# Euroopa Liidu L 69/2014

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2014.069.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 69 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide8. märts 2014 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2014.069.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 69

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide8. märts 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave jõustumise kohta: protokoll, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus | 1 |
| | | 2014/122/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 11. veebruar 2014, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli, mis käsitleb Horvaatia Vabariigi osalemist lepingus seoses tema ühinemisega Euroopa Liiduga, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allakirjutamise kohta | 2 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 214/2014, 25. veebruar 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta) II, IV, XI, XII ja XVIII lisa (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 215/2014, 7. märts 2014, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) rakenduseeskirjad seoses kliimamuutuste alase eesmärgi raames antavate toetuste metoodika, tulemusraamistiku vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramise ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide sekkumiskategooriate nomenklatuuriga | 65 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 216/2014, 7. märts 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes (
  1
  ) | 85 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 217/2014, 7. märts 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2073/2005 searümpades esineva Salmonella suhtes (
  1
  ) | 93 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 218/2014, 7. märts 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 2074/2005 lisasid (
  1
  ) | 95 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 219/2014, 7. märts 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa koduloomadena peetavate sigade tapajärgse kontrolli erinõuete osas (
  1
  ) | 99 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 220/2014, 7. märts 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 479/2009 seoses viidetega Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile | 101 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 221/2014, 7. märts 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 288/2009 koolide puu- ja köögivilja kava raames antavate toetussummade soovitusliku jaotuse kindlaksmääramise osas | 102 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 222/2014, 7. märts 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 105 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/123/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 4. veebruar 2014, millega määratakse kindlaks põhjalikule hindamisele kuuluvad krediidiasutused (EKP/2014/3) | 107 |
| | | SOOVITUSED |
| | | 2014/124/EL |
| | * | Komisjoni soovitus, 7. märts 2014, meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte tugevdamise kohta läbipaistvuse suurendamise kaudu (
  1
  ) | 112 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave jõustumise kohta: protokoll, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

1

2014/122/EL

*

Nõukogu otsus, 11. veebruar 2014, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli, mis käsitleb Horvaatia Vabariigi osalemist lepingus seoses tema ühinemisega Euroopa Liiduga, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allakirjutamise kohta

2

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 214/2014, 25. veebruar 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta) II, IV, XI, XII ja XVIII lisa (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 215/2014, 7. märts 2014, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) rakenduseeskirjad seoses kliimamuutuste alase eesmärgi raames antavate toetuste metoodika, tulemusraamistiku vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramise ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide sekkumiskategooriate nomenklatuuriga

65

*

Komisjoni määrus (EL) nr 216/2014, 7. märts 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes (
  1
  )

Trichinella

1

85

*

Komisjoni määrus (EL) nr 217/2014, 7. märts 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2073/2005 searümpades esineva Salmonella suhtes (
  1
  )

Salmonella

1

93

*

Komisjoni määrus (EL) nr 218/2014, 7. märts 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 2074/2005 lisasid (
  1
  )

1

95

*

Komisjoni määrus (EL) nr 219/2014, 7. märts 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa koduloomadena peetavate sigade tapajärgse kontrolli erinõuete osas (
  1
  )

1

99

*

Komisjoni määrus (EL) nr 220/2014, 7. märts 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 479/2009 seoses viidetega Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile

101

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 221/2014, 7. märts 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 288/2009 koolide puu- ja köögivilja kava raames antavate toetussummade soovitusliku jaotuse kindlaksmääramise osas

102

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 222/2014, 7. märts 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

105

OTSUSED

2014/123/EL

*

Euroopa Keskpanga otsus, 4. veebruar 2014, millega määratakse kindlaks põhjalikule hindamisele kuuluvad krediidiasutused (EKP/2014/3)

(EKP/2014/3)

107

SOOVITUSED

2014/124/EL

*

Komisjoni soovitus, 7. märts 2014, meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte tugevdamise kohta läbipaistvuse suurendamise kaudu (
  1
  )

1

112

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 8.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/1

---

Teave jõustumise kohta: protokoll, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

Pärast protokolli allkirjastamist 18. detsembril 2012 teatasid Taani valitsus, Gröönimaa kohalik valitsus ja Euroopa Liit vastavalt 21. detsembril 2012, 28. detsembril 2012 ja 29. jaanuaril 2014, et nad on viinud lõpule oma siseriiklikud menetlused kalandusalase partnerluslepingu protokolli sõlmimiseks.

Seega jõustus protokoll 29. jaanuaril 2014 vastavalt selle artiklile 13.1.

---

| 8.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/2

---

NÕUKOGU OTSUS,

11. veebruar 2014,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli, mis käsitleb Horvaatia Vabariigi osalemist lepingus seoses tema ühinemisega Euroopa Liiduga, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allakirjutamise kohta

(2014/122/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 5 ja artikli 218 lõike 8 teise lõiguga,

võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu andis 24. septembril 2012 komisjonile loa alustada Šveitsi Konföderatsiooniga läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu kohandamiseks protokolliga, mis käsitleb Horvaatia osalemist lepingus seoses Euroopa Liidu laienemisega. Horvaatia ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu andis 24. septembril 2012 komisjonile loa alustada Šveitsi Konföderatsiooniga läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu kohandamiseks protokolliga, mis käsitleb Horvaatia osalemist lepingus seoses Euroopa Liidu laienemisega. Horvaatia ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013.

| (2) | Läbirääkimised protokolli üle viidi hiljuti lõpule. |
| --- | --- |

(2)

Läbirääkimised protokolli üle viidi hiljuti lõpule.

| (3) | Seetõttu tuleks protokollile Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada, tingimusel et see hiljem sõlmitakse, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks protokollile Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada, tingimusel et see hiljem sõlmitakse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli, mis käsitleb Horvaatia Vabariigi osalemist lepingus seoses tema ühinemisega Euroopa Liiduga, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allakirjutamiseks antakse luba, eeldusel et kõnealune protokoll sõlmitakse.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud protokollile liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 11. veebruar 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

E. VENIZELOS

---

MÄÄRUSED

| 8.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 214/2014,

25. veebruar 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta) II, IV, XI, XII ja XVIII lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv), (1) eriti selle artikli 39 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2007/46/EÜ on kehtestatud ühtlustatud raamistik, mis sisaldab kõikide uute sõidukitega seotud haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid. Eelkõige sisaldab see loetelu õigusaktidest, millega on kehtestatud tehnilised nõuded, millele sõidukid peavad EÜ tüübikinnituse saamiseks vastama. Lisaks sellele muudeti direktiiviga 2007/46/EÜ kohustuslikuks eriotstarbeliste sõidukite kogu sõiduki EÜ tüübikinnitus XIX lisas sätestatud ajakava kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2007/46/EÜ on kehtestatud ühtlustatud raamistik, mis sisaldab kõikide uute sõidukitega seotud haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid. Eelkõige sisaldab see loetelu õigusaktidest, millega on kehtestatud tehnilised nõuded, millele sõidukid peavad EÜ tüübikinnituse saamiseks vastama. Lisaks sellele muudeti direktiiviga 2007/46/EÜ kohustuslikuks eriotstarbeliste sõidukite kogu sõiduki EÜ tüübikinnitus XIX lisas sätestatud ajakava kohaselt.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 661/2009 (2) kehtestati sõidukitele uued ohutusnõuded, tühistati mitu direktiivi ning nähti ette nende asendamine ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni vastavate eeskirjadega. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 661/2009 (2) kehtestati sõidukitele uued ohutusnõuded, tühistati mitu direktiivi ning nähti ette nende asendamine ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni vastavate eeskirjadega.

| (3) | Direktiivi 2007/46/EÜ XI lisas on esitatud õigusaktide loetelu, millega on kehtestatud eriotstarbeliste sõidukite EÜ tüübikinnituse nõuded ja nende sõidukite suhtes kehtivad erisätted. XI lisa on vaja muuta, et võtta arvesse määrusega (EÜ) nr 661/2009 kehtestatud muudatusi. Muudatuste suhtes kehtivad määruses (EÜ) nr 661/2009 sätestatud jõustumiskuupäevad. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2007/46/EÜ XI lisas on esitatud õigusaktide loetelu, millega on kehtestatud eriotstarbeliste sõidukite EÜ tüübikinnituse nõuded ja nende sõidukite suhtes kehtivad erisätted. XI lisa on vaja muuta, et võtta arvesse määrusega (EÜ) nr 661/2009 kehtestatud muudatusi. Muudatuste suhtes kehtivad määruses (EÜ) nr 661/2009 sätestatud jõustumiskuupäevad.

