |

b)

įleidimo ir (arba) išleidimo tašką arba įleidimo ir (arba) išleidimo taškų grupes, kuriame (kuriose) taikomos tos ribos;

| c) | sąlygas, kuriomis taikomos tos ribos; |
| --- | --- |

c)

sąlygas, kuriomis taikomos tos ribos;

| d) | ribų nesilaikymo padarinius. |
| --- | --- |

d)

ribų nesilaikymo padarinius.

Šis įpareigojimas papildo bet kokius kitus susitarimus su galutiniais vartotojais, į kuriuos, be kitų dalykų, įtraukiami konkrečioje vietoje taikomi specialūs apribojimai ir su fiziniu dujų srautu susiję įpareigojimai.

26 straipsnis

Einamosios paros įpareigojimų reikalavimai

1.   Perdavimo sistemos operatorius nacionalinei reguliavimo institucijai gali siūlyti einamosios paros įpareigojimą ar jo pakeitimą. Jame gali būti derinamos 25 straipsnyje nurodytų skirtingų rūšių įpareigojimų savybės su sąlyga, kad pasiūlymas atitiktų 2 dalyje nustatytus kriterijus. Perdavimo sistemos operatoriaus teisė siūlyti nedaro poveikio nacionalinės reguliavimo institucijos teisei priimti sprendimą savo iniciatyva.

2.   Bet kuris einamosios paros įpareigojimas atitinka šiuos kriterijus:

| a) | einamosios paros įpareigojimu ir susijusiu einamosios paros mokesčiu, jei jis taikomas, nedaroma nereikalingų kliūčių tarpvalstybinei prekybai ir netrukdoma naujiems tinklo naudotojams patekti į atitinkamą rinką; |
| --- | --- |

a)

einamosios paros įpareigojimu ir susijusiu einamosios paros mokesčiu, jei jis taikomas, nedaroma nereikalingų kliūčių tarpvalstybinei prekybai ir netrukdoma naujiems tinklo naudotojams patekti į atitinkamą rinką;

| b) | einamosios paros įpareigojimas taikomas tik jei prieš taikant galimą einamosios paros mokestį dėl įleidžiamų ir (arba) išleidžiamų dujų kiekio, tinklo naudotojai yra tinkamai informuojami ir turi pagrįstų priemonių, kad galėtų valdyti susijusią savo riziką; |
| --- | --- |

b)

einamosios paros įpareigojimas taikomas tik jei prieš taikant galimą einamosios paros mokestį dėl įleidžiamų ir (arba) išleidžiamų dujų kiekio, tinklo naudotojai yra tinkamai informuojami ir turi pagrįstų priemonių, kad galėtų valdyti susijusią savo riziką;

| c) | pagrindinės tinklo naudotojų išlaidos, susijusios su jiems taikomais balansavimo įpareigojimais, siejamos su jų balansu dujų tiekimo paros pabaigoje; |
| --- | --- |

c)

pagrindinės tinklo naudotojų išlaidos, susijusios su jiems taikomais balansavimo įpareigojimais, siejamos su jų balansu dujų tiekimo paros pabaigoje;

| d) | einamosios paros mokesčiai kuo labiau atitinka perdavimo sistemos operatoriaus išlaidas, patirtas imantis susijusių balansavimo veiksmų; |
| --- | --- |

d)

einamosios paros mokesčiai kuo labiau atitinka perdavimo sistemos operatoriaus išlaidas, patirtas imantis susijusių balansavimo veiksmų;

| e) | dėl einamosios paros įpareigojimo tinklo naudotojo finansinis atsiskaitymas per dujų tiekimo parą negali būti lygus nuliui; |
| --- | --- |

e)

dėl einamosios paros įpareigojimo tinklo naudotojo finansinis atsiskaitymas per dujų tiekimo parą negali būti lygus nuliui;

| f) | nustačius einamosios paros įpareigojimą nauda perdavimo tinklo ekonomiškam ir efektyviam veikimui yra didesnė už galimą jo neigiamą poveikį, įskaitant poveikį sandorių virtualiame prekybos punkte likvidumui. |
| --- | --- |

f)

nustačius einamosios paros įpareigojimą nauda perdavimo tinklo ekonomiškam ir efektyviam veikimui yra didesnė už galimą jo neigiamą poveikį, įskaitant poveikį sandorių virtualiame prekybos punkte likvidumui.

3.   Perdavimo sistemos operatorius gali pasiūlyti skirtingus einamosios paros įpareigojimus atskiroms įleidimo arba išleidimo taškų kategorijoms, kad būtų labiau skatinami įvairių kategorijų tinklo naudotojai siekiant išvengti kryžminio subsidijavimo. Perdavimo sistemos operatoriaus teisė siūlyti nedaro poveikio nacionalinės reguliavimo institucijos teisei priimti sprendimą savo iniciatyva.

4.   Dėl visų einamosios paros įpareigojimų, kuriuos jis ketina nustatyti, įskaitant metodiką ir prielaidas, pagal kurias padarė išvadą, kad įpareigojimas atitinka 2 dalyje nustatytus kriterijus, perdavimo sistemos operatorius konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant nacionalines reguliavimo institucijas, atitinkamus skirstymo sistemos operatorius, kuriems daromas poveikis, ir gretimų balansavimo zonų perdavimo sistemos operatorius.

5.   Po konsultacijų perdavimo sistemos operatorius parengia rekomendacinį dokumentą, kuriame pateikiamas galutinis pasiūlymas ir išanalizuojama:

| a) | einamosios paros įpareigojimo būtinumas, atsižvelgiant į perdavimo tinklo savybes ir tai, kiek lankstumo turi perdavimo sistemos operatorius, pirkdamas ir parduodamas trumpalaikius standartizuotus produktus arba pagal III skyrių naudodamasis balansavimo paslaugomis; |
| --- | --- |

a)

einamosios paros įpareigojimo būtinumas, atsižvelgiant į perdavimo tinklo savybes ir tai, kiek lankstumo turi perdavimo sistemos operatorius, pirkdamas ir parduodamas trumpalaikius standartizuotus produktus arba pagal III skyrių naudodamasis balansavimo paslaugomis;

| b) | tinklo naudotojams prieinama informacija, kuria naudodamiesi jie galėtų laiku valdyti savo einamosios paros balansą; |
| --- | --- |

b)

tinklo naudotojams prieinama informacija, kuria naudodamiesi jie galėtų laiku valdyti savo einamosios paros balansą;

| c) | tikėtinas finansinis poveikis tinklo naudotojams; |
| --- | --- |

c)

tikėtinas finansinis poveikis tinklo naudotojams;

| d) | poveikis naujiems tinklo naudotojams, bandantiems patekti į atitinkamą rinką, įskaitant bet kokį nebūtiną neigiamą poveikį; |
| --- | --- |

d)

poveikis naujiems tinklo naudotojams, bandantiems patekti į atitinkamą rinką, įskaitant bet kokį nebūtiną neigiamą poveikį;

| e) | poveikis tarpvalstybinei prekybai, įskaitant galimą poveikį balansavimui gretimose balansavimo zonose; |
| --- | --- |

e)

poveikis tarpvalstybinei prekybai, įskaitant galimą poveikį balansavimui gretimose balansavimo zonose;

| f) | poveikis didmeninei prekybai trumpalaikiais dujų tiekimo produktais, įskaitant jų likvidumą; |
| --- | --- |

f)

poveikis didmeninei prekybai trumpalaikiais dujų tiekimo produktais, įskaitant jų likvidumą;

| g) | ar einamosios paros reikalavimas nėra diskriminacinio pobūdžio. |
| --- | --- |

g)

ar einamosios paros reikalavimas nėra diskriminacinio pobūdžio.

6.   Perdavimo sistemos operatorius pateikia rekomendacinį dokumentą nacionalinei reguliavimo institucijai, kad ši patvirtintų pasiūlymą 27 straipsnyje nurodyta tvarka. Kartu perdavimo sistemos operatorius, laikydamasis konfidencialumo įpareigojimų (jei jie taikomi), paskelbia šį rekomendacinį dokumentą ir informavimo tikslu nusiunčia jį Europos dujų perdavimo sistemos operatorių tinklui (ENTSOG).

27 straipsnis

Nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimų priėmimas

1.   Nacionalinė reguliavimo institucija per šešis mėnesius nuo viso rekomendacinio dokumento gavimo priima ir paskelbia pagrįstą sprendimą. Spręsdama, ar patvirtinti siūlomą einamosios paros įpareigojimą, nacionalinė reguliavimo institucija vertina, ar jis atitinka 26 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus.

2.   Prieš priimdama pagrįstą sprendimą, nacionalinė reguliavimo institucija konsultuojasi su kaimyninių valstybių narių nacionalinėmis reguliavimo institucijomis ir atsižvelgia į jų nuomones. Kaimyninės (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) nacionalinė (-ės) reguliavimo institucija (-os) gali prašyti Agentūros pateikti nuomonę pagal Reglamento (EB) Nr. 713/2009 7 straipsnio 4 dalį dėl 1 dalyje nurodyto sprendimo.

28 straipsnis

Esami einamosios paros įpareigojimai

Jei perdavimo sistemos operatorius šio reglamento įsigaliojimo dieną taiko einamosios paros įpareigojimą (-us), per šešis mėnesiu nuo šios datos jis atlieka 26 straipsnio 5–7 dalyse nurodytus veiksmus ir pateikia einamosios paros įpareigojimą (-us) nacionalinei reguliavimo institucijai tvirtinti pagal 27 straipsnį, kad galėtų toliau jį (juos) taikyti.

VII   SKYRIUS

NEUTRALUMO TVARKA

29 straipsnis

Neutralumo principai

1.   Mokėdamas ir gaudamas paros disbalanso mokesčius, einamosios paros mokesčius, balansavimo veiksmų mokesčius ir kitus su jo vykdoma balansavimo veikla, kuri laikoma perdavimo sistemos operatoriaus veikla, vykdoma laikantis šiuo reglamentu nustatytų įpareigojimų, susijusius mokesčius, perdavimo sistemos operatorius negauna pelno ir nepatiria nuostolio.

2.   Perdavimo sistemos operatorius tinklo naudotojams perkelia:

| a) | visas su paros disbalanso mokesčiais ir einamosios paros mokesčiais susijusias išlaidas ir pajamas; |
| --- | --- |

a)

visas su paros disbalanso mokesčiais ir einamosios paros mokesčiais susijusias išlaidas ir pajamas;

| b) | visas su balansavimo veiksmais, kurie atliekami pagal 9 straipsnį, susijusias išlaidas ir pajamas, išskyrus kai nacionalinė reguliavimo institucija mano, kad pagal taikomas nacionalines taisykles šios išlaidos ir pajamos patirtos neefektyviai. Tokia nuomonė grindžiama vertinimu:






  i) | kuriame įrodoma, kiek perdavimo sistemos operatorius, atlikdamas balansavimo veiksmą, būtų galėjęs pagrįstai sumažinti išlaidas, ir |
| --- | --- | --- |

b)

visas su balansavimo veiksmais, kurie atliekami pagal 9 straipsnį, susijusias išlaidas ir pajamas, išskyrus kai nacionalinė reguliavimo institucija mano, kad pagal taikomas nacionalines taisykles šios išlaidos ir pajamos patirtos neefektyviai. Tokia nuomonė grindžiama vertinimu:

i)

kuriame įrodoma, kiek perdavimo sistemos operatorius, atlikdamas balansavimo veiksmą, būtų galėjęs pagrįstai sumažinti išlaidas, ir

| ii) | kuris atliekamas atsižvelgiant į informaciją, laiką ir priemones, kuriuos perdavimo sistemos operatorius turėjo tuo metu, kai nusprendė imtis balansavimo veiksmo; |
| --- | --- |

ii)

kuris atliekamas atsižvelgiant į informaciją, laiką ir priemones, kuriuos perdavimo sistemos operatorius turėjo tuo metu, kai nusprendė imtis balansavimo veiksmo;

| c) | visas išlaidas ir pajamas, susijusias su balansavimo veiksmais, kurių ėmėsi perdavimo sistemos operatorius, išskyrus kai nacionalinė reguliavimo institucija mano, kad pagal nacionalines taisykles šios išlaidos ir pajamos patirtos neefektyviai. |
| --- | --- |

c)

visas išlaidas ir pajamas, susijusias su balansavimo veiksmais, kurių ėmėsi perdavimo sistemos operatorius, išskyrus kai nacionalinė reguliavimo institucija mano, kad pagal nacionalines taisykles šios išlaidos ir pajamos patirtos neefektyviai.

3.   Jeigu paskatų efektyviai atlikti balansavimo veiksmus buvo, bendras finansinis nuostolis apribojamas perdavimo sistemos operatoriaus neefektyviai patirtomis išlaidomis ir pajamomis.

4.   Perdavimo sistemos operatorius skelbia 1 dalyje nurodytų mokesčių bendros sumos ir bendros balansavimo neutralumo mokesčių sumos duomenis bent tuo pačiu dažnumu, kuriuo tinklo naudotojams išrašomos atitinkamų mokesčių sąskaitos faktūros, bet ne rečiau kaip kartą per mėnesį.

5.   Nepaisant 1 ir 2 dalies, balansavimą atliekančiam perdavimo sistemos operatoriui gali būti taikomas 11 straipsnyje nurodytas paskatų mechanizmas.

30 straipsnis

Balansavimo neutralumo pinigų srautai

1.   Balansavimo neutralumo mokestį moka atitinkami tinklo naudotojai arba toks mokestis mokamas jiems.

2.   Nacionalinė reguliavimo institucija nustato arba patvirtina ir paskelbia balansavimo neutralumo mokesčių skaičiavimo metodiką, įskaitant jų paskirstymą tinklo naudotojams ir kredito rizikos valdymo taisykles.

3.   Balansavimo neutralumo mokestis yra proporcingas tinklo naudotojo naudojimosi atitinkamais dujų įleidimo arba išleidimo taškais arba perdavimo tinklu apimčiai.

4.   Balansavimo neutralumo mokestis tinklo naudotojams išrašomose sąskaitose faktūrose nurodomas atskirai ir su sąskaita faktūra pateikiama pakankamai pagrindžiančios informacijos, nustatytos 2 dalyje nurodytoje metodikoje.

5.   Jei taikomas informacijos teikimo modelio 2 variantas ir todėl balansavimo neutralumo mokestis gali būti grindžiamas prognozuojamomis išlaidomis arba pajamomis, perdavimo sistemos operatoriaus balansavimo neutralumo mokesčio apskaičiavimo metodikoje numatomos taisyklės dėl atskiro balansavimo neutralumo mokesčio už ne kas parą matuojamą išleidžiamų dujų kiekį.

6.   Prireikus perdavimo sistemos operatoriaus neutralumo mokesčio apskaičiavimo metodikoje gali būti numatytos taisyklės dėl neutralumo mokesčio sudedamųjų dalių paskirstymo pagal balansavimo sudedamąsias dalis ir atitinkamų sumų paskirstymo tinklo naudotojams siekiant išvengti kryžminio subsidijavimo.

31 straipsnis

Kredito rizikos valdymo tvarka

1.   Perdavimo sistemos operatorius turi teisę imtis būtinų priemonių ir tinklo naudotojams nustatyti atitinkamus sutartinius reikalavimus, įskaitant finansines garantijas, kad sumažintų mokestinių įsipareigojimų nevykdymą, susijusį su 29 ir 30 straipsniuose nurodytų mokesčių mokėjimu.

2.   Sutartiniai reikalavimai grindžiami skaidrumo principais ir vienodų sąlygų taikymu, yra proporcingi siekiamam tikslui ir nustatyti 30 straipsnio 2 dalyje nurodytoje metodikoje.

3.   Tuo atveju, kai tinklo naudotojas nevykdo mokestinių įpareigojimų, perdavimo sistemos operatorius neatsako už jokius patirtus nuostolius, jeigu buvo tinkamai taikomos 1 ir 2 dalyje nurodytos priemonės ir reikalavimai, o tokie nuostoliai kompensuojami pagal 30 straipsnio 2 dalyje nurodytą metodiką.

VIII   SKYRIUS

INFORMACIJOS TEIKIMAS

32 straipsnis

Perdavimo sistemos operatoriams taikomi įpareigojimai teikti informaciją tinklo naudotojams

Informacija, kurią perdavimo sistemos operatorius teikia tinklo naudotojams:

| 1) | bendra perdavimo tinklo būklė pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2009 I priedo 3.4 punkto 5 dalį; |
| --- | --- |

1)

bendra perdavimo tinklo būklė pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2009 I priedo 3.4 punkto 5 dalį;

| 2) | III skyriuje nurodyti perdavimo sistemos operatoriaus balansavimo veiksmai; |
| --- | --- |

2)

III skyriuje nurodyti perdavimo sistemos operatoriaus balansavimo veiksmai;

| 3) | 33–42 straipsniuose nurodytas per dujų tiekimo parą tinklo naudotojo įleistų ir išleistų dujų kiekis. |
| --- | --- |

3)

33–42 straipsniuose nurodytas per dujų tiekimo parą tinklo naudotojo įleistų ir išleistų dujų kiekis.

33 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Jei perdavimo sistemos operatorius tinklo naudotojams dar nėra pateikęs visos informacijos pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2009 I priedo 3.1.2 punktą, visą 32 straipsnyje nurodytą informaciją jis pateikia:

| a) | perdavimo sistemos operatoriaus interneto svetainėje arba kitoje elektroninės informacijos teikimo sistemoje; |
| --- | --- |

a)

perdavimo sistemos operatoriaus interneto svetainėje arba kitoje elektroninės informacijos teikimo sistemoje;

| b) | taip, kad tinklo naudotojams informacija būtų prieinama nemokamai; |
| --- | --- |

b)

taip, kad tinklo naudotojams informacija būtų prieinama nemokamai;

| c) | patogia naudoti forma; |
| --- | --- |

c)

patogia naudoti forma;

| d) | aiškiai, kiekybiškai įvertinamai ir lengvai prieinamai; |
| --- | --- |

d)

aiškiai, kiekybiškai įvertinamai ir lengvai prieinamai;

| e) | nediskriminavimo principu; |
| --- | --- |

e)

nediskriminavimo principu;

| f) | naudodamas nuoseklius vienetus, t. y. kWh arba kWh/d ir kWh/h; |
| --- | --- |

f)

naudodamas nuoseklius vienetus, t. y. kWh arba kWh/d ir kWh/h;

| g) | valstybės narės valstybine (-ėmis) kalba (-omis) ir anglų kalba. |
| --- | --- |

g)

valstybės narės valstybine (-ėmis) kalba (-omis) ir anglų kalba.

2.   Jei matuojamo kiekio negalima nustatyti pagal skaitiklį, gali būti naudojama pakaitinė vertė. Ši pakaitinė vertė naudojama kaip alternatyvi informacija, dėl kurios perdavimo sistemos operatorius neteikia jokios papildomos garantijos.

3.   Galimybės gauti informaciją suteikimas nelaikomas kokios nors garantijos suteikimu, išskyrus galimybę gauti informaciją nustatytu formatu ir naudojantis nustatyta priemone, kaip antai interneto svetaine ar žiniatinklio adresu, ir atitinkamą prieigą prie šios informacijos tinklo naudotojams įprastomis naudojimo sąlygomis. Jokiomis aplinkybėmis perdavimo sistemos operatorius neprivalo teikti jokių papildomų garantijų, ypač susijusių su tinklo naudotojų IT sistema.

4.   Nacionalinė reguliavimo institucija nusprendžia, kuris informacijos teikimo modelis bus naudojamas kiekvienoje balansavimo zonoje. Informacijos apie einamąją parą matuojamą įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekį teikimo tikslu tos pačios taisyklės taikomos visiems modeliams.

5.   Balansavimo zonose, kuriose norima taikyti informacijos teikimo modelio 2 variantą po to, kai įsigalioja šis reglamentas, perdavimo sistemos operatorius arba nacionalinė reguliavimo institucija prireikus vykdo išankstines rinkos konsultacijas.

34 straipsnis

Einamąją parą matuojamas įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekis

1.   Apie einamąją parą matuojamą įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekį balansavimo zonoje, kai tinklo naudotojui priskirtas kiekis lygus patvirtintam kiekiui, perdavimo sistemos operatorius neprivalo teikti informacijos, išskyrus informaciją apie patvirtintą kiekį.

2.   Apie einamąją parą matuojamą įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekį balansavimo zonoje, kai tinklo naudotojui priskirtas kiekis nėra lygus patvirtintam kiekiui, D dujų tiekimo parą perdavimo sistemos operatorius pateikia tinklo naudotojams bent du naujausius išmatuotų srautų rodmenis bent pagal bendrą einamąją parą išmatuotą įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekį, rinkdamasis vieną iš dviejų alternatyvų:

| a) | per kiekvieną naują matavimą matuojamas dujų srautas nuo šios D dujų tiekimo paros pradžios arba |
| --- | --- |

a)

per kiekvieną naują matavimą matuojamas dujų srautas nuo šios D dujų tiekimo paros pradžios arba

| b) | per kiekvieną naują matavimą matuojami papildomi dujų srautai po ankstesniųjų praneštų rodmenų. |
| --- | --- |

b)

per kiekvieną naują matavimą matuojami papildomi dujų srautai po ankstesniųjų praneštų rodmenų.

3.   Pirmieji atnaujinti rodmenys apima bent 4 D dujų tiekimo paros valandas. Atnaujinti šių matavimų rodmenys pateikiami nedelsiant, t. y. per keturias valandas po dujų srauto pratekėjimo ir ne vėliau kaip 17:00 UTC (žiemos laiku) arba 16:00 UTC (vasaros laiku).

4.   Antrųjų rodmenų pateikimo laikas nustatomas patvirtinus nacionalinei reguliavimo institucijai ir jį paskelbia perdavimo sistemos operatorius.

5.   Perdavimo sistemos operatorius gali reikalauti, kad tinklo naudotojai nurodytų, kuri 2 dalyje nurodyta informacija jiems prieinama. Pagal gautus atsakymus šis perdavimo sistemos operatorius pagal 2 ir 4 dalį teikia tinklo naudotojui tą informacijos dalį, kuri tinklo naudotojui neprieinama.

6.   Jei vykdant paskirstymo procesą perdavimo sistemos operatorius nėra atsakingas už dujų kiekių paskirstymą tinklo naudotojams, išimties iš 2 dalies tvarka D dujų tiekimo parą jis teikia informaciją apie bendrą įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekį mažiausiai du kartus per D dujų tiekimo parą.

35 straipsnis

Kas parą matuojamas išleidžiamų dujų kiekis

1.   Jei taikomas informacijos teikimo modelio 1 variantas, D dujų tiekimo parą perdavimo sistemos operatorius tinklo naudotojams pateikia bent du atnaujintus išmatuotų srautų paskirstymo rodmenis bent pagal bendrą išmatuotą per parą išleidžiamų dujų kiekį, pasirinkdamas vieną iš dviejų alternatyvų:

| a) | per kiekvieną naują matavimą matuojamas dujų srautas nuo šios D dujų tiekimo paros pradžios arba |
| --- | --- |

a)

per kiekvieną naują matavimą matuojamas dujų srautas nuo šios D dujų tiekimo paros pradžios arba

| b) | per kiekvieną naują matavimą matuojami papildomi dujų srautai po ankstesniųjų praneštų rodmenų. |
| --- | --- |

b)

per kiekvieną naują matavimą matuojami papildomi dujų srautai po ankstesniųjų praneštų rodmenų.

2.   Kiekvieni atnaujinti rodmenys pateikiami per dvi valandas po paskutinės dujų srautų tekėjimo valandos pabaigos.

36 straipsnis

Ne kas parą matuojamas išleidžiamų dujų kiekis

1.   Jei taikomas informacijos teikimo modelio bazinis atvejis,

| a) | D-1 dujų tiekimo parą ne vėliau kaip 12:00 UTC (žiemos laiku) arba 11:00 UTC (vasaros laiku) perdavimo sistemos operatorius pateikia tinklo naudotojams ne kas parą matuojamo D dujų tiekimo parą išleidžiamų dujų kiekio prognozę; |
| --- | --- |

a)

D-1 dujų tiekimo parą ne vėliau kaip 12:00 UTC (žiemos laiku) arba 11:00 UTC (vasaros laiku) perdavimo sistemos operatorius pateikia tinklo naudotojams ne kas parą matuojamo D dujų tiekimo parą išleidžiamų dujų kiekio prognozę;

| b) | D dujų tiekimo parą perdavimo sistemos operatorius pateikia tinklo naudotojams bent dvi atnaujintas ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio prognozes. |
| --- | --- |

b)

D dujų tiekimo parą perdavimo sistemos operatorius pateikia tinklo naudotojams bent dvi atnaujintas ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio prognozes.

2.   Pirmoji atnaujinta prognozė pateikiama ne vėliau kaip 13:00 UTC (žiemos laiku) arba 12:00 UTC (vasaros laiku).

3.   Antrosios atnaujintos prognozės pateikimo laikas nustatomas patvirtinus nacionalinei reguliavimo institucijai ir jį paskelbia perdavimo sistemos operatorius. Jį nustatant atsižvelgiama į:

| a) | galimybę įsigyti trumpalaikių standartizuotų produktų prekybos platformoje; |
| --- | --- |

a)

galimybę įsigyti trumpalaikių standartizuotų produktų prekybos platformoje;

| b) | tinklo naudotojų ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio prognozės tikslumą, palyginti su jos pateikimo laiku; |
| --- | --- |

b)

tinklo naudotojų ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio prognozės tikslumą, palyginti su jos pateikimo laiku;

| c) | patikslintų kiekio paraiškų teikimo terminą, kaip nustatyta 15 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

c)

patikslintų kiekio paraiškų teikimo terminą, kaip nustatyta 15 straipsnio 1 dalyje;

| d) | pirmosios tinklo naudotojo ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio prognozės atnaujinimo laiką. |
| --- | --- |

d)

pirmosios tinklo naudotojo ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio prognozės atnaujinimo laiką.

4.   Jei taikomas informacijos teikimo modelio 1 variantas, D dujų tiekimo parą perdavimo sistemos operatorius tinklo naudotojams pateikia bent dvejus atnaujintus išmatuotų srautų paskirstymo duomenis bent pagal bendrą ne kas parą matuojamą išleidžiamų dujų kiekį, kaip nurodyta 35 straipsnyje.

5.   Jei taikomas informacijos teikimo modelio 2 variantas, D-1 dujų tiekimo parą perdavimo sistemos operatorius tinklo naudotojams pateikia ne kas parą matuojamo D dujų tiekimo parą išleidžiamų dujų kiekio prognozę, kaip nurodyta 1 dalies a punkte.

37 straipsnis

Įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekis pasibaigus dujų tiekimo parai

1.   Ne vėliau kaip D+1 dujų tiekimo paros pabaigoje perdavimo sistemos operatorius kiekvienam tinklo naudotojui pateikia pradinį priskirtą D parą įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekį ir pradinį paros disbalanso kiekį.

| a) | Jei taikomas bazinis informacijos teikimo modelis arba jo 1 variantas, priskiriamas visas į skirstymo sistemą patiektų dujų kiekis. |
| --- | --- |

a)

Jei taikomas bazinis informacijos teikimo modelis arba jo 1 variantas, priskiriamas visas į skirstymo sistemą patiektų dujų kiekis.

| b) | Jei taikomas informacijos teikimo modelio 2 variantas, ne kas parą matuojamas išleidžiamų dujų kiekis yra lygus tinklo naudotojo ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio kitos paros prognozei. |
| --- | --- |

b)

Jei taikomas informacijos teikimo modelio 2 variantas, ne kas parą matuojamas išleidžiamų dujų kiekis yra lygus tinklo naudotojo ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio kitos paros prognozei.

| c) | Jei taikomas informacijos teikimo modelio 1 variantas, pradinis priskirtas kiekis ir pradinis paros disbalanso kiekis laikomi atitinkamai galutiniu priskirtu kiekiu ir galutiniu paros disbalanso kiekiu. |
| --- | --- |

c)

Jei taikomas informacijos teikimo modelio 1 variantas, pradinis priskirtas kiekis ir pradinis paros disbalanso kiekis laikomi atitinkamai galutiniu priskirtu kiekiu ir galutiniu paros disbalanso kiekiu.

2.   Jei taikoma 47–51 straipsniuose nurodyta laikinoji priemonė, pradinis priskirtas kiekis ir pradinis paros disbalanso kiekis gali būti pateikti per tris dujų tiekimo paras nuo D dujų tiekimo paros tuo atveju, jei dėl techninių arba veiklos priežasčių neįmanoma laikytis 1 dalies nuostatų.

3.   Perdavimo sistemos operatorius per laikotarpį, nustatytą pagal nacionalines taisykles, kiekvienam tinklo naudotojui pateikia galutinį priskirtą įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekį ir galutinį paros disbalanso kiekį.

38 straipsnis

Sąnaudų ir naudos analizė

1.   Per dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo perdavimo sistemos operatorius įvertina sąnaudas ir naudą, susijusius su:

| a) | informacijos teikimo tinklo naudotojams dažnumo padidinimu; |
| --- | --- |

a)

informacijos teikimo tinklo naudotojams dažnumo padidinimu;

| b) | atitinkamų informacijos pateikimo terminų sutrumpinimu; |
| --- | --- |

b)

atitinkamų informacijos pateikimo terminų sutrumpinimu;

| c) | teikiamos informacijos tikslumo padidinimu. |
| --- | --- |

c)

teikiamos informacijos tikslumo padidinimu.

Šioje sąnaudų ir naudos analizėje sąnaudos ir nauda išskaidomos pagal subjektų, kuriems daromas poveikis, kategorijas.

2.   Atlikdamas šį vertinimą, perdavimo sistemos operatorius, bendradarbiaudamas su skirstymo sistemos operatoriais tais klausimais, kurie jiems daro poveikį, konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis.

3.   Remdamasi konsultacijų rezultatais, nacionalinė reguliavimo institucija nusprendžia, ar reikalingi informacijos teikimo pakeitimai.

39 straipsnis

Skirstymo sistemos operatoriui (-iams) ir prognozuojančiajai (-iosioms) šaliai (-ims) taikomi įpareigojimai teikti informaciją perdavimo sistemos operatoriui

1.   Kiekvienas su balansavimo zona susijęs skirstymo sistemos operatorius ir kiekviena prognozuojančioji šalis perdavimo sistemos operatoriui teikia informaciją, būtiną, kad pastarasis galėtų pagal šį reglamentą teikti informaciją tinklo naudotojams. Tokia informacija apima skirstymo sistemoje įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekį, nepriklausomai nuo to, ar tokia sistema yra balansavimo zonos dalis.

2.   Atitinkamas perdavimo sistemos operatorius, skirstymo sistemos operatorius ir prognozuojančioji šalis bendradarbiaudami nustato teiktiną informaciją, jos formatą ir teikimo tvarką, siekdami užtikrinti, kad perdavimo sistemos operatorius galėtų tinklo naudotojams tinkamai teikti informaciją pagal šį skyrių ir visų pirma pagal 33 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus.

3.   Ši informacija perdavimo sistemos operatoriui teikiama tuo pačiu pagal taikomas nacionalines taisykles nustatytu formatu ir atitinka formatą, kurį perdavimo sistemos operatorius naudoja teikdamas informaciją tinklo naudotojams.

4.   Nacionalinė reguliavimo institucija gali prašyti, kad perdavimo sistemos operatorius, skirstymo sistemos operatorius ir prognozuojančioji šalis pasiūlytų su tikslios tinklo naudotojo ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio prognozės teikimu susijusį paskatų mechanizmą, kuris atitiktų perdavimo sistemos operatoriui 11 straipsnio 4 dalyje nustatytus kriterijus.

5.   Nacionalinė reguliavimo institucija, pasikonsultavusi su atitinkamais perdavimo sistemos operatoriais ir skirstymo sistemos operatoriais, balansavimo zonoje paskiria prognozuojančiąją šalį. Prognozuojančioji šalis atsako už tinklo naudotojo ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio ir prireikus pagal jį nustatyto priskiriamo kiekio prognozę. Prognozuojančiąja šalimi gali būti perdavimo sistemos operatorius, skirstymo sistemos operatorius arba trečioji šalis.

40 straipsnis

Skirstymo sistemos operatoriui (-iams) taikomi įpareigojimai teikti informaciją perdavimo sistemos operatoriui

Skirstymo sistemos operatorius perdavimo sistemos operatoriui teikia informaciją apie einamąją parą ir kas parą matuojamus į skirstymo sistemą įleidžiamų ir iš jos išleidžiamų dujų kiekius, atitinkančią 34 straipsnio 2–6 dalyse, 35 ir 37 straipsniuose nustatytus informacijos reikalavimus. Ši informacija perdavimo sistemos operatoriui pateikiama per laikotarpį, kurio pakanka, kad perdavimo sistemos operatorius galėtų pateikti informaciją tinklo naudotojams.

41 straipsnis

Skirstymo sistemos operatoriui (-iams) taikomi įpareigojimai teikti informaciją prognozuojančiajai šaliai

1.   Skirstymo sistemos operatoriai atsako už pakankamos ir naujausios informacijos teikimą prognozuojančiajai šaliai, kad pastaroji galėtų taikyti tinklo naudotojo ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio prognozės metodiką, kaip nustatyta 42 straipsnio 2 dalyje. Ši informacija pateikiama laiku, prognozuojančiosios šalies nustatytais terminais, kad būtų atsižvelgiama į jos poreikius.

2.   1 dalis taikoma, mutatis mutandis, 1 variantui.