| (4) | Selleks et ühtlustada eriotstarbeliste sõidukite kogu sõiduki EÜ tüübikinnituse suhtes kohaldatavad tehnilised nõuded, on vaja muuta direktiivi 2007/46/EÜ II lisa ja kehtestada rangemad nõuded kiirabiautodele ja ratastooliga juurdepääsetavatele sõidukitele. Selleks et anda tööstusharule aega sõidukite kohandamiseks, kohaldatakse rangemaid nõudeid ainult uute sõidukitüüpide suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et ühtlustada eriotstarbeliste sõidukite kogu sõiduki EÜ tüübikinnituse suhtes kohaldatavad tehnilised nõuded, on vaja muuta direktiivi 2007/46/EÜ II lisa ja kehtestada rangemad nõuded kiirabiautodele ja ratastooliga juurdepääsetavatele sõidukitele. Selleks et anda tööstusharule aega sõidukite kohandamiseks, kohaldatakse rangemaid nõudeid ainult uute sõidukitüüpide suhtes.

| (5) | Direktiivi 2007/46/EÜ XVIII lisa oli asjakohane selliste eriotstarbeliste sõidukite registreerimise puhul, mis olid saanud riikliku tüübikinnituse mittekomplektsete sõidukitena. Kuna EÜ tüübikinnitus asendab riikliku tüübikinnituse vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ XIX lisas esitatud ajakavale, on asjakohane XVIII lisa direktiivi 2007/46/EÜ XIX lisas ettenähtud üleminekuperioodi lõpus välja jätta. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2007/46/EÜ XVIII lisa oli asjakohane selliste eriotstarbeliste sõidukite registreerimise puhul, mis olid saanud riikliku tüübikinnituse mittekomplektsete sõidukitena. Kuna EÜ tüübikinnitus asendab riikliku tüübikinnituse vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ XIX lisas esitatud ajakavale, on asjakohane XVIII lisa direktiivi 2007/46/EÜ XIX lisas ettenähtud üleminekuperioodi lõpus välja jätta.

| (6) | Direktiivi 2007/46/EÜ IV lisa II osas on loetelu ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadest, mida tunnustatakse IV lisa I osas nimetatud direktiivide alternatiivina. Seoses sellega, et enamik neid direktiive tunnistatakse määrusega (EÜ) nr 661/2009 alates 1. novembrist 2014 kehtetuks ja võetakse vastu jalakäijate ohutust käsitlev uus ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri, tuleks direktiivi 2007/46/EÜ IV lisa II osa asjaomaseid kandeid ajakohastada. Lisaks sellele tuleks parandada mitmed kõnealuse direktiivi IV lisas esinevad vead. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2007/46/EÜ IV lisa II osas on loetelu ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadest, mida tunnustatakse IV lisa I osas nimetatud direktiivide alternatiivina. Seoses sellega, et enamik neid direktiive tunnistatakse määrusega (EÜ) nr 661/2009 alates 1. novembrist 2014 kehtetuks ja võetakse vastu jalakäijate ohutust käsitlev uus ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri, tuleks direktiivi 2007/46/EÜ IV lisa II osa asjaomaseid kandeid ajakohastada. Lisaks sellele tuleks parandada mitmed kõnealuse direktiivi IV lisas esinevad vead.

| (7) | Direktiivi 2007/46/EÜ XII lisa muudeti samal päeval komisjoni määrustega (EL) nr 1229/2012 (3) ja (EL) nr 1230/2012 (4) ning seetõttu võib tekkida ebaselgus lubatud ühikute arvu osas selliste sõidukite puhul, millel on väikeseeria tüübikinnitus, kuna määrus (EL) nr 1229/2012 kavatseti avaldada määruse (EL) nr 1230/2012 avaldamise järel. Sellise ebaselguse vältimiseks on asjakohane nende kahe õigusaktiga muudetud XII lisa konsolideeritud versioon uuesti avaldada. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2007/46/EÜ XII lisa muudeti samal päeval komisjoni määrustega (EL) nr 1229/2012 (3) ja (EL) nr 1230/2012 (4) ning seetõttu võib tekkida ebaselgus lubatud ühikute arvu osas selliste sõidukite puhul, millel on väikeseeria tüübikinnitus, kuna määrus (EL) nr 1229/2012 kavatseti avaldada määruse (EL) nr 1230/2012 avaldamise järel. Sellise ebaselguse vältimiseks on asjakohane nende kahe õigusaktiga muudetud XII lisa konsolideeritud versioon uuesti avaldada.

| (8) | Seepärast tuleks direktiivi 2007/46/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks direktiivi 2007/46/EÜ vastavalt muuta.

| (9) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2007/46/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | II, IV, XI ja XII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale; |
| --- | --- |

1)

II, IV, XI ja XII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale;

| 2) | XVIII lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

XVIII lisa jäetakse välja.

Artikkel 2

Alates 1. novembrist 2014 loevad riiklikud ametiasutused sõidukite vastavustunnistused kehtetuks artikli 26 lõike 1 kohaldamisel, kui kõnealuseid tüübikinnitusi ei ole ajakohastatud vastavalt käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2007/46/EÜ XI lisa nõuetele.

Direktiivi 2007/46/EÜ XI lisa 1. liites sätestatud lisanõudeid kiirabiautodes haigete transportimiseks ettenähtud ala kohta ja direktiivi 2007/46/EÜ XI lisa 3. liites sätestatud lisanõudeid ratastooli kinnituse ja reisijaistmete turvasüsteemi testimise kohta ratastooliga juurdepääsetavates sõidukites kohaldatakse alates 1. novembrist 2014 siiski üksnes uute sõidukitüüpide puhul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 punkti 2, artiklit 2 ning lisa punkti 1 alapunkti a ja punkti 2 alapunkti b alapunkti ii kohaldatakse alates 1. novembrist 2014.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 661/2009, 13. juuli 2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1).

2

(3)  Komisjoni määrus (EL) nr 1229/2012, 10. detsember 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) IV ja XII lisa (ELT L 353, 21.12.2012, lk 1).

3

(4)  Komisjoni määrus (EL) nr 1230/2012, 12. detsember 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009 seoses mootorsõidukite ja nende haagiste masside ja mõõtmete tüübikinnitusnõuetega ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (ELT L 353, 21.12.2012, lk 31).

4

---

LISA

Direktiivi 2007/46/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | II lisa A osa:






  a) | punkti 5.3 muudetakse järgmiselt:






  „5.3. | Kiirabiauto | SC | M-kategooria sõiduk, mis on ette nähtud haigete või vigastatud inimeste veoks ja millel on selleks vajalik erivarustus.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

II lisa A osa:

a)

punkti 5.3 muudetakse järgmiselt:

„5.3.

Kiirabiauto

SC

M-kategooria sõiduk, mis on ette nähtud haigete või vigastatud inimeste veoks ja millel on selleks vajalik erivarustus.”;

| b) | lisatakse järgmised punktid 5.11 ja 5.12:








  „5.11. | Erakorralisteks raskevedudeks ettenähtud mootorsõidukid | SL | N3-kategooria sadulveduk või poolhaagise veduk, mis vastab kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | sõidukil on rohkem kui kaks telge ja vähemalt pooled telgedest (kolmeteljelise sõiduki puhul kaks telge kolmest, viieteljelise sõiduki puhul mutatis mutandis) on projekteeritud nii, et neid saab üheaegselt vedama panna, sõltumata sellest, kas ühe või mitu veotelge saab mootorist lahutada; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid 5.11 ja 5.12:

„5.11.