42 straipsnis

Prognozuojančiajai šaliai taikomi įpareigojimai teikti informaciją perdavimo sistemos operatoriui

1.   Laikydamasi 36 ir 37 straipsniuose nustatytų informacijos reikalavimų, prognozuojančioji šalis perdavimo sistemos operatoriui teikia tinklo naudotojo ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio ir pagal jį nustatyto priskiriamo kiekio prognozes. Ši informacija perdavimo sistemos operatoriui pateikiama per pakankamą laikotarpį, kad jis galėtų perduoti informaciją tinklo naudotojams; kitos paros ir einamosios paros tinklo naudotojo ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio prognozės pateikiamos ne vėliau kaip likus vienai valandai iki 36 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytų terminų, nebent perdavimo sistemos operatorius ir prognozuojančioji šalis susitaria dėl vėlesnio informacijos pateikimo termino, kuris yra pakankamas, kad perdavimo sistemos operatorius galėtų laiku pateikti informaciją tinklo naudotojams.

2.   Tinklo naudotojo ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio prognozės metodika grindžiama statistiniu paklausos modeliu, pagal kurį kiekvienam ne kas parą matuojamam išleidžiamų dujų kiekiui priskiriamas apkrovos profilis, kurį sudaro dujų poreikio pokyčio pagal kintamuosius, kaip antai temperatūrą, savaitės dieną, kliento tipą ir atostogų sezonus, formulė. Prieš patvirtinant metodiką, dėl jos konsultuojamasi.

3.   Prognozuojančioji šalis bent kas dvejus metus skelbia tinklo naudotojo ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio prognozės tikslumo ataskaitą.

4.   Prireikus perdavimo sistemos operatoriai teikia duomenis apie dujų srautus per laikotarpį, kurio pakanka, kad prognozuojančioji šalis laikytųsi pagal šį straipsnį nustatytų įpareigojimų.

5.   2–4 dalys taikomos, mutatis mutandis, 1 variantui.

IX   SKYRIUS

DUJŲ LAIKYMO VAMZDYNE PASLAUGA

43 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Perdavimo sistemos operatorius gali siūlyti tinklo naudotojams dujų laikymo vamzdyne paslaugą, kai nacionalinė reguliavimo institucija patvirtina atitinkamas sąlygas.

2.   Dujų laikymo vamzdyne paslaugos sąlygos yra nuoseklios su tinklo naudotojo atsakomybe subalansuoti per dujų tiekimo parą įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekį.

3.   Dujų laikymo vamzdyne paslauga ribojama dujų laikymo vamzdyne galimybių perdavimo tinkle lygiu ir pagal atitinkamo perdavimo sistemos operatoriaus vertinimą laikoma, kad ji nereikalinga perdavimo funkcijai vykdyti.

4.   Į dujų kiekį, kurį šia paslauga besinaudojantys tinklo naudotojai įleidžia į perdavimo tinklą ir iš jo išleidžia, atsižvelgiama apskaičiuojant jų paros disbalanso kiekį.

5.   VII skyriuje nustatytas neutralumo mechanizmas netaikomas dujų laikymo vamzdyne paslaugai, nebent nacionalinė reguliavimo institucija nusprendžia kitaip.

6.   Tinklo naudotojai, teikdami kiekio paraiškas ir patikslintas kiekio paraiškas, atitinkamam perdavimo sistemos operatoriui praneša apie naudojimąsi dujų laikymo vamzdyne paslauga.

7.   Perdavimo sistemos operatorius gali nereikalauti, kad tinklo naudotojai pateiktų 6 dalyje nurodytas kiekio paraiškas ir patikslintas kiekio paraiškas, kai tokių kiekio paraiškų nepateikimas netrukdo veikti didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinkai, o perdavimo sistemos operatorius turi pakankamai informacijos, kad galėtų tiksliai paskirstyti dujų kiekius, kurie kitą dujų tiekimo parą bus tiekiami naudojant dujų laikymo vamzdyne paslaugą.

44 straipsnis

Dujų laikymo vamzdyne paslaugos teikimo sąlygos

1.   Dujų laikymo vamzdyne paslaugą galima teikti, jeigu laikomasi šių kriterijų:

| a) | teikdamas dujų laikymo vamzdyne paslaugą perdavimo sistemos operatorius neturi sudaryti jokių sutarčių su kitu infrastruktūros teikėju, kaip antai saugyklų sistemos operatoriumi ar SGD sistemos operatoriumi; |
| --- | --- |

a)

teikdamas dujų laikymo vamzdyne paslaugą perdavimo sistemos operatorius neturi sudaryti jokių sutarčių su kitu infrastruktūros teikėju, kaip antai saugyklų sistemos operatoriumi ar SGD sistemos operatoriumi;

| b) | perdavimo sistemos operatoriaus pajamos, gautos teikiant dujų laikymo vamzdyne paslaugą, yra bent lygios išlaidoms, kurias jis patiria arba numato patirti teikdamas šią paslaugą; |
| --- | --- |

b)

perdavimo sistemos operatoriaus pajamos, gautos teikiant dujų laikymo vamzdyne paslaugą, yra bent lygios išlaidoms, kurias jis patiria arba numato patirti teikdamas šią paslaugą;

| c) | dujų laikymo vamzdyne paslauga teikiama laikantis skaidrumo ir nediskriminavimo principų ir gali būti siūloma remiantis konkurenciniais mechanizmais; |
| --- | --- |

c)

dujų laikymo vamzdyne paslauga teikiama laikantis skaidrumo ir nediskriminavimo principų ir gali būti siūloma remiantis konkurenciniais mechanizmais;

| d) | perdavimo sistemos operatorius nei tiesiogiai, nei netiesiogiai neapmokestina tinklo naudotojo dėl teikiant dujų laikymo vamzdyne paslaugą patirtų išlaidų, jeigu tinklo naudotojas nėra sudaręs šios paslaugos sutarties, ir |
| --- | --- |

d)

perdavimo sistemos operatorius nei tiesiogiai, nei netiesiogiai neapmokestina tinklo naudotojo dėl teikiant dujų laikymo vamzdyne paslaugą patirtų išlaidų, jeigu tinklo naudotojas nėra sudaręs šios paslaugos sutarties, ir

| e) | teikiant dujų laikymo vamzdyne paslaugą nedaroma žalingo poveikio tarpvalstybinei prekybai. |
| --- | --- |

e)

teikiant dujų laikymo vamzdyne paslaugą nedaroma žalingo poveikio tarpvalstybinei prekybai.

2.   Perdavimo sistemos operatorius visų pirma stengiasi mažinti einamosios paros įpareigojimus, o ne teikti dujų laikymo vamzdyne paslaugą.

X   SKYRIUS

LAIKINOSIOS PRIEMONĖS

45 straipsnis

Laikinosios priemonės. Bendrosios nuostatos

1.   Jei didmeninė prekyba trumpalaikiais dujų tiekimo produktais nėra pakankamai likvidi, perdavimo sistemos operatoriai taiko 47–50 straipsniuose nurodytas tinkamas laikinąsias priemones. Taikydamas laikinąsias priemones perdavimo sistemos operatorius balansavimo veiksmais stengiasi kuo labiau skatinti didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais likvidumą.

2.   Laikinosios priemonės taikymas nedaro poveikio bet kurios (-ių) kitos (-ų) alternatyvios (-ių) arba papildomai taikomos (-ų) laikinosios (-ųjų) priemonės (-ių) įgyvendinimui, jeigu tokiomis priemonėmis siekiama skatinti konkurenciją ir didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais likvidumą ir jeigu jos atitinka šiuo reglamentu nustatytus bendruosius principus.

3.   Kiekvienas perdavimo sistemos operatorius 1 ir 2 dalyse nurodytas laikinąsias priemones parengia ir įgyvendina pagal 46 straipsnio 1 dalyje nurodytą ataskaitą, kurią 46 straipsnyje nustatyta tvarka tvirtina nacionalinė reguliavimo institucija.

4.   Ataskaitoje numatoma, kad laikinųjų priemonių taikymas bus nutrauktas ne vėliau kaip po penkerių metų nuo šio reglamento įsigaliojimo.

46 straipsnis

Laikinosios priemonės. Metinė ataskaita

1.   Jeigu perdavimo sistemos operatorius numato įgyvendinti laikinąsias priemones arba toliau jas taikyti, jis parengia ataskaitą, kurioje nurodo:

| a) | didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinkos raidos būklės ir likvidumo ataskaitos rengimo metu aprašymą, įskaitant, inter alia, šiuos duomenis, jei perdavimo sistemos operatorius juos turi:






  i) | virtualiame prekybos punkte sudarytų sandorių skaičių ir bendrą sandorių skaičių; |
| --- | --- | --- |

a)

didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinkos raidos būklės ir likvidumo ataskaitos rengimo metu aprašymą, įskaitant, inter alia, šiuos duomenis, jei perdavimo sistemos operatorius juos turi:

i)

virtualiame prekybos punkte sudarytų sandorių skaičių ir bendrą sandorių skaičių;

| ii) | pardavimo ir pirkimo kainų skirtumus ir pardavimo ir pirkimo pasiūlymų apimtis; |
| --- | --- |

ii)

pardavimo ir pirkimo kainų skirtumus ir pardavimo ir pirkimo pasiūlymų apimtis;

| iii) | dalyvių, turinčių galimybę dalyvauti didmeninėje prekyboje trumpalaikiais dujų tiekimo produktais, skaičių; |
| --- | --- |

iii)

dalyvių, turinčių galimybę dalyvauti didmeninėje prekyboje trumpalaikiais dujų tiekimo produktais, skaičių;

| iv) | dalyvių, aktyviai dalyvaujančių didmeninėje prekyboje trumpalaikiais dujų tiekimo produktais per tam tikrą laikotarpį, skaičių; |
| --- | --- |

iv)

dalyvių, aktyviai dalyvaujančių didmeninėje prekyboje trumpalaikiais dujų tiekimo produktais per tam tikrą laikotarpį, skaičių;

| b) | taikytinas laikinąsias priemones; |
| --- | --- |

b)

taikytinas laikinąsias priemones;

| c) | laikinųjų priemonių taikymo priežastis:






  i) | paaiškinimą, kodėl tų priemonių reikia atsižvelgiant į didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinkos raidos būklę, nurodytą b punkte; |
| --- | --- | --- |

c)

laikinųjų priemonių taikymo priežastis:

i)

paaiškinimą, kodėl tų priemonių reikia atsižvelgiant į didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinkos raidos būklę, nurodytą b punkte;

| ii) | vertinimą, kaip dėl tų priemonių taikymo padidės didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais likvidumas; |
| --- | --- |

ii)

vertinimą, kaip dėl tų priemonių taikymo padidės didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais likvidumas;

| d) | veiksmus, kurių bus imamasi laikinosioms priemonėms panaikinti, įskaitant kriterijus, pagal kuriuos bus imamasi šių veiksmų, ir susijusio tvarkaraščio vertinimą. |
| --- | --- |

d)

veiksmus, kurių bus imamasi laikinosioms priemonėms panaikinti, įskaitant kriterijus, pagal kuriuos bus imamasi šių veiksmų, ir susijusio tvarkaraščio vertinimą.

2.   Dėl siūlomos ataskaitos perdavimo sistemos operatorius konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis.

3.   Po konsultacijų perdavimo sistemos operatorius pateikia ataskaitą tvirtinti nacionalinei reguliavimo institucijai. Pirmoji ataskaita pateikiama per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo, o vėlesnės jos atnaujinimo ataskaitos prireikus teikiamos kasmet.

4.   Nacionalinė reguliavimo institucija per šešis mėnesius nuo visos ataskaitos gavimo priima ir paskelbia pagrįstą sprendimą. Apie tokį sprendimą nedelsiant pranešama Agentūrai ir Komisijai. Spręsdama, ar patvirtinti ataskaitą, nacionalinė reguliavimo institucija vertina jos poveikį balansavimo režimo derinimui, rinkos integravimo palengvinimui, nediskriminacinės, veiksmingos konkurencijos ir veiksmingo dujų rinkos veikimo užtikrinimui.

5.   Taikoma 27 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

47 straipsnis

Balansavimo platforma

1.   Jeigu didmeninė prekyba trumpalaikiais dujų tiekimo produktais nėra pakankamai likvidi arba numatoma, kad ji nebus likvidi, arba jeigu perdavimo sistemos operatorius negali įsigyti šioje rinkoje pakankamai jam reikalingų konkretaus pateikimo laiko produktų ir konkrečios pateikimo vietos produktų, įsteigiama balansavimo platforma, kad perdavimo sistemos operatorius galėtų atlikti balansavimo veiksmus.

2.   Perdavimo sistemos operatorius apsvarsto, ar bendradarbiaujant perdavimo sistemos operatoriams gretimose balansavimo zonose gali būti įgyvendinta bendra balansavimo platforma ir, kai pakanka sujungimo pajėgumų, ar įgyvendinti tokią balansavimo platformą būtų efektyvu. Jei sukuriama bendra balansavimo platforma, ją tvarko atitinkami perdavimo sistemos operatoriai.

3.   Jei 1 dalyje aprašyta padėtis per penkerius metus iš esmės nepasikeičia, nacionalinė reguliavimo institucija gali, nepažeisdama 45 straipsnio 4 dalies ir pateikusi atitinkamą ataskaitos pakeitimą, nuspręsti toliau naudoti balansavimo platformą dar vieną ne ilgesnį kaip penkerių metų laikotarpį.

48 straipsnis

Balansavimo platformos alternatyva

Jeigu perdavimo sistemos operatorius gali įrodyti, kad naudojant balansavimo platformą dėl nepakankamų balansavimo zonų sujungimo pajėgumų negalima padidinti didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais likvidumo ir perdavimo sistemos operatorius negali efektyviai imtis balansavimo veiksmų, jis gali naudotis alternatyva, pvz., balansavimo paslaugomis, kurią tvirtina nacionalinė reguliavimo institucija. Jei naudojamasi tokia alternatyva, nustatomos atitinkamų po to sudaromų sutarčių sąlygos, taikomos kainos ir naudojimosi trukmė.

49 straipsnis

Laikinasis disbalanso mokestis

1.   Jeigu būtina taikyti 45 straipsnyje nurodytas laikinąsias priemones, kaina, užuot taikius paros disbalanso mokesčio apskaičiavimo metodiką, gali būti apskaičiuojama pagal 46 straipsnyje nurodytą ataskaitą.

2.   Tokiu atveju kainos nustatymas gali būti pagrįstas reguliuojama kaina, apytikre rinkos kaina arba kaina, nustatyta pagal balansavimo platformos prekybos sandorius.

3.   Apytikrė rinkos kaina turėtų atitikti 22 straipsnio 6 dalyje nustatytas sąlygas. Nustatant tokią apytikrę kainą atsižvelgiama į galimą manipuliavimo rinka pavojų.

50 straipsnis

Tolerancija

1.   Tolerancija gali būti taikoma tik jei tinklo naudotojai negali:

| a) | dalyvauti didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinkoje, kuri yra pakankamai likvidi; |
| --- | --- |

a)

dalyvauti didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinkoje, kuri yra pakankamai likvidi;

| b) | naudotis dujų kiekiais, būtinais trumpalaikiams dujų paklausos ar pasiūlos svyravimams išlyginti, arba |
| --- | --- |

b)

naudotis dujų kiekiais, būtinais trumpalaikiams dujų paklausos ar pasiūlos svyravimams išlyginti, arba

| c) | gauti pakankamai informacijos apie savo įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekį. |
| --- | --- |

c)

gauti pakankamai informacijos apie savo įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekį.

2.   Tolerancijos taikomos:

| a) | atsižvelgiant į tinklo naudotojų paros disbalanso kiekį; |
| --- | --- |

a)

atsižvelgiant į tinklo naudotojų paros disbalanso kiekį;

| b) | laikantis skaidrumo ir nediskriminavimo principų; |
| --- | --- |

b)

laikantis skaidrumo ir nediskriminavimo principų;

| c) | tik tiek, kiek būtina, ir tik tol, kol būtina. |
| --- | --- |

c)

tik tiek, kiek būtina, ir tik tol, kol būtina.

3.   Taikant tolerancijas gali būti sumažinamas su tinklo naudotojo paros disbalanso kiekiu per dujų tiekimo parą arba jo dalimi susijęs ribinės pardavimo kainos arba ribinės pirkimo kainos finansinis poveikis tinklo naudotojui.

4.   Tolerancijos lygis yra didžiausias už vidutinę svertinę kainą kiekvieno tinklo naudotojo perkamas arba parduodamas dujų kiekis. Jeigu lieka kiekvieno tinklo naudotojo paros disbalanso kiekį sudarantis dujų kiekis, kuris viršija tolerancijos lygį, jis parduodamas už ribinę pardavimo kainą arba perkamas už ribinę pirkimo kainą.

5.   Tolerancijos lygis nustatomas taip, kad:

| a) | atitiktų perdavimo tinklo lankstumą ir tinklo naudotojo poreikius; |
| --- | --- |

a)

atitiktų perdavimo tinklo lankstumą ir tinklo naudotojo poreikius;

| b) | atitiktų tinklo naudotojo rizikos lygį valdant įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekių balansą; |
| --- | --- |

b)

atitiktų tinklo naudotojo rizikos lygį valdant įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekių balansą;

| c) | nestabdytų didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinkos vystymosi; |
| --- | --- |

c)

nestabdytų didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinkos vystymosi;

| d) | dėl jo pernelyg nepadidėtų perdavimo sistemos operatoriaus balansavimo veiksmų išlaidos. |
| --- | --- |

d)

dėl jo pernelyg nepadidėtų perdavimo sistemos operatoriaus balansavimo veiksmų išlaidos.

6.   Tolerancijos lygis apskaičiuojamas pagal kiekvieną dujų tiekimo parą kiekvieno tinklo naudotojo įleidžiamų ir išleidžiamų dujų kiekį, išskyrus prekybos sandorius virtualiame prekybos punkte. Pakategorės nustatomos pagal taikomas nacionalines taisykles.

7.   Ne kas parą matuojamam išleidžiamų dujų kiekiui, nustatytam pagal taikomas nacionalines taisykles, taikomas tolerancijos lygis grindžiamas atitinkamos tinklo naudotojo ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio prognozės ir priskirto ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio skirtumu.

8.   Į tolerancijos lygį gali būti įtrauktas elementas, apskaičiuojamas atsižvelgiant į tinklo naudotojo ne kas parą matuojamo išleidžiamų dujų kiekio nuokrypio nuo prognozės taikymą. Tai dydis, kuriuo atitinkama prognozė:

| a) | viršija ne kas parą matuojamą priskirtą išleidžiamų dujų kiekį, jei paros disbalanso kiekis yra teigiamas; |
| --- | --- |

a)

viršija ne kas parą matuojamą priskirtą išleidžiamų dujų kiekį, jei paros disbalanso kiekis yra teigiamas;

| b) | mažesnė už ne kas parą matuojamą priskirtą išleidžiamų dujų kiekį, jei paros disbalanso kiekis yra neigiamas. |
| --- | --- |

b)

mažesnė už ne kas parą matuojamą priskirtą išleidžiamų dujų kiekį, jei paros disbalanso kiekis yra neigiamas.

XI   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS IR PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

51 straipsnis

Perdavimo sistemos operatoriaus lanksčiai tiekiamų dujų pertekliaus atidavimas

1.   Jeigu pagal ilgalaikes lankstaus dujų tiekimo sutartis, kurios galioja šio reglamento įsigaliojimo dieną, perdavimo sistemos operatoriui suteikiama teisė išleisti arba įleisti tam tikrą kiekį dujų, perdavimo sistemos operatorius stengiasi šiuos kiekius sumažinti.

2.   Nustatydamas pagal ilgalaikes galiojančias lankstaus dujų tiekimo sutartis įleidžiamų arba išleidžiamų dujų kiekio perteklių, perdavimo sistemos operatorius atsižvelgia į trumpalaikių standartizuotų produktų naudojimą.

3.   Lanksčiai tiekiamų dujų kiekio perteklius gali būti atiduodamas:

| a) | pagal galiojančios sutarties sąlygas, jeigu sutartyje yra nuostatos, kuriomis leidžiama sumažinti dujų kiekį, dėl kurio susitarta, ir (arba) nutraukti galiojančią sutartį, arba |
| --- | --- |

a)

pagal galiojančios sutarties sąlygas, jeigu sutartyje yra nuostatos, kuriomis leidžiama sumažinti dujų kiekį, dėl kurio susitarta, ir (arba) nutraukti galiojančią sutartį, arba

| b) | jeigu tokios teisės sutartyje nenumatytos:






  i) | sutartis galioja iki joje numatyto termino pagal taikomas sąlygas; |
| --- | --- | --- |

b)

jeigu tokios teisės sutartyje nenumatytos:

i)

sutartis galioja iki joje numatyto termino pagal taikomas sąlygas;

| ii) | susitariančiosios šalys atsižvelgia į papildomą tvarką, kad atiduotų atgal į rinką visą perteklinį balansavimui nereikalingą dujų kiekį, kad kiti tinklo naudotojai galėtų naudotis didesniais lanksčiai tiekiamų dujų kiekiais. |
| --- | --- |

ii)

susitariančiosios šalys atsižvelgia į papildomą tvarką, kad atiduotų atgal į rinką visą perteklinį balansavimui nereikalingą dujų kiekį, kad kiti tinklo naudotojai galėtų naudotis didesniais lanksčiai tiekiamų dujų kiekiais.

4.   Jeigu galiojančioje sutartyje numatyta galimybė sumažinti lanksčiai tiekiamų dujų kiekį tiek, kiek yra pertekliaus, perdavimo sistemos operatorius lanksčiai tiekiamų dujų kiekį sumažina kuo greičiau po šio reglamento įsigaliojimo arba kuo greičiau po to, kai tik nustatoma, kad tokio pertekliaus esama.

5.   Perdavimo sistemos operatorius konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis dėl konkrečių pasiūlymų, kurie turi būti įgyvendinami kaip laikinosios priemonės, kad būtų atiduotas bet koks pagal ilgalaikę galiojančią lankstaus dujų tiekimo sutartį tiekiamų dujų perteklius.

6.   Perdavimo sistemos operatorius skelbia informaciją apie balansavimo veiksmus, atliekamus pagal ilgalaikę galiojančią sutartį.

7.   Nacionalinė reguliavimo institucija gali nustatyti, kiek, siekiant padidinti didmeninės prekybos trumpalaikiais dujų tiekimo produktais rinkos likvidumą, proporcingai turėtų būti sumažinta ilgalaikių sutarčių.

52 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Nacionalinė reguliavimo institucija, remdamasi pagrįstu perdavimo sistemos operatoriaus prašymu, gali jam leisti pradėti laikytis šio reglamento nuostatų per dvidešimt keturis mėnesius nuo 2014 m. spalio 1 d., jeigu perdavimo sistemos operatorius netaiko X skyriuje nurodytų laikinųjų priemonių. Jei nacionalinė reguliavimo institucija pasinaudoja šia galimybe, šis reglamentas nacionalinės reguliavimo institucijos sprendime nustatytą pereinamąjį laikotarpį to perdavimo sistemos operatoriaus balansavimo zonoje netaikomas tiek, kiek nustatyta tame sprendime.

2.   Nacionalinė reguliavimo institucija, gavusi tokį prašymą, per tris mėnesius priima ir paskelbia pagrįstą sprendimą pagal 1 dalį. Apie tokį sprendimą nedelsiant pranešama Agentūrai ir Komisijai.

53 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Nepažeidžiant 28 straipsnio, 33 straipsnio 5 dalies, 38 straipsnio 1 dalies, 45 straipsnio 4 dalies, 46 straipsnio 3 dalies, 51 ir 52 straipsnių, šis reglamentas taikomas nuo 2015 m. spalio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 211, 2009 8 14, p. 36.

1

(2)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/55/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 94).

2

(3)  2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir tarybos Direktyva 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 98/30/EB (OL L 176, 2003 7 15, p. 57).

3

(4)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 713/2009, įsteigiantis Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (OL L 211, 2009 8 14, p. 1).

4

(5)  OL L 295, 2010 11 12, p. 1.

5

(6)  OL L 273, 2013 10 15, p. 5.

6

(7)  OL L 273, 2013 10 15, p. 5–17.

7

---

| 27.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/36

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 313/2014

2014 m. kovo 26 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Pecorino Sardo (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Pecorino Sardo“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1263/96 (2), iš dalies pakeistu Reglamentu (EB) Nr. 215/2011 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Pecorino Sardo“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1263/96 (2), iš dalies pakeistu Reglamentu (EB) Nr. 215/2011 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas šio reglamento priede nurodyto pavadinimo specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 26 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  OL L 163, 1996 7 2, p. 19.

2

(3)  OL L 59, 2011 3 4, p. 15.

3

(4)  OL C 318, 2013 11 1, p. 8.

4

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.3 klasė.   Sūriai

ITALIJA

Pecorino Sardo (SKVN)

---

| 27.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/38

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 314/2014

2014 m. kovo 26 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 26 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 219,4 |
| MA | 57,9 |
| TN | 88,6 |
| TR | 95,6 |
| ZZ | 115,4 |
| 0707 00 05 | MA | 44,0 |
| TR | 139,3 |
| ZZ | 91,7 |
| 0709 93 10 | MA | 36,6 |
| TR | 85,5 |
| ZZ | 61,1 |
| 0805 10 20 | EG | 38,0 |
| IL | 67,0 |
| MA | 51,7 |
| TN | 55,9 |
| TR | 58,4 |
| ZZ | 54,2 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 67,7 |
| ZZ | 51,7 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 107,3 |
| CL | 127,1 |
| CN | 94,6 |
| MK | 30,8 |
| US | 164,6 |
| ZA | 68,9 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 30 90 | AR | 97,0 |
| CL | 117,7 |
| CN | 52,7 |
| TR | 127,0 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 97,4 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

219,4

MA

57,9

TN

88,6

TR

95,6

ZZ

115,4

0707 00 05

MA

44,0

TR

139,3

ZZ

91,7

0709 93 10

MA

36,6

TR

85,5

ZZ

61,1

0805 10 20

EG

38,0

IL

67,0

MA

51,7

TN

55,9

TR

58,4

ZZ

54,2

0805 50 10

MA

35,6

TR

67,7

ZZ

51,7

0808 10 80

AR

89,5

BR

107,3

CL

127,1

CN

94,6

MK

30,8

US

164,6

ZA

68,9

ZZ

97,5

0808 30 90

AR

97,0

CL

117,7

CN

52,7

TR

127,0

ZA

92,6

ZZ

97,4

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 27.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/40

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2014 m. kovo 24 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/463/ES dėl Kiprui skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo

(2014/169/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (1), ypač į jo 7 straipsnio 2 ir 5 dalis,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Reglamentas (ES) Nr. 472/2013 taikomas valstybėms narėms, kurios jo įsigaliojimo metu jau gauna finansinę pagalbą, įskaitant pagalbą per Europos stabilumo mechanizmą (ESM); |
| --- | --- |

(1)

Reglamentas (ES) Nr. 472/2013 taikomas valstybėms narėms, kurios jo įsigaliojimo metu jau gauna finansinę pagalbą, įskaitant pagalbą per Europos stabilumo mechanizmą (ESM);

| (2) | Reglamentu (ES) Nr. 472/2013 yra nustatytos valstybėms narėms, kurios gauna finansinę pagalbą, skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo taisyklės, kurios turi atitikti ESM steigimo sutarties nuostatas; |
| --- | --- |

(2)

Reglamentu (ES) Nr. 472/2013 yra nustatytos valstybėms narėms, kurios gauna finansinę pagalbą, skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo taisyklės, kurios turi atitikti ESM steigimo sutarties nuostatas;

| (3) | atsižvelgdama į 2012 m. birželio 25 d. Kipro prašymą dėl finansinės pagalbos per ESM, 2013 m. balandžio 25 d. Sprendimu 2013/236/ES (2) Taryba nusprendė, kad Kipras turi tiksliai įgyvendinti makroekonominio koregavimo programą; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgdama į 2012 m. birželio 25 d. Kipro prašymą dėl finansinės pagalbos per ESM, 2013 m. balandžio 25 d. Sprendimu 2013/236/ES (2) Taryba nusprendė, kad Kipras turi tiksliai įgyvendinti makroekonominio koregavimo programą;

| (4) | 2013 m. balandžio 24 d. ESM Valdytojų taryba iš principo nusprendė suteikti Kiprui stabilumo paramą, patvirtino Susitarimo memorandumą dėl specialių ekonominės politikos sąlygų (toliau – Susitarimo memorandumas) ir leido Komisijai jį pasirašyti ESM vardu; |
| --- | --- |

(4)

2013 m. balandžio 24 d. ESM Valdytojų taryba iš principo nusprendė suteikti Kiprui stabilumo paramą, patvirtino Susitarimo memorandumą dėl specialių ekonominės politikos sąlygų (toliau – Susitarimo memorandumas) ir leido Komisijai jį pasirašyti ESM vardu;

| (5) | pagal Įgyvendinimo sprendimo 2013/463/ES (3) 1 straipsnio 2 dalį Komisija kartu su Europos Centriniu Banku (ECB) ir prireikus su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) atliko trečią peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą įgyvendinant sutartas priemones, taip pat šių priemonių veiksmingumą ir jų ekonominį bei socialinį poveikį; |
| --- | --- |

(5)

pagal Įgyvendinimo sprendimo 2013/463/ES (3) 1 straipsnio 2 dalį Komisija kartu su Europos Centriniu Banku (ECB) ir prireikus su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) atliko trečią peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą įgyvendinant sutartas priemones, taip pat šių priemonių veiksmingumą ir jų ekonominį bei socialinį poveikį;

| (6) | dėl to Įgyvendinimo sprendimas 2013/463/ES turėtų būti atnaujintas finansų sektoriaus reformos, fiskalinės politikos ir struktūrinių reformų srityse, visų pirma, kiek tai susiję su: i) bendros Kipro centrinio banko (CBC) ir Finansų ministerijos darbo grupės rengiama komunikacijos strategija dėl kapitalo kontrolės švelninimo veiksmų plano ir dėl bankų sektoriaus strategijos įgyvendinimo; ii) galimo naujai įvestų ir netrukus įsigaliosiančių Sąjungos kapitalo reikalavimų ir neveiksnių paskolų (NPL) taisyklių poveikio kapitalui, pelningumui ir likvidumo padengimo rodikliui bankų vertinimų pateikimu laiku; iii) darbo grupės, skirtos užregistruotų žemės pardavimo sandorių su neįformintomis nuosavybės teisėmis mastui įvertinti ir rekomendacijoms šiuo klausimu pateikti, įsteigimu; iv) įmonių ir asmenų nemokumo procedūrų reforma; v) Civilinio proceso kodekso ir teismo taisyklių peržiūra, siekiant užtikrinti sklandų ir veiksmingą patikslintų nuosavybės teisės netekimo ir nemokumo sistemų veikimą; vi) pirminio deficito tikslo 2014 m. patikslinimu iki 1,8 % BVP; vii) Nacionalinės sveikatos sistemos (NHS) pirmo etapo įgyvendinimu, prieš tai nustačius ir priėmus išsamias NHS gaires; viii) medicinos prekių ir paslaugų kainų nustatymo ir kompensavimo politikos, įskaitant susijusios su farmacijos išlaidomis, peržiūra; ix) privatizacijos padalinio įsteigimu; x) veiksmų plano, skirto trūkumams, kuriuos tarpusavio vertinimo 2-ame etape nustatė Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Pasaulinis skaidrumo ir keitimosi informacija mokesčių tikslais forumas, šalinti, pateikimu; xi) augimo strategijos, grindžiamos Kipro konkurenciniais pranašumais, parengimu siekiant padėti Kipro valdžios institucijoms išjudinti ekonomiką. Įgyvendinus visapusiškas ir plataus užmojo finansines, fiskalines ir struktūrines reformas, turėtų būti užtikrintas Kipro valstybės skolos tvarumas vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(6)

dėl to Įgyvendinimo sprendimas 2013/463/ES turėtų būti atnaujintas finansų sektoriaus reformos, fiskalinės politikos ir struktūrinių reformų srityse, visų pirma, kiek tai susiję su: i) bendros Kipro centrinio banko (CBC) ir Finansų ministerijos darbo grupės rengiama komunikacijos strategija dėl kapitalo kontrolės švelninimo veiksmų plano ir dėl bankų sektoriaus strategijos įgyvendinimo; ii) galimo naujai įvestų ir netrukus įsigaliosiančių Sąjungos kapitalo reikalavimų ir neveiksnių paskolų (NPL) taisyklių poveikio kapitalui, pelningumui ir likvidumo padengimo rodikliui bankų vertinimų pateikimu laiku; iii) darbo grupės, skirtos užregistruotų žemės pardavimo sandorių su neįformintomis nuosavybės teisėmis mastui įvertinti ir rekomendacijoms šiuo klausimu pateikti, įsteigimu; iv) įmonių ir asmenų nemokumo procedūrų reforma; v) Civilinio proceso kodekso ir teismo taisyklių peržiūra, siekiant užtikrinti sklandų ir veiksmingą patikslintų nuosavybės teisės netekimo ir nemokumo sistemų veikimą; vi) pirminio deficito tikslo 2014 m. patikslinimu iki 1,8 % BVP; vii) Nacionalinės sveikatos sistemos (NHS) pirmo etapo įgyvendinimu, prieš tai nustačius ir priėmus išsamias NHS gaires; viii) medicinos prekių ir paslaugų kainų nustatymo ir kompensavimo politikos, įskaitant susijusios su farmacijos išlaidomis, peržiūra; ix) privatizacijos padalinio įsteigimu; x) veiksmų plano, skirto trūkumams, kuriuos tarpusavio vertinimo 2-ame etape nustatė Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Pasaulinis skaidrumo ir keitimosi informacija mokesčių tikslais forumas, šalinti, pateikimu; xi) augimo strategijos, grindžiamos Kipro konkurenciniais pranašumais, parengimu siekiant padėti Kipro valdžios institucijoms išjudinti ekonomiką. Įgyvendinus visapusiškas ir plataus užmojo finansines, fiskalines ir struktūrines reformas, turėtų būti užtikrintas Kipro valstybės skolos tvarumas vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (7) | per visą Kipro visapusiškų politikos priemonių paketo įgyvendinimo laikotarpį Komisija turėtų teikti papildomas politines rekomendacijas ir techninę pagalbą konkrečiose srityse. Jei valstybė narė, kuriai taikoma makroekonominio koregavimo programa, turi nepakankamai administracinių pajėgumų, ji turi kreiptis techninės pagalbos į Komisiją, kuri tuo tikslu gali sudaryti ekspertų grupes; |
| --- | --- |