Erakorralisteks raskevedudeks ettenähtud mootorsõidukid

SL

N3-kategooria sadulveduk või poolhaagise veduk, mis vastab kõigile järgmistele tingimustele:

a)

sõidukil on rohkem kui kaks telge ja vähemalt pooled telgedest (kolmeteljelise sõiduki puhul kaks telge kolmest, viieteljelise sõiduki puhul mutatis mutandis) on projekteeritud nii, et neid saab üheaegselt vedama panna, sõltumata sellest, kas ühe või mitu veotelge saab mootorist lahutada;

| b) | sõiduk on projekteeritud erakorralisteks raskevedudeks ettenähtud O4-kategooria haagiste pukseerimiseks; |
| --- | --- |

b)

sõiduk on projekteeritud erakorralisteks raskevedudeks ettenähtud O4-kategooria haagiste pukseerimiseks;

| c) | sõiduki minimaalne mootorivõimsus on 350 kW ja |
| --- | --- |

c)

sõiduki minimaalne mootorivõimsus on 350 kW ja

| d) | sõidukile saab paigaldada täiendava eesmise haakeseadise raskete pukseeritavate masside jaoks. |
| --- | --- |

d)

sõidukile saab paigaldada täiendava eesmise haakeseadise raskete pukseeritavate masside jaoks.

5.12.

Mitmeotstarbeline veduk

SM

N-kategooria maastikusõiduk (nagu see on määratletud punktis 2.3), mis on projekteeritud ja ehitatud teatavate vahetatavate seadmete tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks ja käivitamiseks ning millel on:

| a) | selliste seadmete jaoks vähemalt kaks kinnituspinda; |
| --- | --- |

a)

selliste seadmete jaoks vähemalt kaks kinnituspinda;

| b) | standardsed mehhaanilised, hüdraulilised ja/või elektrilised liidesed (nt jõusiirdevõll) eespool nimetatud seadmete juhtimiseks ja käivitamiseks ning |
| --- | --- |

b)

standardsed mehhaanilised, hüdraulilised ja/või elektrilised liidesed (nt jõusiirdevõll) eespool nimetatud seadmete juhtimiseks ja käivitamiseks ning

| c) | mis vastab ISO 3833-1977 punkti 3.1.4 definitsioonile (erisõiduk). |
| --- | --- |

c)

mis vastab ISO 3833-1977 punkti 3.1.4 definitsioonile (erisõiduk).

Kui sõidukile on paigaldatud täiendav lastiplatvorm, ei tohi see olla pikem kui

| a) | sõiduki eesmine või tagumine 1,4kordne rööbe (olenevalt sellest, kumb on suurem) kaheteljelise sõiduki puhul või |
| --- | --- |

a)

sõiduki eesmine või tagumine 1,4kordne rööbe (olenevalt sellest, kumb on suurem) kaheteljelise sõiduki puhul või

| b) | sõiduki eesmine või tagumine 2,0kordne rööbe (olenevalt sellest, kumb on suurem) sõiduki puhul, millel on rohkem kui kaks telge.” |
| --- | --- |

b)

sõiduki eesmine või tagumine 2,0kordne rööbe (olenevalt sellest, kumb on suurem) sõiduki puhul, millel on rohkem kui kaks telge.”

| 2) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | I osa muudetakse järgmiselt:






  i) | tabelis nummerdatakse punkt 2 ümber punktiks 2A ja punkti 38A muudetakse järgmiselt:

















  „38A | Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 25 | X” | | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

I osa muudetakse järgmiselt:

i)

tabelis nummerdatakse punkt 2 ümber punktiks 2A ja punkti 38A muudetakse järgmiselt:

„38A

Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 25

X”

| ii) | 1. liite tabelisse 1 lisatakse järgmised punktid 3B ja 38A:









  „3B | Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus; tagumised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 58 | | B” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

1. liite tabelisse 1 lisatakse järgmised punktid 3B ja 38A:

„3B

Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus; tagumised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 58

B”

| „38A | Peatoed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 25 | | X” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

„38A

Peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 25

X”

| iii) | 1. liite tabelist 2 jäetakse välja punkt 38 ja lisatakse järgmine punkt 3B:









  „3B | Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus; tagumised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 58 | | B” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

1. liite tabelist 2 jäetakse välja punkt 38 ja lisatakse järgmine punkt 3B:

„3B

Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus; tagumised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 58

B”

| b) | II osa muudetakse järgmiselt:






  i) | tabeli punktid 2 ja 57 jäetakse välja, |
| --- | --- | --- |

b)

II osa muudetakse järgmiselt:

i)

tabeli punktid 2 ja 57 jäetakse välja,

| ii) | lisatakse järgmine punkt 58:








  „58 | Jalakäijate kaitse | 127 | 00 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pidurdusseadmed (piduriassistent) | 13-H | 00 (9. täiendus ja järgmised)” |

ii)

lisatakse järgmine punkt 58:

„58

Jalakäijate kaitse

127

00

Pidurdusseadmed (piduriassistent)

13-H

00 (9. täiendus ja järgmised)”

| 3) | XI lisa asendatakse järgmisega„
  XI LISA

  ERIOTSTARBELISTE SÕIDUKITE EÜ TÜÜBIKINNITUSE NÕUETE OLEMUS JA KOHALDATAVAD SÄTTED



  1. liide

  Autoelamud, kiirabiautod ja matuseautod












  Jrk-nr | Objekt | Viide õigusaktile | M1 ≤ 2 500 kg (1) | M1 > 2 500 kg (1) | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lubatud müratase | Direktiiv 70/157/EMÜ | H | G+H | G+H | G+H |
| 2 | Heited (Euro 5 ja 6) kergeveokid / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ) nr 715/2007. | Q (1) | G+Q (1) | G+Q (1) | |
| 3 | Kütusepaagid / tagumised allasõidutõkked | Direktiiv 70/221/EMÜ | F (2) | F (2) | F (2) | F (2) |
| 3A | Tuleohutus (vedelkütusepaagid) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 34 | F (2) | F (2) | F (2) | F (2) |
| 3B | Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus; tagumised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 58 | X | X | X | X |
| 4 | Tagumise registreerimismärgi koht | Direktiiv 70/222/EMÜ | X | X | X | X |
| 4A | Tagumiste registreerimismärkide paigaldus- ja kinnituskohad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1003/2010 | X | X | X | X |
| 5 | Roolimisjõud | Direktiiv 70/311/EMÜ | X | G | G | G |
| 5A | Juhtimisseadmestik | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 79 | X | G | G | G |
| 6 | Uksesulgurid ja -hinged | Direktiiv 70/387/EMÜ | B | G+B | | |
| 6A | Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 130/2012 | X | X | | |
| 6B | Uksesulgurid ja uksekinnituskomponendid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 11 | B | G+B | | |
| 7 | Helisignaal | Direktiiv 70/388/EMÜ | X | X | X | X |
| 7A | Helisignaalseadmed ja -signalisatsioon | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 28 | X | X | X | X |
| 8 | Kaudse nähtavuse seadmed | Direktiiv 2003/97/EÜ | X | G | G | G |
| 8A | Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 46 | X | G | G | G |
| 9 | Pidurdamine | Direktiiv 71/320/EMÜ | X | G | G | G |
| 9A | Tarbesõidukite ja haagiste pidurisüsteem | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 13-H | X (4) | G+ A1 | | |
| 9B | Tarbesõidukite ja haagiste pidurisüsteem | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 13 | | | G (3) | G (3) |
| 10 | Raadiohäired (elektromagnetiline ühilduvus) | Direktiiv 72/245/EMÜ | X | X | X | X |
| 10A | Elektromagnetiline ühilduvus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 10 | X | X | X | X |
| 12 | Sisustus | Direktiiv 74/60/EMÜ | C | G+C | | |
| 12A | Sisustus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 21 | C | G+C | | |
| 13 | Vargusevastased seadmed ja immobilisaator | Direktiiv 74/61/EMÜ | X | G | G | G |
| 13A | Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 18 | | | G (4A) | G (4A) |
| 13B | Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 116 | X | G | | |
| 14 | Kaitsemehhanismiga rooliseade | Direktiiv 74/297/EMÜ | X | G | | |
| 14A | Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 12 | X | G | | |
| 15 | Istme tugevus | Direktiiv 74/408/EMÜ | D | G+D | G+D | G+D |
| 15A | Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 17 | D | G+D | G+D (4B) | G+D (4B) |
| 15B | Suurte reisijateveo-sõidukite istmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 80 | | | X | X |
| 16 | Välispinnast välja ulatuvad osad | Direktiiv 74/483/EMÜ | X kabiini kohta A+Z ülejäänu kohta | G kabiini kohta A+Z ülejäänu kohta | | |
| 16A | Väljaulatuvad osad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 26 | X kabiini kohta A+Z ülejäänu kohta | G kabiini kohta A+Z ülejäänu kohta | | |
| 17 | Kiirusmõõdik ja tagasikäik | Direktiiv 75/443/EMÜ | X | X | X | X |
| 17A | Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 130/2012 | X | X | X | X |
| 17B | Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 39 | X | X | X | X |
| 18 | Andmesildid | Direktiiv 76/114/EMÜ | X | X | X | X |
| 18A | Valmistaja andmesilt ja valmistajatehase tähis | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 19/2011 | X | X | X | X |
| 19 | Turvavööde kinnituskohad | Direktiiv 76/115/EMÜ | D | G+L | G+L | G+L |
| 19A | Turvavööde kinnituskohad, ISOFIXi kinnitussüsteemid ja ISOFIXi ülakinnitused | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 14 | D | G+L | G+L | G+L |
| 20 | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus | Direktiiv 76/756/EMÜ | A+N | A+G+N kabiini kohta A+N ülejäänu kohta | A+G+N kabiini kohta A+N ülejäänu kohta | A+G+N kabiini kohta A+N ülejäänu kohta |
| 20A | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 48 | A+N | A+G+N kabiini kohta A+N ülejäänu kohta | A+G+N kabiini kohta A+N ülejäänu kohta | A+G+N kabiini kohta A+N ülejäänu kohta |
| 21 | Helkurid | Direktiiv 76/757/EMÜ | X | X | X | X |
| 21A | Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 3 | X | X | X | X |
| 22 | Gabariiditulelaternad ees ja taga, ees küljel, taga küljel, piduritulelaternad, päevasõidutulelaternad, märgistused külgedel | Direktiiv 76/758/EMÜ | X | X | X | X |
| 22A | Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 7 | X | X | X | X |
| 22B | Mootorsõidukite päevatulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 87 | X | X | X | X |
| 22C | Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 91 | X | X | X | X |
| 23 | Suunatulelaternad | Direktiiv 76/759/EMÜ | X | X | X | X |
| 23A | Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 6 | X | X | X | X |
| 24 | Tagumised numbrituled | Direktiiv 76/760/EMÜ | X | X | X | X |
| 24A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustusseadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 4 | X | X | X | X |
| 25 | Esitulelaternad (koos lambipirnidega) | Direktiiv 76/761/EMÜ | X | X | X | X |
| 25A | Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 31 | X | X | X | X |
| 25B | Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 37 | X | X | X | X |
| 25C | Gaaslahendus-valgusallikaga esilaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 98 | X | X | X | X |
| 25D | Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 99 | X | X | X | X |
| 25E | Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 112 | X | X | X | X |
| 25F | Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 123 | X | X | X | X |
| 26 | Eesmised udutulelaternad | Direktiiv 76/762/EMÜ | X | X | X | X |
| 26A | Mootorsõidukite eesmised udulaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 19 | X | X | X | X |
| 27 | Pukseerimiskonksud | Direktiiv 77/389/EMÜ | E | E | E | E |
| 27A | Pukseerimisseadis | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1005/2010 | E | E | E | E |
| 28 | Tagumised udulaternad | Direktiiv 77/538/EMÜ | X | X | X | X |
| 28A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udulaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 38 | X | X | X | X |
| 29 | Tagurdustulelaternad | Direktiiv 77/539/EMÜ | X | X | X | X |
| 29A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 23 | X | X | X | X |
| 30 | Seisutulelaternad | Direktiiv 77/540/EMÜ | X | X | X | X |
| 30A | Mootorsõidukite seisutulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 77 | X | X | X | X |
| 31 | Turvavööd ja turvasüsteemid | Direktiiv 77/541/EMÜ | D | G+M | G+M | G+M |
| 31A | Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIXi lapse turvasüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 16 | D | G+M | G+M | G+M |
| 32 | Ettepoole suunatud vaateväli | Direktiiv 77/649/EMÜ | X | G | | |
| 32A | Eesmine vaateväli | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 125 | X | G | | |
| 33 | Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistus | Direktiiv 78/316/EMÜ | X | X | X | X |
| 33A | Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht ja tähistus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 121 | X | X | X | X |
| 34 | Jäite/niiskuse eemaldamise seadmed | Direktiiv 78/317/EMÜ | X | G (5) | (5) | (5) |
| 34A | Esiklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 672/2010 | X | G (5) | (5) | (5) |
| 35 | Klaasipuhasti/-pesur | Direktiiv 78/318/EMÜ | X | G (6) | (6) | (6) |
| 35A | Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1008/2010 | X | G (6) | (6) | (6) |
| 36 | Küttesüsteemid | Direktiiv 2001/56/EÜ | X | X | X | X |
| 36A | Küttesüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 122 | X | X | X | X |
| 37 | Porikaitsed | Direktiiv 78/549/EMÜ | X | G | | |
| 37A | Porikaitsed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1009/2010 | X | G | | |
| 38 | Peatoed | Direktiiv 78/932/EMÜ | D | G+D | | |
| 38A | Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 25 | D | G+D | A | A |
| 41 | Heitkogused (Euro IV ja V), raskeveokid | Direktiiv 2005/55/EÜ | H (8) | G+H (8) | G+H (8) | G+H (8) |
| 41A | Heitkogused (Euro VI), raskeveokid / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ) nr 595/2009 | G+H (9) | G+H (9) | G+H (9) | G+H (9) |
| 44 | Massid ja mõõtmed (autod) | Direktiiv 92/21/EMÜ | X | X | | |
| 44A | Massid ja mõõtmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1230/2012 | X | X | | |
| 45 | Ohutu klaaspind | Direktiiv 92/22/EMÜ | J | G+J | G+J | G+J |
| 45A | Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 43 | J | G+J | G+J | G+J |
| 46 | Rehvid | Direktiiv 92/23/EMÜ | X | G | G | G |
| 46A | Rehvide paigaldamine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 458/2011 | X | G | G | G |
| 46B | Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 30 | X | G | | |
| 46C | Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 54 | — | G | G | G |
| 46D | Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klassid) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 117 | X | G | G | G |
| 46E | Ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 64 | X | G | | |
| 47 | Kiiruspiirikud | Direktiiv 92/24/EMÜ | | | X | X |
| 47A | Sõidukite kiiruspiirikud | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 89 | | | X | X |
| 48 | Massid ja mõõtmed (nr 44 all nimetamata sõidukid) | Direktiiv 97/27/EÜ | | | X | X |
| 48A | Massid ja mõõtmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1230/2012 | | | X | X |
| 50 | Haakeseadmed | Direktiiv 94/20/EÜ | X (10) | G (10) | G (10) | G (10) |
| 50A | Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 55 | X (10) | G (10) | G (10) | G (10) |
| 51 | Süttivus | Direktiiv 95/28/EÜ | | | | G kabiini kohta X ülejäänu kohta |
| 51A | Teatavate kategooriate mootorsõidukite siseehituses kasutatavate materjalide põlemiskäitumine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 118 | | | | G kabiini kohta X ülejäänu kohta |
| 52 | Bussid ja kaugsõidubussid | Direktiiv 2001/85/EÜ | | | A | A |
| 52A | M2- ja M3-kategooria sõidukid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 107 | | | A | A |
| 52B | Suurte reisijateveosõidukite pealisehitise tugevus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 66 | | | A | A |
| 53 | Laupkokkupõrge | Direktiiv 96/79/EÜ | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | |
| 53A | Sõidukis viibijate kaitse laupkokkupõrke korral | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 94 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | |
| 54 | Külgkokkupõrge | Direktiiv 96/27/EÜ | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | |
| 54A | Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 95 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | |
| 58 | Jalakäijate kaitse | Määrus (EÜ) nr 78/2009 | X | Ei kohaldata
  Sõidukiga koos tarnitav mistahes eesmine kaitsesüsteem peab nõuetele vastama ja olema tähistatud | | |
| 59 | ringlussevõetavus; | Direktiiv 2005/64/EÜ | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | |
| 61 | Kliimaseade | Direktiiv 2006/40/EÜ | X | G (14) | | |
| 62 | Vesinikusüsteem | Määrus (EÜ) nr 79/2009 | X | X | X | X |
| 63 | Üldine ohutus | Määrus (EÜ) nr 661/2009 | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) |
| 64 | Käiguvahetuse näidikud | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 65/2012 | X | G | | |
| 65 | Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 347/2012 | | | Ei kohaldata(16) | Ei kohaldata(16) |
| 66 | Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 351/2012 | | | Ei kohaldata(17) | Ei kohaldata(17) |
| 67 | Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 67 | X | X | X | X |
| 68 | Sõiduki alarmsüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 97 | X | G | | |
| 69 | Elektriohutus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 100 | X | X | X | X |
| 70 | Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 110 | X | X | X | X |