(7)

per visą Kipro visapusiškų politikos priemonių paketo įgyvendinimo laikotarpį Komisija turėtų teikti papildomas politines rekomendacijas ir techninę pagalbą konkrečiose srityse. Jei valstybė narė, kuriai taikoma makroekonominio koregavimo programa, turi nepakankamai administracinių pajėgumų, ji turi kreiptis techninės pagalbos į Komisiją, kuri tuo tikslu gali sudaryti ekspertų grupes;

| (8) | laikydamosi galiojančių nacionalinių taisyklių ir tvarkos, Kipro valdžios institucijos turėtų prašyti socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų nuomonės rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant makroekonominio koregavimo programą, |
| --- | --- |

(8)

laikydamosi galiojančių nacionalinių taisyklių ir tvarkos, Kipro valdžios institucijos turėtų prašyti socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų nuomonės rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant makroekonominio koregavimo programą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo 2013/463/ES 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Siekdamas atkurti savo finansų sektoriaus patikimumą, Kipras toliau įgyvendina bankų ir kooperacinių kredito įstaigų sektorių restruktūrizavimą; toliau stiprina priežiūrą ir reguliavimą; vykdo skolos restruktūrizavimo sistemos reformą; ir laipsniškai naikina kapitalo apribojimus pagal savo veiksmų planą, kartu apsaugodamas finansinį stabilumą. Programoje numatomos šios priemonės ir rezultatai:






  a) | užtikrinti, kad būtų atidžiai stebimos bankų sektoriaus likvidumo sąlygos. Atidžiai stebimi laikini laisvo kapitalo judėjimo apribojimai (be kita ko, grynųjų pinigų išėmimo, mokėjimų ir pervedimų apribojimai). Tų stebėjimų tikslas – taikyti kontrolę tik tiek laiko, kiek iš tiesų reikia, kad būtų sumažinta rimta grėsmė finansų sistemos stabilumui. Tęsiamas veiksmų plano, susijusio su laipsnišku ribojamosios priemonės švelninimu, įgyvendinimas, taip pat atsižvelgiant į kredito įstaigų likvidumo situaciją. Kuriama kryptinga komunikacijos strategija, kuria siekiama reguliariai perduoti informaciją apie tą veiksmų planą ir pažangą, padarytą įgyvendinant bankų sektoriaus strategiją.
  Nuo centrinio banko finansavimo arba valstybės pagalbos priklausančių šalies bankų finansavimas ir kapitalo planai realiai atspindi numatytą bankų sektoriaus finansinio įsiskolinimo mažinimą ir laipsnišką ribojamųjų priemonių mažinimą, taip pat mažinama priklausomybė nuo skolinimosi iš centrinių bankų, išvengiant skubaus turto išpardavimo ir kreditų krizės; |
| --- | --- | --- |

1)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Siekdamas atkurti savo finansų sektoriaus patikimumą, Kipras toliau įgyvendina bankų ir kooperacinių kredito įstaigų sektorių restruktūrizavimą; toliau stiprina priežiūrą ir reguliavimą; vykdo skolos restruktūrizavimo sistemos reformą; ir laipsniškai naikina kapitalo apribojimus pagal savo veiksmų planą, kartu apsaugodamas finansinį stabilumą. Programoje numatomos šios priemonės ir rezultatai:

a)

užtikrinti, kad būtų atidžiai stebimos bankų sektoriaus likvidumo sąlygos. Atidžiai stebimi laikini laisvo kapitalo judėjimo apribojimai (be kita ko, grynųjų pinigų išėmimo, mokėjimų ir pervedimų apribojimai). Tų stebėjimų tikslas – taikyti kontrolę tik tiek laiko, kiek iš tiesų reikia, kad būtų sumažinta rimta grėsmė finansų sistemos stabilumui. Tęsiamas veiksmų plano, susijusio su laipsnišku ribojamosios priemonės švelninimu, įgyvendinimas, taip pat atsižvelgiant į kredito įstaigų likvidumo situaciją. Kuriama kryptinga komunikacijos strategija, kuria siekiama reguliariai perduoti informaciją apie tą veiksmų planą ir pažangą, padarytą įgyvendinant bankų sektoriaus strategiją.

Nuo centrinio banko finansavimo arba valstybės pagalbos priklausančių šalies bankų finansavimas ir kapitalo planai realiai atspindi numatytą bankų sektoriaus finansinio įsiskolinimo mažinimą ir laipsnišką ribojamųjų priemonių mažinimą, taip pat mažinama priklausomybė nuo skolinimosi iš centrinių bankų, išvengiant skubaus turto išpardavimo ir kreditų krizės;

| b) | pritaikyti minimalius kapitalo reikalavimus, atsižvelgiant į balanso įvertinimo ir visos Sąjungos mastu vykdomo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis parametrus; |
| --- | --- |

b)

pritaikyti minimalius kapitalo reikalavimus, atsižvelgiant į balanso įvertinimo ir visos Sąjungos mastu vykdomo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis parametrus;

| c) | užtikrinti, kad prieš suteikiant bet kokią valstybės pagalbą, visi restruktūrizavimo planai būtų oficialiai tvirtinami pagal valstybės pagalbos taisykles. Bankai, patiriantys kapitalo stygių, gali, jei kitų priemonių nepakanka, prašyti valstybės rekapitalizavimo pagalbos pagal valstybės pagalbos procedūras. Bankai, vykdantys restruktūrizavimo planus, teikia ataskaitas apie šių planų įgyvendinimo pažangą; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad prieš suteikiant bet kokią valstybės pagalbą, visi restruktūrizavimo planai būtų oficialiai tvirtinami pagal valstybės pagalbos taisykles. Bankai, patiriantys kapitalo stygių, gali, jei kitų priemonių nepakanka, prašyti valstybės rekapitalizavimo pagalbos pagal valstybės pagalbos procedūras. Bankai, vykdantys restruktūrizavimo planus, teikia ataskaitas apie šių planų įgyvendinimo pažangą;

| d) | užtikrinti, kad būtų sukurtas ir veiktų kreditų registras, kad būtų, kai reikia, iš dalies pakeista dabartinė turto vertės sumažėjimo bei atidėjinių ir užstato vertinimo sudarant atidėjinius reguliavimo sistema ir kad laiku būtų įvykdytos Sąjungos kapitalo reikalavimų ir neveiksnių paskolų taisyklės; |
| --- | --- |

d)

užtikrinti, kad būtų sukurtas ir veiktų kreditų registras, kad būtų, kai reikia, iš dalies pakeista dabartinė turto vertės sumažėjimo bei atidėjinių ir užstato vertinimo sudarant atidėjinius reguliavimo sistema ir kad laiku būtų įvykdytos Sąjungos kapitalo reikalavimų ir neveiksnių paskolų taisyklės;

| e) | mažinti suvaržymus konfiskuoti užstatą. Tai daroma kartu su teisės akto rengimu remiantis išsamia reformų sistema, kuria nustatomos tinkamos įmonių ir fizinių asmenų nemokumo procedūros, taip pat užtikrinant sklandų ir veiksmingą patikslintų nuosavybės teisės netekimo ir nemokumo sistemų veikimą. Be to, po reformos bus peržiūrėta naujoji privačiojo sektoriaus skolos restruktūrizavimo teisinė sistema ir nustatytos papildomos priemonės, kai reikia; |
| --- | --- |

e)

mažinti suvaržymus konfiskuoti užstatą. Tai daroma kartu su teisės akto rengimu remiantis išsamia reformų sistema, kuria nustatomos tinkamos įmonių ir fizinių asmenų nemokumo procedūros, taip pat užtikrinant sklandų ir veiksmingą patikslintų nuosavybės teisės netekimo ir nemokumo sistemų veikimą. Be to, po reformos bus peržiūrėta naujoji privačiojo sektoriaus skolos restruktūrizavimo teisinė sistema ir nustatytos papildomos priemonės, kai reikia;

| f) | įgyvendinti būsimos kooperacinių kredito įstaigų sektoriaus struktūros, veikimo ir gyvybingumo strategiją, kurią Kipro centrinis bankas parengė konsultuodamasis su Komisija, ECB ir TVF; |
| --- | --- |

f)

įgyvendinti būsimos kooperacinių kredito įstaigų sektoriaus struktūros, veikimo ir gyvybingumo strategiją, kurią Kipro centrinis bankas parengė konsultuodamasis su Komisija, ECB ir TVF;

| g) | gerinti bendrovių ir namų ūkių sektorių įsiskolinimo stebėseną ir nustatyti tikslinio privačiojo sektoriaus skolos restruktūrizavimo sistemą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naujam skolinimui ir sumažinti kredito apribojimus. Bus peržiūrėta bankų įsiskolinimo valdymo politika ir praktika, o Įsiskolinimo valdymo direktyva ir Elgesio kodeksas bus iš dalies pakeisti, jei reikia. Administracinės priemonės trukdančios nustatyti banko skolinimo normas nebus įvedamos; |
| --- | --- |

g)

gerinti bendrovių ir namų ūkių sektorių įsiskolinimo stebėseną ir nustatyti tikslinio privačiojo sektoriaus skolos restruktūrizavimo sistemą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naujam skolinimui ir sumažinti kredito apribojimus. Bus peržiūrėta bankų įsiskolinimo valdymo politika ir praktika, o Įsiskolinimo valdymo direktyva ir Elgesio kodeksas bus iš dalies pakeisti, jei reikia. Administracinės priemonės trukdančios nustatyti banko skolinimo normas nebus įvedamos;

| h) | toliau stiprinti pinigų plovimo prevencijos sistemą ir įgyvendinti veiksmų planą, kuriuo, atsižvelgiant į geriausią patirtį, užtikrinama geresnės praktikos, susijusios su išsamiu klientų tikrinimu ir subjektų skaidrumu, taikymas; |
| --- | --- |

h)

toliau stiprinti pinigų plovimo prevencijos sistemą ir įgyvendinti veiksmų planą, kuriuo, atsižvelgiant į geriausią patirtį, užtikrinama geresnės praktikos, susijusios su išsamiu klientų tikrinimu ir subjektų skaidrumu, taikymas;

| i) | įtraukti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis į reguliarią išorinę bankų priežiūrą; |
| --- | --- |

i)

įtraukti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis į reguliarią išorinę bankų priežiūrą;

| j) | įvesti privalomo informacijos atskleidimo reikalavimus siekiant užtikrinti, kad bankai valdžios institucijoms ir rinkoms reguliariai praneštų apie savo operacijų restruktūrizavimo pažangą; |
| --- | --- |

j)

įvesti privalomo informacijos atskleidimo reikalavimus siekiant užtikrinti, kad bankai valdžios institucijoms ir rinkoms reguliariai praneštų apie savo operacijų restruktūrizavimo pažangą;

| k) | užtikrinti restruktūrizavimo priemonių, kuriomis didinamas kooperacinių kreditų sektoriaus gyvybingumas, įgyvendinimą, sukūrus valstybės dalies šiame sektoriuje naujosios valdymo struktūros teisinę sistemą; ir |
| --- | --- |

k)

užtikrinti restruktūrizavimo priemonių, kuriomis didinamas kooperacinių kreditų sektoriaus gyvybingumas, įgyvendinimą, sukūrus valstybės dalies šiame sektoriuje naujosios valdymo struktūros teisinę sistemą; ir

| l) | užtikrinti valdymo direktyvos patikslinimą, kuriuo, be kita ko, būtų apibrėžta bankų vidaus audito padalinių ir bankų priežiūros institucijų tarpusavio sąveika.“; |
| --- | --- |

l)

užtikrinti valdymo direktyvos patikslinimą, kuriuo, be kita ko, būtų apibrėžta bankų vidaus audito padalinių ir bankų priežiūros institucijų tarpusavio sąveika.“;

| 2) | 7 dalis pakeičiama taip:
  „7.   Per 2014 m. Kipro valdžios institucijos visiškai įgyvendina į 2014 m. Biudžeto įstatymą įtrauktas nuolatines priemones, kurių suma sudaro ne mažiau kaip 270 mln. EUR. Jos taip pat užtikrina visapusišką nuo 2012 m. gruodžio mėn. priimtų konsolidavimo priemonių įgyvendinimą.“; |
| --- | --- |

2)

7 dalis pakeičiama taip:

„7.   Per 2014 m. Kipro valdžios institucijos visiškai įgyvendina į 2014 m. Biudžeto įstatymą įtrauktas nuolatines priemones, kurių suma sudaro ne mažiau kaip 270 mln. EUR. Jos taip pat užtikrina visapusišką nuo 2012 m. gruodžio mėn. priimtų konsolidavimo priemonių įgyvendinimą.“;

| 3) | įterpiama ši dalis:
  „7a.   Vykdydamos fiskalinę politiką 2015–2016 m., Kipro valdžios institucijos sieks valdžios sektoriaus balanso laikydamosi koregavimo plano, atitinkančio perviršinio deficito procedūros (PDP) rekomendaciją.“; |
| --- | --- |

3)

įterpiama ši dalis:

„7a.   Vykdydamos fiskalinę politiką 2015–2016 m., Kipro valdžios institucijos sieks valdžios sektoriaus balanso laikydamosi koregavimo plano, atitinkančio perviršinio deficito procedūros (PDP) rekomendaciją.“;

| 4) | 8 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | jei būtina, tolesnes bendrosios ir viešojo sektoriaus pensijų sistemos reformas siekiant užtikrinti ilgalaikį pensijų sistemos gyvybingumą, kartu sprendžiant pensijų pakankamumo problemą;“ |
| --- | --- | --- | --- |

4)

8 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)

jei būtina, tolesnes bendrosios ir viešojo sektoriaus pensijų sistemos reformas siekiant užtikrinti ilgalaikį pensijų sistemos gyvybingumą, kartu sprendžiant pensijų pakankamumo problemą;“

| b) | e punktas pakeičiamas taip:






  „e) | programos, kuria sukuriama tvirta valstybinių ir pusiau valstybinių įmonių valdymo sistema, parengimą ir privatizavimo plano, kuriuo padedama gerinti ekonominį veiksmingumą ir atkurti skolos tvarumą, įgyvendinimą;“; |
| --- | --- | --- |

b)

e punktas pakeičiamas taip:

„e)

programos, kuria sukuriama tvirta valstybinių ir pusiau valstybinių įmonių valdymo sistema, parengimą ir privatizavimo plano, kuriuo padedama gerinti ekonominį veiksmingumą ir atkurti skolos tvarumą, įgyvendinimą;“;

| 5) | 10–13 dalys pakeičiamos taip:
  „10.   Kipras užtikrina sutartų priemonių, skirtų nustatytiems aktyvumo skatinimo politikos trūkumams šalinti, įgyvendinimą. Kipras skubiai imasi veiksmų jaunimo galimybėms kurti ir jo įsidarbinimo perspektyvoms gerinti, atsižvelgdamas į Tarybos rekomendacijos dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (4) tikslus. Jaunimui skirtų priemonių struktūra, valdymas ir įgyvendinimas tinkamai integruojami į platesnę aktyvumo skatinimo politikos sistemą ir suderinami su socialinės paramos sistemos reforma bei sutartais biudžeto tikslais.
  11.   Kipras pasiruošęs priimti tolesnius konkrečių sektorių teisės aktų pakeitimus, būtinus, kad būtų visapusiškai įgyvendinta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB (5). Kipro valdžios institucijos toliau gerina reglamentuojamųjų profesijų veikimą. Konkurencijos sistema gerinama stiprinant kompetentingos konkurencijos institucijos veikimą, taip pat nacionalinių reguliavimo institucijų savarankiškumą ir įgaliojimus.
  12.   Kipras užtikrina, kad būtų sumažintas vėluojamų išduoti nuosavybės dokumentų skaičius, imasi veiksmų, kad būtų greitai naikinami suvaržymai, susiję su nuosavybės dokumentais, kuriuos reikia perduoti nekilnojamojo turto pirkėjams, ir nustato pastatų sertifikatų ir nuosavybės dokumentų išdavimo terminus.
  13.   Kipras iš dalies pakeičia įkeisto turto priverstinio pardavimo taisykles ir per trumpiausią pagrįstą laikotarpį sudaro sąlygas vykdyti privačius aukcionus. Paspartinamas bylų nagrinėjimas teismuose ir iki programos pabaigos pašalinamas bylų nagrinėjimo vėlavimas. Kipras imasi iniciatyvų stiprinti savo turizmo sektoriaus konkurencingumą, įgyvendindamas konkretų veiksmų planą, pagal kurį bus pasiekti kiekybiškai apibrėžti tikslai, įskaitant patikslintoje 2011–2015 m. turizmo strategijoje nustatytus tikslus. Kipras įgyvendina aviacijos politikos strategiją, skirtą pritaikyti Kipro išorės oro susisiekimo politiką, atsižvelgiant į ES išorės oro susisiekimo ir ES oro susisiekimo susitarimus, kartu užtikrinant pakankamas oro jungtis. |
| --- | --- |

5)

10–13 dalys pakeičiamos taip:

„10.   Kipras užtikrina sutartų priemonių, skirtų nustatytiems aktyvumo skatinimo politikos trūkumams šalinti, įgyvendinimą. Kipras skubiai imasi veiksmų jaunimo galimybėms kurti ir jo įsidarbinimo perspektyvoms gerinti, atsižvelgdamas į Tarybos rekomendacijos dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (4) tikslus. Jaunimui skirtų priemonių struktūra, valdymas ir įgyvendinimas tinkamai integruojami į platesnę aktyvumo skatinimo politikos sistemą ir suderinami su socialinės paramos sistemos reforma bei sutartais biudžeto tikslais.