3)

XI lisa asendatakse järgmisega

XI LISA

ERIOTSTARBELISTE SÕIDUKITE EÜ TÜÜBIKINNITUSE NÕUETE OLEMUS JA KOHALDATAVAD SÄTTED

1. liide

Autoelamud, kiirabiautod ja matuseautod

Jrk-nr

Objekt

Viide õigusaktile

M1 ≤ 2 500 kg (1)

M1 > 2 500 kg (1)

M2

M3

1

Lubatud müratase

Direktiiv 70/157/EMÜ

H

G+H

G+H

G+H

2

Heited (Euro 5 ja 6) kergeveokid / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 715/2007.

Q (1)

G+Q (1)

G+Q (1)

3

Kütusepaagid / tagumised allasõidutõkked

Direktiiv 70/221/EMÜ

F (2)

F (2)

F (2)

F (2)

3A

Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 34

F (2)

F (2)

F (2)

F (2)

3B

Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus; tagumised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 58

X

X

X

X

4

Tagumise registreerimismärgi koht

Direktiiv 70/222/EMÜ

X

X

X

X

4A

Tagumiste registreerimismärkide paigaldus- ja kinnituskohad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1003/2010

X

X

X

X

5

Roolimisjõud

Direktiiv 70/311/EMÜ

X

G

G

G

5A

Juhtimisseadmestik

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 79

X

G

G

G

6

Uksesulgurid ja -hinged

Direktiiv 70/387/EMÜ

B

G+B

6A

Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 130/2012

X

X

6B

Uksesulgurid ja uksekinnituskomponendid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 11

B

G+B

7

Helisignaal

Direktiiv 70/388/EMÜ

X

X

X

X

7A

Helisignaalseadmed ja -signalisatsioon

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 28

X

X

X

X

8

Kaudse nähtavuse seadmed

Direktiiv 2003/97/EÜ

X

G

G

G

8A

Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 46

X

G

G

G

9

Pidurdamine

Direktiiv 71/320/EMÜ

X

G

G

G

9A

Tarbesõidukite ja haagiste pidurisüsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 13-H

X (4)

G+ A1

9B

Tarbesõidukite ja haagiste pidurisüsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 13

G (3)

G (3)

10

Raadiohäired (elektromagnetiline ühilduvus)

Direktiiv 72/245/EMÜ

X

X

X

X

10A

Elektromagnetiline ühilduvus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 10

X

X

X

X

12

Sisustus

Direktiiv 74/60/EMÜ

C

G+C

12A

Sisustus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 21

C

G+C

13

Vargusevastased seadmed ja immobilisaator

Direktiiv 74/61/EMÜ

X

G

G

G

13A

Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 18

G (4A)

G (4A)

13B

Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 116

X

G

14

Kaitsemehhanismiga rooliseade

Direktiiv 74/297/EMÜ

X

G

14A

Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 12

X

G

15

Istme tugevus

Direktiiv 74/408/EMÜ

D

G+D

G+D

G+D

15A

Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 17

D

G+D

G+D (4B)

G+D (4B)

15B

Suurte reisijateveo-sõidukite istmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 80

X

X

16

Välispinnast välja ulatuvad osad

Direktiiv 74/483/EMÜ

X kabiini kohta A+Z ülejäänu kohta

G kabiini kohta A+Z ülejäänu kohta

16A

Väljaulatuvad osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 26

X kabiini kohta A+Z ülejäänu kohta

G kabiini kohta A+Z ülejäänu kohta

17

Kiirusmõõdik ja tagasikäik

Direktiiv 75/443/EMÜ

X

X

X

X

17A

Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 130/2012

X

X

X

X

17B

Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 39

X

X

X

X

18

Andmesildid

Direktiiv 76/114/EMÜ

X

X

X

X

18A

Valmistaja andmesilt ja valmistajatehase tähis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 19/2011

X

X

X

X

19

Turvavööde kinnituskohad

Direktiiv 76/115/EMÜ

D

G+L

G+L

G+L

19A

Turvavööde kinnituskohad, ISOFIXi kinnitussüsteemid ja ISOFIXi ülakinnitused

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 14

D

G+L

G+L

G+L

20

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus

Direktiiv 76/756/EMÜ

A+N

A+G+N kabiini kohta A+N ülejäänu kohta

A+G+N kabiini kohta A+N ülejäänu kohta

A+G+N kabiini kohta A+N ülejäänu kohta

20A

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 48

A+N

A+G+N kabiini kohta A+N ülejäänu kohta

A+G+N kabiini kohta A+N ülejäänu kohta

A+G+N kabiini kohta A+N ülejäänu kohta

21

Helkurid

Direktiiv 76/757/EMÜ

X

X

X

X

21A

Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 3

X

X

X

X

22

Gabariiditulelaternad ees ja taga, ees küljel, taga küljel, piduritulelaternad, päevasõidutulelaternad, märgistused külgedel

Direktiiv 76/758/EMÜ

X

X

X

X

22A

Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 7

X

X

X

X

22B

Mootorsõidukite päevatulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 87

X

X

X

X

22C

Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 91

X

X

X

X

23

Suunatulelaternad

Direktiiv 76/759/EMÜ

X

X

X

X

23A

Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 6

X

X

X

X

24

Tagumised numbrituled

Direktiiv 76/760/EMÜ

X

X

X

X

24A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustusseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 4

X

X

X

X

25

Esitulelaternad (koos lambipirnidega)

Direktiiv 76/761/EMÜ

X

X

X

X

25A

Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 31

X

X

X

X

25B

Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 37

X

X

X

X

25C

Gaaslahendus-valgusallikaga esilaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 98

X

X

X

X

25D

Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 99

X

X

X

X

25E

Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 112

X

X

X

X

25F

Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 123

X

X

X

X

26

Eesmised udutulelaternad

Direktiiv 76/762/EMÜ

X

X

X

X

26A

Mootorsõidukite eesmised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 19

X

X

X

X

27

Pukseerimiskonksud

Direktiiv 77/389/EMÜ

E

E

E

E

27A

Pukseerimisseadis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1005/2010

E

E

E

E

28

Tagumised udulaternad

Direktiiv 77/538/EMÜ

X

X

X

X

28A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 38

X

X

X

X

29

Tagurdustulelaternad

Direktiiv 77/539/EMÜ

X

X

X

X

29A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 23

X

X

X

X

30

Seisutulelaternad

Direktiiv 77/540/EMÜ

X

X

X

X

30A

Mootorsõidukite seisutulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 77

X

X

X

X

31

Turvavööd ja turvasüsteemid

Direktiiv 77/541/EMÜ

D

G+M

G+M

G+M

31A

Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIXi lapse turvasüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 16

D

G+M

G+M

G+M

32

Ettepoole suunatud vaateväli

Direktiiv 77/649/EMÜ

X

G

32A

Eesmine vaateväli

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 125

X

G

33

Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistus

Direktiiv 78/316/EMÜ

X

X

X

X

33A

Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht ja tähistus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 121

X

X

X

X

34

Jäite/niiskuse eemaldamise seadmed

Direktiiv 78/317/EMÜ

X

G (5)

(5)

(5)

34A

Esiklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 672/2010

X

G (5)

(5)

(5)

35

Klaasipuhasti/-pesur

Direktiiv 78/318/EMÜ

X

G (6)

(6)

(6)

35A

Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1008/2010

X

G (6)

(6)

(6)

36

Küttesüsteemid

Direktiiv 2001/56/EÜ

X

X

X

X

36A

Küttesüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 122

X

X

X

X

37

Porikaitsed

Direktiiv 78/549/EMÜ

X

G

37A

Porikaitsed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1009/2010

X

G

38

Peatoed

Direktiiv 78/932/EMÜ

D

G+D

38A

Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 25

D

G+D

A

A

41

Heitkogused (Euro IV ja V), raskeveokid

Direktiiv 2005/55/EÜ

H (8)

G+H (8)

G+H (8)

G+H (8)

41A

Heitkogused (Euro VI), raskeveokid / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 595/2009

G+H (9)

G+H (9)

G+H (9)

G+H (9)

44

Massid ja mõõtmed (autod)

Direktiiv 92/21/EMÜ

X

X

44A

Massid ja mõõtmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1230/2012

X

X

45

Ohutu klaaspind

Direktiiv 92/22/EMÜ

J

G+J

G+J

G+J

45A

Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 43

J

G+J

G+J

G+J

46

Rehvid

Direktiiv 92/23/EMÜ

X

G

G

G

46A

Rehvide paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 458/2011

X

G

G

G

46B

Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 30

X

G

46C

Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 54

—

G

G

G

46D

Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klassid)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 117

X

G

G

G

46E

Ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 64

X

G

47

Kiiruspiirikud

Direktiiv 92/24/EMÜ

X

X

47A

Sõidukite kiiruspiirikud

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 89

X

X

48

Massid ja mõõtmed (nr 44 all nimetamata sõidukid)

Direktiiv 97/27/EÜ

X

X

48A

Massid ja mõõtmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1230/2012

X

X

50

Haakeseadmed

Direktiiv 94/20/EÜ

X (10)

G (10)

G (10)

G (10)

50A

Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 55

X (10)

G (10)

G (10)

G (10)

51

Süttivus

Direktiiv 95/28/EÜ

G kabiini kohta X ülejäänu kohta

51A

Teatavate kategooriate mootorsõidukite siseehituses kasutatavate materjalide põlemiskäitumine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 118

G kabiini kohta X ülejäänu kohta

52

Bussid ja kaugsõidubussid

Direktiiv 2001/85/EÜ

A

A

52A

M2- ja M3-kategooria sõidukid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 107

A

A

52B

Suurte reisijateveosõidukite pealisehitise tugevus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 66

A

A

53

Laupkokkupõrge

Direktiiv 96/79/EÜ

Ei kohaldata

Ei kohaldata

53A

Sõidukis viibijate kaitse laupkokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 94

Ei kohaldata

Ei kohaldata

54

Külgkokkupõrge

Direktiiv 96/27/EÜ

Ei kohaldata

Ei kohaldata

54A

Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 95

Ei kohaldata

Ei kohaldata

58

Jalakäijate kaitse

Määrus (EÜ) nr 78/2009

X

Ei kohaldata

Sõidukiga koos tarnitav mistahes eesmine kaitsesüsteem peab nõuetele vastama ja olema tähistatud

59

ringlussevõetavus;

Direktiiv 2005/64/EÜ

Ei kohaldata

Ei kohaldata

61

Kliimaseade

Direktiiv 2006/40/EÜ

X

G (14)

62

Vesinikusüsteem

Määrus (EÜ) nr 79/2009

X

X

X

X

63

Üldine ohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

64

Käiguvahetuse näidikud

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 65/2012

X

G

65

Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 347/2012

Ei kohaldata(16)

Ei kohaldata(16)

66

Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 351/2012

Ei kohaldata(17)

Ei kohaldata(17)

67

Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 67

X

X

X

X

68

Sõiduki alarmsüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 97

X

G

69

Elektriohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 100

X

X

X

X

70

Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 110

X

X

X

X

Lisanõuded kiirabiautodele

Haigete transportimiseks ettenähtud ala kiirabiautodes peab vastama standardi EN 1789:2007 +A1: 2010 +A2:2014 „Meditsiinis kasutatavad liiklusvahendid ja nende varustus — Kiirabiautod” nõuetele, välja arvatud punktile 6.5 (varustuse loetelu). Tõend nõuetele vastavuse kohta tuleb esitada koos tehnilise teenistuse katsearuandega. Kui sõidukis on ette nähtud koht ratastoolile, kohaldatakse 3. liites sätestatud nõudeid ratastooli kinnituse ja reisijaistmete turvasüsteemi kohta.