11.   Kipras pasiruošęs priimti tolesnius konkrečių sektorių teisės aktų pakeitimus, būtinus, kad būtų visapusiškai įgyvendinta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB (5). Kipro valdžios institucijos toliau gerina reglamentuojamųjų profesijų veikimą. Konkurencijos sistema gerinama stiprinant kompetentingos konkurencijos institucijos veikimą, taip pat nacionalinių reguliavimo institucijų savarankiškumą ir įgaliojimus.

12.   Kipras užtikrina, kad būtų sumažintas vėluojamų išduoti nuosavybės dokumentų skaičius, imasi veiksmų, kad būtų greitai naikinami suvaržymai, susiję su nuosavybės dokumentais, kuriuos reikia perduoti nekilnojamojo turto pirkėjams, ir nustato pastatų sertifikatų ir nuosavybės dokumentų išdavimo terminus.

13.   Kipras iš dalies pakeičia įkeisto turto priverstinio pardavimo taisykles ir per trumpiausią pagrįstą laikotarpį sudaro sąlygas vykdyti privačius aukcionus. Paspartinamas bylų nagrinėjimas teismuose ir iki programos pabaigos pašalinamas bylų nagrinėjimo vėlavimas. Kipras imasi iniciatyvų stiprinti savo turizmo sektoriaus konkurencingumą, įgyvendindamas konkretų veiksmų planą, pagal kurį bus pasiekti kiekybiškai apibrėžti tikslai, įskaitant patikslintoje 2011–2015 m. turizmo strategijoje nustatytus tikslus. Kipras įgyvendina aviacijos politikos strategiją, skirtą pritaikyti Kipro išorės oro susisiekimo politiką, atsižvelgiant į ES išorės oro susisiekimo ir ES oro susisiekimo susitarimus, kartu užtikrinant pakankamas oro jungtis.

| 6) | 14 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | visapusiškus pertvarkyto energetikos ir dujų sektoriaus reguliavimo tvarkos ir rinkos organizavimo, įskaitant atitinkamą jūroje išgaunamų dujų tiekimo pardavimų tvarką, suteikiančią galimybių gauti kuo daugiau pajamų, pagrindus; ir“; |
| --- | --- | --- |

6)

14 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

visapusiškus pertvarkyto energetikos ir dujų sektoriaus reguliavimo tvarkos ir rinkos organizavimo, įskaitant atitinkamą jūroje išgaunamų dujų tiekimo pardavimų tvarką, suteikiančią galimybių gauti kuo daugiau pajamų, pagrindus; ir“;

| 7) | 15 dalis pakeičiama taip:
  „15.   Kipras pateikia atnaujintą prašymą Komisijai dėl techninės pagalbos programos laikotarpiu. Prašyme nustatomos ir patikslinamos techninės pagalbos ar konsultavimo paslaugų sritys, kurios, Kipro valdžios institucijų nuomone, yra esminės įgyvendinant jo makroekonominio koregavimo programą.“; |
| --- | --- |

7)

15 dalis pakeičiama taip:

„15.   Kipras pateikia atnaujintą prašymą Komisijai dėl techninės pagalbos programos laikotarpiu. Prašyme nustatomos ir patikslinamos techninės pagalbos ar konsultavimo paslaugų sritys, kurios, Kipro valdžios institucijų nuomone, yra esminės įgyvendinant jo makroekonominio koregavimo programą.“;

| 8) | papildomas šia dalimi:
  „16.   Kuriamą išsamią ir nuoseklią augimo strategiją, kuri sudarytų sąlygas išjudinti ekonomiką, Kipras įtraukia į savo nacionalinę institucinę sistemą, kuri naudojasi vykdoma viešojo administravimo, viešųjų finansų valdymo reforma, kitais Kipro makroekonominio koregavimo programoje nustatytais įsipareigojimais ir susijusiomis Sąjungos iniciatyvomis, atsižvelgdamas į partnerystės susitarimą dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų įgyvendinimo.“ |
| --- | --- |

8)

papildomas šia dalimi:

„16.   Kuriamą išsamią ir nuoseklią augimo strategiją, kuri sudarytų sąlygas išjudinti ekonomiką, Kipras įtraukia į savo nacionalinę institucinę sistemą, kuri naudojasi vykdoma viešojo administravimo, viešųjų finansų valdymo reforma, kitais Kipro makroekonominio koregavimo programoje nustatytais įsipareigojimais ir susijusiomis Sąjungos iniciatyvomis, atsižvelgdamas į partnerystės susitarimą dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų įgyvendinimo.“

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Kipro Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. TSAFTARIS

---

(1)  OL L 140, 2013 5 27, p. 1.

1

(2)  2013 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/236/ES, skirtas Kiprui, dėl specialiųjų priemonių finansiniam stabilumui ir tvariam augimui atkurti (OL L 141, 2013 5 28, p. 32).

2

(3)  2013 m. rugsėjo 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2013/463/ES dėl Kiprui skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/236/ES (OL L 250, 2013 9 20, p. 40).

3

(4)  2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (OL C 120, 2013 4 26, p. 1).

4

(5)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (OL L 376, 2006 12 27, p. 36).“;

5

---

| 27.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/43

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2014 m. kovo 24 d.

kuriuo sudaromas trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su NNN žvejyba, sąrašas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti

(2014/170/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantį reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (1), ypač į jo 33 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pateiktą pasiūlymą,

kadangi:

1.   ĮVADAS

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (NNN reglamentu) nustatoma Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (NNN reglamentu) nustatoma Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.

| (2) | NNN reglamento VI skyriuje nustatyta tvarka, pagal kurią nustatomos nebendradarbiaujančios trečiosios šalys, imamasi veiksmų šalių, pripažintų nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis, atžvilgiu, sudaromas nebendradarbiaujančių šalių sąrašas, išbraukiama iš nebendradarbiaujančių šalių sąrašo, nebendradarbiaujančių šalių sąrašas viešinamas ir imamasi neatidėliotinų priemonių. |
| --- | --- |

(2)

NNN reglamento VI skyriuje nustatyta tvarka, pagal kurią nustatomos nebendradarbiaujančios trečiosios šalys, imamasi veiksmų šalių, pripažintų nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis, atžvilgiu, sudaromas nebendradarbiaujančių šalių sąrašas, išbraukiama iš nebendradarbiaujančių šalių sąrašo, nebendradarbiaujančių šalių sąrašas viešinamas ir imamasi neatidėliotinų priemonių.

| (3) | Pagal NNN reglamento 32 straipsnį Komisija informavo 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimu (2) (2012 m. lapkričio 15 d. sprendimas) aštuonias trečiąsias šalis apie tai, kad Komisija gali pripažinti jas nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

(3)

Pagal NNN reglamento 32 straipsnį Komisija informavo 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimu (2) (2012 m. lapkričio 15 d. sprendimas) aštuonias trečiąsias šalis apie tai, kad Komisija gali pripažinti jas nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis.

| (4) | 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime Komisija išdėstė šią galimybę pagrindžiančius esminius faktus ir svarstymus. |
| --- | --- |

(4)

2012 m. lapkričio 15 d. sprendime Komisija išdėstė šią galimybę pagrindžiančius esminius faktus ir svarstymus.

| (5) | 2012 m. lapkričio 15 d. Komisija atskirais raštais informavo aštuonias trečiąsias šalis, kad svarsto galimybę pripažinti jas nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 15 d. Komisija atskirais raštais informavo aštuonias trečiąsias šalis, kad svarsto galimybę pripažinti jas nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis.

| (6) | Tuose raštuose Komisija pabrėžė, kad siekiant išvengti pripažinimo nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis ir įtraukimo į oficialų tokių šalių sąrašą, kaip numatyta NNN reglamento 31 ir 33 straipsniuose, susijusios trečiosios šalys raginamos glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija parengti veiksmų planą 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nurodytiems trūkumams ištaisyti. |
| --- | --- |

(6)

Tuose raštuose Komisija pabrėžė, kad siekiant išvengti pripažinimo nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis ir įtraukimo į oficialų tokių šalių sąrašą, kaip numatyta NNN reglamento 31 ir 33 straipsniuose, susijusios trečiosios šalys raginamos glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija parengti veiksmų planą 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nurodytiems trūkumams ištaisyti.

| (7) | Todėl Komisija paragino šias aštuonias trečiąsias šalis: i) imtis visų reikiamų priemonių Komisijos pasiūlytų veiksmų planų priemonėms įgyvendinti; ii) įvertinti Komisijos pasiūlytų veiksmų planų priemonių įgyvendinimą; iii) kas šešis mėnesius pateikti Komisijai išsamią ataskaitą, kurioje vertinamas kiekvienos priemonės įgyvendinimas, be kita ko, atsižvelgiant į tos priemonės ir (arba) bendrą priemonių veiksmingumą užtikrinant visiškai reikalavimus atitinkančią žuvininkystės kontrolės sistemą. |
| --- | --- |

(7)

Todėl Komisija paragino šias aštuonias trečiąsias šalis: i) imtis visų reikiamų priemonių Komisijos pasiūlytų veiksmų planų priemonėms įgyvendinti; ii) įvertinti Komisijos pasiūlytų veiksmų planų priemonių įgyvendinimą; iii) kas šešis mėnesius pateikti Komisijai išsamią ataskaitą, kurioje vertinamas kiekvienos priemonės įgyvendinimas, be kita ko, atsižvelgiant į tos priemonės ir (arba) bendrą priemonių veiksmingumą užtikrinant visiškai reikalavimus atitinkančią žuvininkystės kontrolės sistemą.

| (8) | Aštuonioms susijusioms trečiosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pateikti pastabas klausimais, aiškiai nurodytais 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime, taip pat pateikti kitą svarbią informaciją, taip leidžiant joms pateikti įrodymų 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime išdėstytiems faktams paneigti ar papildyti arba prireikus priimti veiksmų planą ir imtis priemonių padėčiai ištaisyti. Buvo užtikrinta šių aštuonių šalių teisė paprašyti papildomos informacijos ar ją pateikti. |
| --- | --- |

(8)

Aštuonioms susijusioms trečiosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pateikti pastabas klausimais, aiškiai nurodytais 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime, taip pat pateikti kitą svarbią informaciją, taip leidžiant joms pateikti įrodymų 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime išdėstytiems faktams paneigti ar papildyti arba prireikus priimti veiksmų planą ir imtis priemonių padėčiai ištaisyti. Buvo užtikrinta šių aštuonių šalių teisė paprašyti papildomos informacijos ar ją pateikti.

| (9) | 2012 m. lapkričio 15 d. Komisiją pradėjo dialogą su šiomis aštuoniomis trečiosiomis šalimis ir pabrėžė, kad, jos nuomone, šešių mėnesių laikotarpio iš esmės pakanka susitarti dėl šio klausimo. |
| --- | --- |

(9)

2012 m. lapkričio 15 d. Komisiją pradėjo dialogą su šiomis aštuoniomis trečiosiomis šalimis ir pabrėžė, kad, jos nuomone, šešių mėnesių laikotarpio iš esmės pakanka susitarti dėl šio klausimo.

| (10) | Komisija toliau rinko ir tikrino visą, jos nuomone, būtiną informaciją. Remiantis 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimu aštuonių šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo apsvarstytos ir į jas atsižvelgta. Aštuonios šalys apie Komisijos svarstymus buvo nuolat informuojamos raštu ar žodžiu. |
| --- | --- |

(10)

Komisija toliau rinko ir tikrino visą, jos nuomone, būtiną informaciją. Remiantis 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimu aštuonių šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo apsvarstytos ir į jas atsižvelgta. Aštuonios šalys apie Komisijos svarstymus buvo nuolat informuojamos raštu ar žodžiu.

| (11) | 2013 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (3) (2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimas) Belizas, Kambodžos Karalystė ir Gvinėjos Respublika pripažįstamos nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis kovojant su NNN žvejyba. Remiantis NNN reglamentu, Komisija išdėstė priežastis, dėl kurių ji manė, kad tos trys šalys nevykdė pagal tarptautinę teisę joms, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybėms, tenkančių pareigų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ar ją panaikinti. |
| --- | --- |

(11)

2013 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (3) (2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimas) Belizas, Kambodžos Karalystė ir Gvinėjos Respublika pripažįstamos nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis kovojant su NNN žvejyba. Remiantis NNN reglamentu, Komisija išdėstė priežastis, dėl kurių ji manė, kad tos trys šalys nevykdė pagal tarptautinę teisę joms, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybėms, tenkančių pareigų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ar ją panaikinti.

| (12) | Todėl Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Belizas, Kambodžos Karalystė ir Gvinėjos Respublika įtraukiamos į kovojant su NNN žvejyba nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą, turėtų būti pateikiamas atsižvelgiant į NNN reglamento įgyvendinimą, kaip parengtas remiantis tyrimo ir dialogo procedūromis, atliktomis pagal NNN reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. Tos tyrimo ir dialogo procedūros, įskaitant susirašinėjimą ir surengtus susitikimus, taip pat 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimas ir 2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimas sudaro šio sprendimo pagrindą ir grindžiamos tomis pačiomis priežastimis. Sprendimas, kuriuo Belizas, Kambodžos Karalystė ir Gvinėjos Respublika įtraukiamos į trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su NNN žvejyba, sąrašą, turėtų turėti padarinius, išdėstytus NNN reglamento 38 straipsnyje. |
| --- | --- |

(12)

Todėl Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Belizas, Kambodžos Karalystė ir Gvinėjos Respublika įtraukiamos į kovojant su NNN žvejyba nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą, turėtų būti pateikiamas atsižvelgiant į NNN reglamento įgyvendinimą, kaip parengtas remiantis tyrimo ir dialogo procedūromis, atliktomis pagal NNN reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. Tos tyrimo ir dialogo procedūros, įskaitant susirašinėjimą ir surengtus susitikimus, taip pat 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimas ir 2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimas sudaro šio sprendimo pagrindą ir grindžiamos tomis pačiomis priežastimis. Sprendimas, kuriuo Belizas, Kambodžos Karalystė ir Gvinėjos Respublika įtraukiamos į trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su NNN žvejyba, sąrašą, turėtų turėti padarinius, išdėstytus NNN reglamento 38 straipsnyje.

| (13) | Pagal NNN reglamento 34 straipsnio 1 dalį Komisijos siūlymu Taryba kvalifikuota balsų dauguma išbraukia trečiąją šalį iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo, jei atitinkama trečioji šalis įrodo, kad jos įtraukimą į sąrašą lėmusi padėtis yra ištaisyta. Priimant sprendimą dėl išbraukimo taip pat atsižvelgiama į tai, ar atitinkamos nebendradarbiaujančiomis pripažintos trečiosios šalys ėmėsi konkrečių priemonių, kuriomis būtų galima užtikrinti ilgalaikį padėties pagerėjimą. |
| --- | --- |

(13)

Pagal NNN reglamento 34 straipsnio 1 dalį Komisijos siūlymu Taryba kvalifikuota balsų dauguma išbraukia trečiąją šalį iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo, jei atitinkama trečioji šalis įrodo, kad jos įtraukimą į sąrašą lėmusi padėtis yra ištaisyta. Priimant sprendimą dėl išbraukimo taip pat atsižvelgiama į tai, ar atitinkamos nebendradarbiaujančiomis pripažintos trečiosios šalys ėmėsi konkrečių priemonių, kuriomis būtų galima užtikrinti ilgalaikį padėties pagerėjimą.