2. liide

Soomussõidukid

| Jrk-nr | Objekt | Viide õigusaktile | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lubatud müratase | Direktiiv 70/157/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 2 | Väikeste tarbesõidukite heitgaasid (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ) nr 715/2007 | A (1) | A (1) | | A (1) | A (1) | | | | | |
| 3 | Kütusepaagid / tagumised allasõidutõkked | Direktiiv 70/221/EMÜ | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X | X | X | X |
| 3A | Tuleohutus (vedelkütusepaagid) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 34 | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X | X | X | X |
| 3B | Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus tagumised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 58 | X | X | X | X | A | A | X | X | X | X |
| 4 | Tagumise registreerimismärgi koht | Direktiiv 70/222/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 4A | Tagumiste registreerimismärkide paigaldus- ja kinnituskohad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1003/2010 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5 | Roolimisjõud | Direktiiv 70/311/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5A | Juhtimisseadmestik | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 79 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 6 | Uksesulgurid ja -hinged | Direktiiv 70/387/EMÜ | X | | | X | X | X | | | | |
| 6A | Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 130/2012 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 6B | Uksesulgurid ja uksekinnituskomponendid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 11 | X | | | X | | | | | | |
| 7 | Helisignaal | Direktiiv 70/388/EMÜ | A+K | A+K | A+K | A+K | A+K | A+K | | | | |
| 7A | Helisignaalseadmed ja -signalisatsioon | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 28 | A+K | A+K | A+K | A+K | A+K | A+K | | | | |
| 8 | Kaudse nähtavuse seadmed | Direktiiv 2003/97/EÜ | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 8A | Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 46 | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 9 | Pidurdamine | Direktiiv 71/320/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 9A | Tarbesõidukite ja haagiste pidurisüsteem | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 13 | | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) |
| 9B | Sõiduautode pidurisüsteem | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 13-H | X (4) | | | X (4) | | | | | | |
| 10 | Raadiohäired (elektromagnetiline ühilduvus) | Direktiiv 72/245/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 10A | Elektromagnetiline ühilduvus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 10 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 12 | Sõidukite sisustus | Direktiiv 74/60/EMÜ | A | | | | | | | | | |
| 12A | Sõidukite sisustus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 21 | A | | | | | | | | | |
| 13 | Ärandamisvastased seadmed ja immobilisaator | Direktiiv 74/61/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 13A | Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 18 | | X (4A) | X (4A) | | X (4A) | X (4A) | | | | |
| 13B | Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 116 | X | | | X | | | | | | |
| 14 | Kaitsemehhanismiga rooliseade | Direktiiv 74/297/EMÜ | Ei kohaldata | | | Ei kohaldata | | | | | | |
| 14A | Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 12 | Ei kohaldata | | | Ei kohaldata | | | | | | |
| 15 | Istmete tugevus | Direktiiv 74/408/EMÜ | X | D | D | D | D | D | | | | |
| 15A | Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 17 | X | D (4B) | D (4B) | D | D | D | | | | |
| 15B | Suurte reisijateveo-sõidukite istmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 80 | | D | D | | | | | | | |
| 16 | Välispinnast välja ulatuvad osad | Direktiiv 74/483/EMÜ | A | | | | | | | | | |
| 16A | Väljaulatuvad osad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 26 | A | | | | | | | | | |
| 17 | Kiirusmõõdik ja tagasikäik | Direktiiv 75/443/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 17A | Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 130/2012 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 17B | Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 39 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 18 | Andmesildid | Direktiiv 76/114/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 18A | Valmistaja andmesilt ja valmistajatehase tähis | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 19/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 19 | Turvavööde kinnituspunktid | Direktiiv 76/115/EMÜ | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 19A | Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIXi kinnitussüsteemid ja ISOFIXi ülakinnitused | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 14 | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 20 | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus | Direktiiv 76/756/EMÜ | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N |
| 20A | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 48 | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N |
| 21 | Helkurid | Direktiiv 76/757/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 21A | Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 3 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22 | Ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad, küljeääretulelaternad, päevased sõidutulelaternad | Direktiiv 76/758/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22A | Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 7 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22B | Mootorsõidukite päevatulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 87 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 22C | Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 91 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23 | Suunatulelaternad | Direktiiv 76/759/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23A | Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 6 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24 | Tagumised numbrituled | Direktiiv 76/760/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustusseadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 4 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25 | Esilaternad (koos lambipirnidega) | Direktiiv 76/761/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25A | Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 31 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25B | Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 37 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25C | Gaaslahendus-valgusallikaga esilaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 98 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25D | Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 99 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25E | Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 112 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25F | Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 123 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26 | Eesmised udutulelaternad | Direktiiv 76/762/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26A | Mootorsõidukite eesmised udulaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 19 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 27 | Pukseerimiskonksud | Direktiiv 77/389/EMÜ | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 27A | Pukseerimisseadis | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1005/2010 | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 28 | Tagumised udulaternad | Direktiiv 77/538/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 28A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udulaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 38 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29 | Tagurdustulelaternad | Direktiiv 77/539/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 23 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 30 | Seisutulelaternad | Direktiiv 77/540/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 30A | Mootorsõidukite seisutulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 77 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 31 | Turvavööd ja turvasüsteemid | Direktiiv 77/541/EMÜ | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 31A | Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIXi lapse turvasüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 16 | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 32 | Ettepoole suunatud vaateväli | Direktiiv 77/649/EMÜ | S | | | | | | | | | |
| 32A | Eesmine vaateväli | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 125 | S | | | | | | | | | |
| 33 | Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistus | Direktiiv 78/316/EMÜ | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 33A | Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht ja tähistus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 121 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 34 | Jäite/niiskuse eemaldamise seadmed | Direktiiv 78/317/EMÜ | A | (5) | (5) | (5) | (5) | (5) | | | | |
| 34A | Esiklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 672/2010 | A | (5) | (5) | (5) | (5) | (5) | | | | |
| 35 | Klaasipuhasti/-pesur | Direktiiv 78/318/EMÜ | A | (6) | (6) | (6) | (6) | (6) | | | | |
| 35A | Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1008/2010 | A | (6) | (6) | (6) | (6) | (6) | | | | |
| 36 | Küttesüsteemid | Direktiiv 2001/56/EÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 36A | Küttesüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 122 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 37 | Porikaitsed | Direktiiv 78/549/EMÜ | X | | | | | | | | | |
| 37A | Porikaitsed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1009/2010 | X | | | | | | | | | |
| 38 | Peatoed | Direktiiv 78/932/EMÜ | X | | | | | | | | | |
| 38A | Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 25 | X | | | | | | | | | |
| 41 | Heitgaasid (Euro IV ja V), raskesõidukid. | Direktiiv 2005/55/EÜ | A (8) | X (8) | X | X (8) | X (8) | X | | | | |
| 41A | Heitkogused (Euro VI), raskeveokid / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ) nr 595/2009 | X (9) | X (9) | X | X (9) | X (9) | X | | | | |
| 42 | Külgmised allasõidutõkked | Direktiiv 89/297/EMÜ | | | | | X | X | | | X | X |
| 42A | Kaubaveokite külgmised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 73 | | | | | X | X | | | X | X |
| 43 | Porikaitsesüsteemid | Direktiiv 91/226/EMÜ | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 43A | Porikaitsesüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 109/2011 | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 44 | Massid ja mõõtmed (autod) | Direktiiv 92/21/EMÜ | X | | | | | | | | | |
| 44A | Massid ja mõõtmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1230/2012 | X | | | | | | | | | |
| 45 | Ohutu klaaspind | Direktiiv 92/22/EMÜ | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| 45A | Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 43 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| 46 | Rehvid | Direktiiv 92/23/EMÜ | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| 46A | Rehvide paigaldamine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 458/2011 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| 46B | Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 30 | A | | | A | | | A | A | | |
| 46C | Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 54 | | A | A | A | A | A | | | A | A |
| 46D | Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klassid) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 117 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| 46E | Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 64 | A (9A) | | | A (9A) | | | | | | |
| 47 | Kiiruspiirikud | Direktiiv 92/24/EMÜ | | X | X | | X | X | | | | |
| 47A | Sõidukite kiiruspiirikud | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 89 | | X | X | | X | X | | | | |
| 48 | Massid ja mõõtmed (nr 44 all nimetamata sõidukid) | Direktiiv 97/27/EÜ | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 48A | Massid ja mõõtmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1230/2012 | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 49 | Juhikabiini väljaulatuvad osad | Direktiiv 92/114/EMÜ | | | | A | A | A | | | | |
| 49A | Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 61 | | | | A | A | A | | | | |
| 50 | Haakeseadmed | Direktiiv 94/20/EÜ | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X | X | X | X |
| 50A | Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 55 | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X | X | X | X |
| 50B | Automaatse reguleerimisega haakeseadmed; tüübikinnitusega automaatse reguleerimisega haakeseadme paigaldus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 102 | | | | | X (10) | X (10) | | | X (10) | X (10) |
| 51 | Süttivus | Direktiiv 95/28/EÜ | | | X | | | | | | | |
| 51A | Teatavate kategooriate mootorsõidukite siseehituses kasutatavate materjalide põlemiskäitumine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 118 | | | X | | | | | | | |
| 52 | Bussid ja kaugsõidubussid | Direktiiv 2001/85/EÜ | | A | A | | | | | | | |
| 52A | M2- ja M3-kategooria sõidukid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 107 | | A | A | | | | | | | |
| 52B | Suurte reisijateveosõidukite pealisehitise tugevus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 66 | | A | A | | | | | | | |
| 53 | Laupkokkupõrge | Direktiiv 96/79/EÜ | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| 53A | Sõidukis viibijate kaitse laupkokkupõrke korral | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 94 | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| 54 | Külgkokkupõrge | Direktiiv 96/27/EÜ | Ei kohaldata | | | Ei kohaldata | | | | | | |
| 54A | Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 95 | Ei kohaldata | | | Ei kohaldata | | | | | | |
| 55 | (tühi) | | | | | | | | | | | |
| 56 | Ohtlike kaupade veoks ettenähtud sõidukid | Direktiiv 98/91/EÜ | | | | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) |
| 56A | Sõidukid ohtlike kaupade veoks | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 105 | | | | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) |
| 57 | Eesmised allasõidutõkked | Direktiiv 2000/40/EÜ | | | | | X | X | | | | |
| 57A | Eesmised allasõidutõkked ja nende paigaldus; eesmised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 93 | | | | | X | X | | | | |
| 58 | Jalakäijate kaitse | Määrus (EÜ) nr 78/2009 | Ei kohaldata | | | Ei kohaldata | | | | | | |
| 59 | Ringlussevõetavus | Direktiiv 2005/64/EÜ | Ei kohaldata | | | Ei kohaldata | | — | | | | |
| 60 | (tühi) | | | | | | | | | | | |
| 61 | Kliimaseadmed | Direktiiv 2006/40/EÜ | X | | | X (14) | | | | | | |
| 62 | Vesinikusüsteem | Määrus (EÜ) nr 79/2009 | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 63 | Üldine ohutus | Määrus (EÜ) nr 661/2009 | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) |
| 64 | Käiguvahetuse näidikud | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 65/2012 | X | | | | | | | | | |
| 65 | Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 347/2012 | | (16) | (16) | | (16) | (16) | | | | |
| 66 | Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 351/2012 | | (17) | (17) | | (17) | (17) | | | | |
| 67 | Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 67 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 68 | Sõiduki alarmsüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 97 | X | | | X | | | | | | |
| 69 | Elektriohutus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 100 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 70 | Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 110 | X | X | X | X | X | X | | | | |

Jrk-nr

Objekt

Viide õigusaktile

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1

Lubatud müratase

Direktiiv 70/157/EMÜ

X

X

X

X

X

X

2

Väikeste tarbesõidukite heitgaasid (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 715/2007

A (1)

A (1)

A (1)

A (1)