2.   BELIZUI TAIKOMA TVARKA

| (14) | Pagal NNN reglamento 32 straipsnį 2012 m. lapkričio 15 d. Komisija informavo Belizą, kad svarsto galimybę pripažinti Belizą nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi, ir paragino Belizą glaudžiai bendradarbiaujant su Komisijos tarnybomis parengti veiksmų planą 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nurodytiems trūkumams ištaisyti. 2012 m. gruodžio mėn.–2013 m. rugpjūčio mėn. Belizas pateikė savo nuomonę raštu ir susitiko su Komisijos atstovais aptarti klausimo. Komisija Belizui raštu pateikė svarbią informaciją. Komisija toliau rinko ir tikrino visą, jos nuomone, būtiną informaciją. Pagal 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą Belizo žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo apsvarstytos ir į jas atsižvelgta, apie Komisijos svarstymus Belizas nuolat buvo informuojamas raštu ar žodžiu. Komisijos nuomone, Belizas 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nurodytų susirūpinimą keliančių klausimų pakankamai neišsprendė ir visų trūkumų neištaisė. Be to, Komisija padarė išvadą, kad Belizo pateiktame veiksmų plane siūlytos priemonės nebuvo visiškai įgyvendintos. |
| --- | --- |

(14)

Pagal NNN reglamento 32 straipsnį 2012 m. lapkričio 15 d. Komisija informavo Belizą, kad svarsto galimybę pripažinti Belizą nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi, ir paragino Belizą glaudžiai bendradarbiaujant su Komisijos tarnybomis parengti veiksmų planą 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nurodytiems trūkumams ištaisyti. 2012 m. gruodžio mėn.–2013 m. rugpjūčio mėn. Belizas pateikė savo nuomonę raštu ir susitiko su Komisijos atstovais aptarti klausimo. Komisija Belizui raštu pateikė svarbią informaciją. Komisija toliau rinko ir tikrino visą, jos nuomone, būtiną informaciją. Pagal 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą Belizo žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo apsvarstytos ir į jas atsižvelgta, apie Komisijos svarstymus Belizas nuolat buvo informuojamas raštu ar žodžiu. Komisijos nuomone, Belizas 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nurodytų susirūpinimą keliančių klausimų pakankamai neišsprendė ir visų trūkumų neištaisė. Be to, Komisija padarė išvadą, kad Belizo pateiktame veiksmų plane siūlytos priemonės nebuvo visiškai įgyvendintos.

3.   BELIZO PRIPAŽINIMAS NEBENDRADARBIAUJANČIA TREČIĄJA ŠALIMI

| (15) | 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime Komisija nagrinėjo Belizo pareigas ir įvertino, ar Belizas, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė, laikosi tarptautinių įsipareigojimų. Atlikdama tą peržiūrą Komisija atsižvelgė į NNN reglamento 31 straipsnio 4–7 dalyse nurodytus kriterijus. Komisija išnagrinėjo, ar Belizas laikosi įsipareigojimų, atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime pateiktas išvadas, Belizo pateiktą su jomis susijusią svarbią informaciją, pasiūlytą veiksmų planą ir priemones, kurių imtasi padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

(15)

2012 m. lapkričio 15 d. sprendime Komisija nagrinėjo Belizo pareigas ir įvertino, ar Belizas, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė, laikosi tarptautinių įsipareigojimų. Atlikdama tą peržiūrą Komisija atsižvelgė į NNN reglamento 31 straipsnio 4–7 dalyse nurodytus kriterijus. Komisija išnagrinėjo, ar Belizas laikosi įsipareigojimų, atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime pateiktas išvadas, Belizo pateiktą su jomis susijusią svarbią informaciją, pasiūlytą veiksmų planą ir priemones, kurių imtasi padėčiai ištaisyti.

| (16) | Pagrindiniai Komisijos nustatyti pasiūlyto veiksmų plano trūkumai buvo nepakankamai vykdomi tarptautiniai įsipareigojimai, ypač susiję su nesėkmingu tinkamos teisinės sistemos kūrimu, tinkamos ir veiksmingos stebėsenos, kontrolės ir tikrinimo sistemos, atgrasomųjų sankcijų sistemos trūkumas ir sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistemos nederamas įgyvendinimas. Kiti nustatyti trūkumai apskritai susiję su tarptautinių įsipareigojimų, įskaitant regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (RŽVO) rekomendacijas bei rezoliucijas ir laivų registravimo pagal tarptautinę teisę sąlygas, laikymusi. Taip pat nustatyta, kad nesilaikoma atitinkamų institucijų rekomendacijų ir rezoliucijų, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų tarptautinio neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos prevencijos veiksmų plano (angl. IPOA-UN). Tačiau tai, kad nesilaikoma neprivalomų rekomendacijų ir rezoliucijų, buvo laikoma tik papildomu įrodymu, o ne pagrindu pripažinti nebendradarbiaujančia šalimi. |
| --- | --- |

(16)

Pagrindiniai Komisijos nustatyti pasiūlyto veiksmų plano trūkumai buvo nepakankamai vykdomi tarptautiniai įsipareigojimai, ypač susiję su nesėkmingu tinkamos teisinės sistemos kūrimu, tinkamos ir veiksmingos stebėsenos, kontrolės ir tikrinimo sistemos, atgrasomųjų sankcijų sistemos trūkumas ir sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistemos nederamas įgyvendinimas. Kiti nustatyti trūkumai apskritai susiję su tarptautinių įsipareigojimų, įskaitant regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (RŽVO) rekomendacijas bei rezoliucijas ir laivų registravimo pagal tarptautinę teisę sąlygas, laikymusi. Taip pat nustatyta, kad nesilaikoma atitinkamų institucijų rekomendacijų ir rezoliucijų, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų tarptautinio neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos prevencijos veiksmų plano (angl. IPOA-UN). Tačiau tai, kad nesilaikoma neprivalomų rekomendacijų ir rezoliucijų, buvo laikoma tik papildomu įrodymu, o ne pagrindu pripažinti nebendradarbiaujančia šalimi.

| (17) | 2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimu Komisija pripažino Belizą nebendradarbiaujančia pagal NNN reglamentą. |
| --- | --- |

(17)

2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimu Komisija pripažino Belizą nebendradarbiaujančia pagal NNN reglamentą.

| (18) | Dėl galimų Belizo kaip besivystančios šalies apribojimų pažymima, kad Belizo specialiam išsivystymo statusui ir apskritai jo su žvejyba susijusiai veiklai šalies bendras išsivystymo lygis nekenkia. |
| --- | --- |

(18)

Dėl galimų Belizo kaip besivystančios šalies apribojimų pažymima, kad Belizo specialiam išsivystymo statusui ir apskritai jo su žvejyba susijusiai veiklai šalies bendras išsivystymo lygis nekenkia.

| (19) | Atsižvelgiant į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą ir 2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimą bei Komisijos palaikomą dialogą su Belizu ir jo rezultatus, galima daryti išvadą, kad priemonės, kurių ėmėsi Belizas atsižvelgdamas į savo, kaip vėliavos valstybės, įsipareigojimus, yra nepakankamos, kad būtų laikomasi Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS) 91, 94, 117 ir 118 straipsnių, Jungtinių Tautų susitarimo dėl žuvų išteklių (UNSFA) 18, 19 ir 20 straipsnių ir FAO priemonių laikymosi susitarimo II straipsnio 8 dalies. |
| --- | --- |

(19)

Atsižvelgiant į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą ir 2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimą bei Komisijos palaikomą dialogą su Belizu ir jo rezultatus, galima daryti išvadą, kad priemonės, kurių ėmėsi Belizas atsižvelgdamas į savo, kaip vėliavos valstybės, įsipareigojimus, yra nepakankamos, kad būtų laikomasi Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS) 91, 94, 117 ir 118 straipsnių, Jungtinių Tautų susitarimo dėl žuvų išteklių (UNSFA) 18, 19 ir 20 straipsnių ir FAO priemonių laikymosi susitarimo II straipsnio 8 dalies.

| (20) | Todėl Belizas nevykdo pagal tarptautinę teisę jam, kaip vėliavos valstybei, tenkančių pareigų imtis priemonių siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ar ją panaikinti, todėl šalis turėtų būti įtraukta į nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių ES sąrašą. |
| --- | --- |

(20)

Todėl Belizas nevykdo pagal tarptautinę teisę jam, kaip vėliavos valstybei, tenkančių pareigų imtis priemonių siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ar ją panaikinti, todėl šalis turėtų būti įtraukta į nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių ES sąrašą.

4.   KAMBODŽOS RESPUBLIKAI TAIKOMA TVARKA

| (21) | Pagal NNN reglamento 32 straipsnį 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimu Komisija informavo Kambodžos Karalystę (Kambodžą), kad svarsto galimybę pripažinti Kambodžą nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi, ir paragino Kambodžą glaudžiai bendradarbiaujant su Komisijos tarnybomis parengti veiksmų planą 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nurodytiems trūkumams ištaisyti. 2012 m. gruodžio mėn.–2013 m. birželio mėn. Kambodža pateikė savo nuomonę raštu ir susitiko su Komisijos atstovais aptarti klausimą. Komisija Kambodžai raštu pateikė svarbią informaciją. Komisija toliau rinko ir tikrino visą, jos nuomone, būtiną informaciją. Pagal 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą Kambodžos žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo apsvarstytos ir į jas atsižvelgta, apie Komisijos svarstymus Kambodža buvo nuolat informuojama raštu ar žodžiu. Komisijos nuomone, Kambodža 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nurodytų susirūpinimą keliančių klausimų pakankamai neišsprendė ir visų trūkumų neištaisė. Be to, Komisija padarė išvadą, kad Kambodžos pateiktame veiksmų plane siūlytos priemonės nebuvo visiškai įgyvendintos. |
| --- | --- |

(21)

Pagal NNN reglamento 32 straipsnį 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimu Komisija informavo Kambodžos Karalystę (Kambodžą), kad svarsto galimybę pripažinti Kambodžą nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi, ir paragino Kambodžą glaudžiai bendradarbiaujant su Komisijos tarnybomis parengti veiksmų planą 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nurodytiems trūkumams ištaisyti. 2012 m. gruodžio mėn.–2013 m. birželio mėn. Kambodža pateikė savo nuomonę raštu ir susitiko su Komisijos atstovais aptarti klausimą. Komisija Kambodžai raštu pateikė svarbią informaciją. Komisija toliau rinko ir tikrino visą, jos nuomone, būtiną informaciją. Pagal 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą Kambodžos žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo apsvarstytos ir į jas atsižvelgta, apie Komisijos svarstymus Kambodža buvo nuolat informuojama raštu ar žodžiu. Komisijos nuomone, Kambodža 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nurodytų susirūpinimą keliančių klausimų pakankamai neišsprendė ir visų trūkumų neištaisė. Be to, Komisija padarė išvadą, kad Kambodžos pateiktame veiksmų plane siūlytos priemonės nebuvo visiškai įgyvendintos.

5.   KAMBODŽOS PRIPAŽINIMAS NEBENDRADARBIAUJANČIA TREČIĄJA ŠALIMI

| (22) | 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime Komisija nagrinėjo Kambodžos pareigas ir įvertino, ar Kambodža kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė laikosi tarptautinių įsipareigojimų. Atlikdama tą peržiūrą, Komisija atsižvelgė į NNN reglamento 31 straipsnio 4–7 dalyse nurodytus kriterijus. Komisija išnagrinėjo, ar Kambodža laikosi įsipareigojimų, atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime pateiktas išvadas, pasiūlytą veiksmų planą, išsamiau papildytą Kambodžos pateikta svarbia informacija. |
| --- | --- |

(22)

2012 m. lapkričio 15 d. sprendime Komisija nagrinėjo Kambodžos pareigas ir įvertino, ar Kambodža kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė laikosi tarptautinių įsipareigojimų. Atlikdama tą peržiūrą, Komisija atsižvelgė į NNN reglamento 31 straipsnio 4–7 dalyse nurodytus kriterijus. Komisija išnagrinėjo, ar Kambodža laikosi įsipareigojimų, atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime pateiktas išvadas, pasiūlytą veiksmų planą, išsamiau papildytą Kambodžos pateikta svarbia informacija.

| (23) | Pagrindiniai Komisijos nustatyti pasiūlyto veiksmų plano trūkumai buvo nevykdomi tarptautiniai įsipareigojimai, ypač susiję su nesėkmingu tinkamos teisinės sistemos kūrimu, tinkamos ir veiksmingos stebėsenos, kontrolės ir tikrinimo sistemos bei atgrasomųjų sankcijų sistemos trūkumu. Kiti nustatyti trūkumai apskritai susiję su tarptautinių įsipareigojimų ir laivų registravimo pagal tarptautinę teisę sąlygų laikymusi. Taip pat nustatyta, kad nesilaikoma atitinkamų institucijų rekomendacijų ir rezoliucijų, pavyzdžiui, IPOA-UN. Tačiau tai, kad nesilaikoma neprivalomų rekomendacijų ir rezoliucijų, buvo laikoma tik papildomu įrodymu, o ne pagrindu pripažinti nebendradarbiaujančia šalimi. |
| --- | --- |

(23)

Pagrindiniai Komisijos nustatyti pasiūlyto veiksmų plano trūkumai buvo nevykdomi tarptautiniai įsipareigojimai, ypač susiję su nesėkmingu tinkamos teisinės sistemos kūrimu, tinkamos ir veiksmingos stebėsenos, kontrolės ir tikrinimo sistemos bei atgrasomųjų sankcijų sistemos trūkumu. Kiti nustatyti trūkumai apskritai susiję su tarptautinių įsipareigojimų ir laivų registravimo pagal tarptautinę teisę sąlygų laikymusi. Taip pat nustatyta, kad nesilaikoma atitinkamų institucijų rekomendacijų ir rezoliucijų, pavyzdžiui, IPOA-UN. Tačiau tai, kad nesilaikoma neprivalomų rekomendacijų ir rezoliucijų, buvo laikoma tik papildomu įrodymu, o ne pagrindu pripažinti nebendradarbiaujančia šalimi.

| (24) | 2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimu Komisija pripažino Kambodžą nebendradarbiaujančia pagal NNN reglamentą. |
| --- | --- |

(24)

2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimu Komisija pripažino Kambodžą nebendradarbiaujančia pagal NNN reglamentą.

| (25) | Dėl galimų Kambodžos kaip besivystančios šalies apribojimų pažymima, kad Kambodžos specialiam išsivystymo statusui ir apskritai jos su žvejyba susijusiai veiklai šalies bendras išsivystymo lygis nekenkia. |
| --- | --- |

(25)

Dėl galimų Kambodžos kaip besivystančios šalies apribojimų pažymima, kad Kambodžos specialiam išsivystymo statusui ir apskritai jos su žvejyba susijusiai veiklai šalies bendras išsivystymo lygis nekenkia.

| (26) | Priemonės, kurių ėmėsi Kambodža, atsižvelgdama į savo, kaip vėliavos valstybės, pareigas, yra nepakankamos, kad būtų laikomasi UNCLOS 91 ir 94 straipsnių. Primenama, kad nesvarbu, ar Kambodža yra ratifikavusi UNCLOS, nes UNCLOS nuostatos dėl laivybos atvirojoje jūroje (UNCLOS 86–115 straipsniai) pripažintos kaip paprotinė tarptautinė teisė. Be to, tomis nuostatomis kodifikuojamos galiojančios paprotinės tarptautinės teisės taisyklės ir jose beveik pažodžiui perteikiamas Kambodžos ratifikuotų Atvirosios jūros konvencijos ir Konvencijos dėl teritorinės jūros ir gretutinės zonos, prie kurių Kambodža prisijungė, tekstas. |
| --- | --- |

(26)

Priemonės, kurių ėmėsi Kambodža, atsižvelgdama į savo, kaip vėliavos valstybės, pareigas, yra nepakankamos, kad būtų laikomasi UNCLOS 91 ir 94 straipsnių. Primenama, kad nesvarbu, ar Kambodža yra ratifikavusi UNCLOS, nes UNCLOS nuostatos dėl laivybos atvirojoje jūroje (UNCLOS 86–115 straipsniai) pripažintos kaip paprotinė tarptautinė teisė. Be to, tomis nuostatomis kodifikuojamos galiojančios paprotinės tarptautinės teisės taisyklės ir jose beveik pažodžiui perteikiamas Kambodžos ratifikuotų Atvirosios jūros konvencijos ir Konvencijos dėl teritorinės jūros ir gretutinės zonos, prie kurių Kambodža prisijungė, tekstas.

| (27) | Atsižvelgiant į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą ir 2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimą bei Komisijos palaikomą dialogą su Kambodža ir jo rezultatus, galima daryti išvadą, kad priemonės, kurių ėmėsi Kambodža, atsižvelgdama į savo, kaip vėliavos valstybės, pareigas, yra nepakankamos, kad būtų laikomasi UNCLOS 91 ir 94 straipsnių. |
| --- | --- |

(27)

Atsižvelgiant į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą ir 2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimą bei Komisijos palaikomą dialogą su Kambodža ir jo rezultatus, galima daryti išvadą, kad priemonės, kurių ėmėsi Kambodža, atsižvelgdama į savo, kaip vėliavos valstybės, pareigas, yra nepakankamos, kad būtų laikomasi UNCLOS 91 ir 94 straipsnių.

| (28) | Todėl Kambodža nevykdo pagal tarptautinę teisę jai, kaip vėliavos valstybei, tenkančių pareigų imtis priemonių siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ar ją panaikinti, todėl šalis turėtų būti įtraukta į nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių ES sąrašą. |
| --- | --- |

(28)

Todėl Kambodža nevykdo pagal tarptautinę teisę jai, kaip vėliavos valstybei, tenkančių pareigų imtis priemonių siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ar ją panaikinti, todėl šalis turėtų būti įtraukta į nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių ES sąrašą.

6.   GVINĖJOS RESPUBLIKAI TAIKOMA TVARKA

| (29) | Pagal NNN reglamento 32 straipsnį 2012 m. lapkričio 15 d. Komisija informavo Gvinėjos Respubliką (Gvinėją), kad svarsto galimybę pripažinti Gvinėją nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi, ir paragino Gvinėją glaudžiai bendradarbiaujant su Komisijos tarnybomis parengti veiksmų planą 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nurodytiems trūkumams ištaisyti. 2012 m. gruodžio mėn.–2013 m. liepos mėn. Gvinėja pateikė savo nuomonę raštu ir susitiko su Komisijos atstovais aptarti atitinkamų klausimų. Komisija Gvinėjai raštu pateikė svarbią informaciją. Komisija toliau rinko ir tikrino visą, jos nuomone, būtiną informaciją. Pagal 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą Gvinėjos žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo apsvarstytos ir į jas atsižvelgta, apie Komisijos svarstymus Gvinėja buvo nuolat informuojama raštu ar žodžiu. Komisijos nuomone, Gvinėja 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nurodytų susirūpinimą keliančių klausimų pakankamai neišsprendė ir visų trūkumų neištaisė. Be to, Komisija padarė išvadą, kad Gvinėjos pateiktame veiksmų plane siūlytos priemonės nebuvo visiškai įgyvendintos. |
| --- | --- |

(29)

Pagal NNN reglamento 32 straipsnį 2012 m. lapkričio 15 d. Komisija informavo Gvinėjos Respubliką (Gvinėją), kad svarsto galimybę pripažinti Gvinėją nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi, ir paragino Gvinėją glaudžiai bendradarbiaujant su Komisijos tarnybomis parengti veiksmų planą 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nurodytiems trūkumams ištaisyti. 2012 m. gruodžio mėn.–2013 m. liepos mėn. Gvinėja pateikė savo nuomonę raštu ir susitiko su Komisijos atstovais aptarti atitinkamų klausimų. Komisija Gvinėjai raštu pateikė svarbią informaciją. Komisija toliau rinko ir tikrino visą, jos nuomone, būtiną informaciją. Pagal 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą Gvinėjos žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo apsvarstytos ir į jas atsižvelgta, apie Komisijos svarstymus Gvinėja buvo nuolat informuojama raštu ar žodžiu. Komisijos nuomone, Gvinėja 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime nurodytų susirūpinimą keliančių klausimų pakankamai neišsprendė ir visų trūkumų neištaisė. Be to, Komisija padarė išvadą, kad Gvinėjos pateiktame veiksmų plane siūlytos priemonės nebuvo visiškai įgyvendintos.

7.   GVINĖJOS PRIPAŽINIMAS NEBENDRADARBIAUJANČIA TREČIĄJA ŠALIMI

| (30) | 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime Komisija nagrinėjo Gvinėjos pareigas ir įvertino, ar Gvinėja, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė, laikosi tarptautinių įsipareigojimų. Atlikdama tą peržiūrą, Komisija atsižvelgė į NNN reglamento 31 straipsnio 4–7 dalyse nurodytus kriterijus. Komisija išnagrinėjo, ar Gvinėja laikosi įsipareigojimų atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime pateiktas išvadas, pasiūlytą veiksmų planą, papildytą Gvinėjos pateikta svarbia informacija. |
| --- | --- |

(30)

2012 m. lapkričio 15 d. sprendime Komisija nagrinėjo Gvinėjos pareigas ir įvertino, ar Gvinėja, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė, laikosi tarptautinių įsipareigojimų. Atlikdama tą peržiūrą, Komisija atsižvelgė į NNN reglamento 31 straipsnio 4–7 dalyse nurodytus kriterijus. Komisija išnagrinėjo, ar Gvinėja laikosi įsipareigojimų atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime pateiktas išvadas, pasiūlytą veiksmų planą, papildytą Gvinėjos pateikta svarbia informacija.

| (31) | Pagrindiniai Komisijos nustatyti pasiūlyto veiksmų plano trūkumai buvo susiję su vis dar vykdytinomis reformomis siekiant užtikrinti tinkamą ir veiksmingą žvejybos laivyno stebėseną, veiksmingą nacionalinių žuvininkystės įstatymų ir kitų teisės aktų įgyvendinimą, taisyklių vykdymą nagrinėjant ir skiriant sankcijas už nustatytą NNN žvejybos veiklą, tikrinimo ir priežiūros priemonių vykdymą, atgrasomųjų sankcijų sistemą, žuvininkystės politiką, derančią su kontrolės ir priežiūros srities administraciniais gebėjimais. Kiti nustatyti trūkumai apskritai susiję su tarptautinių įsipareigojimų, įskaitant RŽVO rekomendacijas bei rezoliucijas ir laivų registravimo pagal tarptautinę teisę sąlygas, laikymusi. Taip pat nustatyta, kad nesilaikoma atitinkamų institucijų rekomendacijų ir rezoliucijų, pavyzdžiui, IPOA-UN. Tačiau tai, kad nesilaikoma neprivalomų rekomendacijų ir rezoliucijų, buvo laikoma tik papildomu įrodymu, o ne pagrindu pripažinti nebendradarbiaujančia šalimi. |
| --- | --- |

(31)

Pagrindiniai Komisijos nustatyti pasiūlyto veiksmų plano trūkumai buvo susiję su vis dar vykdytinomis reformomis siekiant užtikrinti tinkamą ir veiksmingą žvejybos laivyno stebėseną, veiksmingą nacionalinių žuvininkystės įstatymų ir kitų teisės aktų įgyvendinimą, taisyklių vykdymą nagrinėjant ir skiriant sankcijas už nustatytą NNN žvejybos veiklą, tikrinimo ir priežiūros priemonių vykdymą, atgrasomųjų sankcijų sistemą, žuvininkystės politiką, derančią su kontrolės ir priežiūros srities administraciniais gebėjimais. Kiti nustatyti trūkumai apskritai susiję su tarptautinių įsipareigojimų, įskaitant RŽVO rekomendacijas bei rezoliucijas ir laivų registravimo pagal tarptautinę teisę sąlygas, laikymusi. Taip pat nustatyta, kad nesilaikoma atitinkamų institucijų rekomendacijų ir rezoliucijų, pavyzdžiui, IPOA-UN. Tačiau tai, kad nesilaikoma neprivalomų rekomendacijų ir rezoliucijų, buvo laikoma tik papildomu įrodymu, o ne pagrindu pripažinti nebendradarbiaujančia šalimi.

| (32) | 2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimu Komisija pripažino Gvinėją nebendradarbiaujančia pagal NNN reglamentą. |
| --- | --- |

(32)

2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimu Komisija pripažino Gvinėją nebendradarbiaujančia pagal NNN reglamentą.

| (33) | Dėl galimų Gvinėjos kaip besivystančios šalies apribojimų pažymima, kad Gvinėjos specialiam išsivystymo statusui gali kenkti šalies išsivystymo lygis. Tačiau, atsižvelgiant į nustatytų Gvinėjos trūkumų pobūdį, Sąjungos ir valstybių narių suteiktą pagalbą ir veiksmus, kurių imtasi padėčiai ištaisyti, šalies išsivystymo lygiu negali būti pateisinti bendri Gvinėjos kaip vėliavos ar pakrantės valstybės veiklos, susijusios su žvejyba ir nepakankamomis priemonėmis, skirtomis užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, rezultatai. |
| --- | --- |

(33)

Dėl galimų Gvinėjos kaip besivystančios šalies apribojimų pažymima, kad Gvinėjos specialiam išsivystymo statusui gali kenkti šalies išsivystymo lygis. Tačiau, atsižvelgiant į nustatytų Gvinėjos trūkumų pobūdį, Sąjungos ir valstybių narių suteiktą pagalbą ir veiksmus, kurių imtasi padėčiai ištaisyti, šalies išsivystymo lygiu negali būti pateisinti bendri Gvinėjos kaip vėliavos ar pakrantės valstybės veiklos, susijusios su žvejyba ir nepakankamomis priemonėmis, skirtomis užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, rezultatai.

| (34) | Atsižvelgiant į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą ir 2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimą bei Komisijos palaikomą dialogą su Gvinėja ir jo rezultatus, galima daryti išvadą, kad priemonės, kurių ėmėsi Gvinėja, atsižvelgdama į savo, kaip vėliavos ir pakrantės valstybės, įsipareigojimus, yra nepakankamos, kad būtų laikomasi UNCLOS 61, 62, 94, 117 ir 118 straipsnių ir UNFSA 18, 19 ir 20 straipsnių. |
| --- | --- |

(34)

Atsižvelgiant į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimą ir 2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimą bei Komisijos palaikomą dialogą su Gvinėja ir jo rezultatus, galima daryti išvadą, kad priemonės, kurių ėmėsi Gvinėja, atsižvelgdama į savo, kaip vėliavos ir pakrantės valstybės, įsipareigojimus, yra nepakankamos, kad būtų laikomasi UNCLOS 61, 62, 94, 117 ir 118 straipsnių ir UNFSA 18, 19 ir 20 straipsnių.

| (35) | Todėl Gvinėja nevykdo pagal tarptautinę teisę jai, kaip vėliavos ir pakrantės valstybei, tenkančių įsipareigojimų imtis priemonių, siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ar ją panaikinti, todėl šalis turėtų būti įtraukta į nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių ES sąrašą. |
| --- | --- |

(35)

Todėl Gvinėja nevykdo pagal tarptautinę teisę jai, kaip vėliavos ir pakrantės valstybei, tenkančių įsipareigojimų imtis priemonių, siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ar ją panaikinti, todėl šalis turėtų būti įtraukta į nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių ES sąrašą.

8.   NEBENDRADARBIAUJANČIŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ SĄRAŠO SUDARYMAS

| (36) | Remiantis išdėstytomis išvadomis dėl Belizo, Kambodžos ir Gvinėjos, šios šalys turėtų būti įtrauktos nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą pagal NNN reglamento 33 straipsnį. |
| --- | --- |

(36)

Remiantis išdėstytomis išvadomis dėl Belizo, Kambodžos ir Gvinėjos, šios šalys turėtų būti įtrauktos nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą pagal NNN reglamento 33 straipsnį.

| (37) | Veiksmai (priemonės), kurie turėtų būti taikomi Belizui, Kambodžai ir Gvinėjai, nurodyti NNN reglamento 38 straipsnyje. Draudžiama importuoti visus žuvų išteklius ir rūšis, kaip apibrėžta NNN reglamento 2 straipsnio 8 punkte, nes pripažinimas nebendradarbiaujančia šalimi nepagrįstas tuo, kad nepakanka patvirtintų kovos su NNN žvejyba, turinčia poveikio konkretiems ištekliams arba žuvų rūšims, priemonių. Remiantis NNN reglamento 2 straipsnio 11 punkte pateikta apibrėžtimi, importas – žuvininkystės produktų įvežimas į Sąjungos teritoriją, įskaitant įvežimą tam, kad jie būtų perkrauti jos teritorijoje esančiuose uostuose. |
| --- | --- |

(37)

Veiksmai (priemonės), kurie turėtų būti taikomi Belizui, Kambodžai ir Gvinėjai, nurodyti NNN reglamento 38 straipsnyje. Draudžiama importuoti visus žuvų išteklius ir rūšis, kaip apibrėžta NNN reglamento 2 straipsnio 8 punkte, nes pripažinimas nebendradarbiaujančia šalimi nepagrįstas tuo, kad nepakanka patvirtintų kovos su NNN žvejyba, turinčia poveikio konkretiems ištekliams arba žuvų rūšims, priemonių. Remiantis NNN reglamento 2 straipsnio 11 punkte pateikta apibrėžtimi, importas – žuvininkystės produktų įvežimas į Sąjungos teritoriją, įskaitant įvežimą tam, kad jie būtų perkrauti jos teritorijoje esančiuose uostuose.

| (38) | Pažymėtina, kad dėl NNN žvejybos, be kita ko, senka žuvų ištekliai, nyksta jūrų buveinės, kenkiama jūros išteklių apsaugai ir tvariam naudojimui, iškreipiama konkurencija, kyla pavojus apsirūpinimo maistu saugumui, nepalankioje padėtyje atsiduria sąžiningi žvejai ir silpnėja pakrančių bendruomenės. Atsižvelgiant į su NNN žvejyba susijusių problemų dydį būtina, kad Sąjunga kuo greičiau įgyvendintų veiksmus Belizo, Kambodžos ir Gvinėjos, kaip nebendradarbiaujančių šalių, atžvilgiu. Todėl šis sprendimas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(38)

Pažymėtina, kad dėl NNN žvejybos, be kita ko, senka žuvų ištekliai, nyksta jūrų buveinės, kenkiama jūros išteklių apsaugai ir tvariam naudojimui, iškreipiama konkurencija, kyla pavojus apsirūpinimo maistu saugumui, nepalankioje padėtyje atsiduria sąžiningi žvejai ir silpnėja pakrančių bendruomenės. Atsižvelgiant į su NNN žvejyba susijusių problemų dydį būtina, kad Sąjunga kuo greičiau įgyvendintų veiksmus Belizo, Kambodžos ir Gvinėjos, kaip nebendradarbiaujančių šalių, atžvilgiu. Todėl šis sprendimas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

| (39) | Jeigu Belizas, Kambodža ar Gvinėja įrodo, kad padėtis, dėl kurios jos buvo įtrauktos į sąrašą, ištaisyta, Komisijos siūlymu Taryba kvalifikuota balsų dauguma išbraukia tą šalį iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo, remiantis NNN reglamento 34 straipsnio 1 dalimi. Priimant sprendimą dėl išbraukimo taip pat atsižvelgiama į tai, ar Belizas. Kambodža ar Gvinėja ėmėsi konkrečių priemonių, kuriomis būtų galima užtikrinti ilgalaikį padėties pagerėjimą, |
| --- | --- |

(39)

Jeigu Belizas, Kambodža ar Gvinėja įrodo, kad padėtis, dėl kurios jos buvo įtrauktos į sąrašą, ištaisyta, Komisijos siūlymu Taryba kvalifikuota balsų dauguma išbraukia tą šalį iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo, remiantis NNN reglamento 34 straipsnio 1 dalimi. Priimant sprendimą dėl išbraukimo taip pat atsižvelgiama į tai, ar Belizas. Kambodža ar Gvinėja ėmėsi konkrečių priemonių, kuriomis būtų galima užtikrinti ilgalaikį padėties pagerėjimą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių ES sąrašas, numatytas Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 33 straipsnyje, nustatytas šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. TSAFTARIS

---

(1)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

1

(2)  2012 m. lapkričio 15 d. Komisijos sprendimas dėl pranešimo trečiosioms šalims, kad Komisija svarsto galimybę jas pripažinti nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, kuriuo nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (OL C 354, 2012 11 17, p. 1).

2

(3)  2013 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo nustatomos trečiosios šalys, kurias Komisija pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, laiko nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis (OL C 346, 2013 11 27, p. 2).

3

---

PRIEDAS

Trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba, sąrašas

| | Belizas |
| --- | --- |

Belizas

| | Kambodžos Karalystė |
| --- | --- |

Kambodžos Karalystė

| | Gvinėjos Respublika |
| --- | --- |

Gvinėjos Respublika

---

| 27.3.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 91/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 91/48

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. kovo 24 d.

kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Danijai atstovaujantis narys

(2014/171/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 302 straipsnį,

atsižvelgdama į Danijos Vyriausybės pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/570/ES, Euratomas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2010 m. rugsėjo 21 d. iki 2015 m. rugsėjo 20 d. (1); |
| --- | --- |

(1)

2010 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/570/ES, Euratomas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2010 m. rugsėjo 21 d. iki 2015 m. rugsėjo 20 d. (1);

| (2) | pasibaigus Rikke EDSJÖ kadencijai tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Rikke EDSJÖ kadencijai tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui iki 2015 m. rugsėjo 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariu skiriamas Niels LINDBERG MADSEN.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. TSAFTARIS

---

(1)  OL L 251, 2010 9 25, p. 8.

1

---