3

Kütusepaagid / tagumised allasõidutõkked

Direktiiv 70/221/EMÜ

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X

X

X

X

3A

Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 34

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X

X

X

X

3B

Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus tagumised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 58

X

X

X

X

A

A

X

X

X

X

4

Tagumise registreerimismärgi koht

Direktiiv 70/222/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4A

Tagumiste registreerimismärkide paigaldus- ja kinnituskohad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1003/2010

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5

Roolimisjõud

Direktiiv 70/311/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5A

Juhtimisseadmestik

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 79

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

6

Uksesulgurid ja -hinged

Direktiiv 70/387/EMÜ

X

X

X

X

6A

Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 130/2012

X

X

X

X

X

X

6B

Uksesulgurid ja uksekinnituskomponendid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 11

X

X

7

Helisignaal

Direktiiv 70/388/EMÜ

A+K

A+K

A+K

A+K

A+K

A+K

7A

Helisignaalseadmed ja -signalisatsioon

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 28

A+K

A+K

A+K

A+K

A+K

A+K

8

Kaudse nähtavuse seadmed

Direktiiv 2003/97/EÜ

A

A

A

A

A

A

8A

Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 46

A

A

A

A

A

A

9

Pidurdamine

Direktiiv 71/320/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

9A

Tarbesõidukite ja haagiste pidurisüsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 13

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

9B

Sõiduautode pidurisüsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 13-H

X (4)

X (4)

10

Raadiohäired (elektromagnetiline ühilduvus)

Direktiiv 72/245/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

10A

Elektromagnetiline ühilduvus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 10

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

12

Sõidukite sisustus

Direktiiv 74/60/EMÜ

A

12A

Sõidukite sisustus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 21

A

13

Ärandamisvastased seadmed ja immobilisaator

Direktiiv 74/61/EMÜ

X

X

X

X

X

X

13A

Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 18

X (4A)

X (4A)

X (4A)

X (4A)

13B

Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 116

X

X

14

Kaitsemehhanismiga rooliseade

Direktiiv 74/297/EMÜ

Ei kohaldata

Ei kohaldata

14A

Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 12

Ei kohaldata

Ei kohaldata

15

Istmete tugevus

Direktiiv 74/408/EMÜ

X

D

D

D

D

D

15A

Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 17

X

D (4B)

D (4B)

D

D

D

15B

Suurte reisijateveo-sõidukite istmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 80

D

D

16

Välispinnast välja ulatuvad osad

Direktiiv 74/483/EMÜ

A

16A

Väljaulatuvad osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 26

A

17

Kiirusmõõdik ja tagasikäik

Direktiiv 75/443/EMÜ

X

X

X

X

X

X

17A

Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 130/2012

X

X

X

X

X

X

17B

Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 39

X

X

X

X

X

X

18

Andmesildid

Direktiiv 76/114/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

18A

Valmistaja andmesilt ja valmistajatehase tähis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 19/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

19

Turvavööde kinnituspunktid

Direktiiv 76/115/EMÜ

A

A

A

A

A

A

19A

Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIXi kinnitussüsteemid ja ISOFIXi ülakinnitused

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 14

A

A

A

A

A

A

20

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus

Direktiiv 76/756/EMÜ

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

20A

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 48

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

21

Helkurid

Direktiiv 76/757/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21A

Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 3

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22

Ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad, küljeääretulelaternad, päevased sõidutulelaternad

Direktiiv 76/758/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22A

Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22B

Mootorsõidukite päevatulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 87

X

X

X

X

X

X

22C

Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 91

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23

Suunatulelaternad

Direktiiv 76/759/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23A

Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 6

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24

Tagumised numbrituled

Direktiiv 76/760/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustusseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 4

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25

Esilaternad (koos lambipirnidega)

Direktiiv 76/761/EMÜ

X

X

X

X

X

X

25A

Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 31

X

X

X

X

X

X

25B

Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 37

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25C

Gaaslahendus-valgusallikaga esilaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 98

X

X

X

X

X

X

25D

Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 99

X

X

X

X

X

X

25E

Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 112

X

X

X

X

X

X

25F

Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 123

X

X

X

X

X

X

26

Eesmised udutulelaternad

Direktiiv 76/762/EMÜ

X

X

X

X

X

X

26A

Mootorsõidukite eesmised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 19

X

X

X

X

X

X

27

Pukseerimiskonksud

Direktiiv 77/389/EMÜ

A

A

A

A

A

A

27A

Pukseerimisseadis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1005/2010

A

A

A

A

A

A

28

Tagumised udulaternad

Direktiiv 77/538/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

28A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 38

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29

Tagurdustulelaternad

Direktiiv 77/539/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 23

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

30

Seisutulelaternad

Direktiiv 77/540/EMÜ

X

X

X

X

X

X

30A

Mootorsõidukite seisutulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 77

X

X

X

X

X

X

31

Turvavööd ja turvasüsteemid

Direktiiv 77/541/EMÜ

A

A

A

A

A

A

31A

Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIXi lapse turvasüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 16

A

A

A

A

A

A

32

Ettepoole suunatud vaateväli

Direktiiv 77/649/EMÜ

S

32A

Eesmine vaateväli

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 125

S

33

Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistus

Direktiiv 78/316/EMÜ

X

X

X

X

X

X

33A

Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht ja tähistus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 121

X

X

X

X

X

X

34

Jäite/niiskuse eemaldamise seadmed

Direktiiv 78/317/EMÜ

A

(5)

(5)

(5)

(5)

(5)

34A

Esiklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 672/2010

A

(5)

(5)

(5)

(5)

(5)

35

Klaasipuhasti/-pesur

Direktiiv 78/318/EMÜ

A

(6)

(6)

(6)

(6)

(6)

35A

Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1008/2010

A

(6)

(6)

(6)

(6)

(6)

36

Küttesüsteemid

Direktiiv 2001/56/EÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

36A

Küttesüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 122

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

37

Porikaitsed

Direktiiv 78/549/EMÜ

X

37A

Porikaitsed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1009/2010

X

38

Peatoed

Direktiiv 78/932/EMÜ

X

38A

Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 25

X

41

Heitgaasid (Euro IV ja V), raskesõidukid.

Direktiiv 2005/55/EÜ

A (8)

X (8)

X

X (8)

X (8)

X

41A

Heitkogused (Euro VI), raskeveokid / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 595/2009

X (9)

X (9)

X

X (9)

X (9)

X

42

Külgmised allasõidutõkked

Direktiiv 89/297/EMÜ

X

X

X

X

42A

Kaubaveokite külgmised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 73

X

X

X

X

43

Porikaitsesüsteemid

Direktiiv 91/226/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

43A

Porikaitsesüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 109/2011

X

X

X

X

X

X

X

44

Massid ja mõõtmed (autod)

Direktiiv 92/21/EMÜ

X

44A

Massid ja mõõtmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1230/2012

X

45

Ohutu klaaspind

Direktiiv 92/22/EMÜ

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

45A

Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 43

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

46

Rehvid

Direktiiv 92/23/EMÜ

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

46A

Rehvide paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 458/2011

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

46B

Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 30

A

A

A

A

46C

Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 54

A

A

A

A

A

A

A

46D

Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klassid)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 117

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

46E

Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 64

A (9A)

A (9A)

47

Kiiruspiirikud

Direktiiv 92/24/EMÜ

X

X

X

X

47A

Sõidukite kiiruspiirikud

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 89

X

X

X

X

48

Massid ja mõõtmed (nr 44 all nimetamata sõidukid)

Direktiiv 97/27/EÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

48A

Massid ja mõõtmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1230/2012

X

X

X

X

X

X

X

X

X

49

Juhikabiini väljaulatuvad osad

Direktiiv 92/114/EMÜ

A

A

A

49A

Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 61

A

A

A

50

Haakeseadmed

Direktiiv 94/20/EÜ

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X

X

X

X

50A

Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 55

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X

X

X

X

50B

Automaatse reguleerimisega haakeseadmed; tüübikinnitusega automaatse reguleerimisega haakeseadme paigaldus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 102

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

51

Süttivus

Direktiiv 95/28/EÜ

X

51A

Teatavate kategooriate mootorsõidukite siseehituses kasutatavate materjalide põlemiskäitumine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 118

X

52

Bussid ja kaugsõidubussid

Direktiiv 2001/85/EÜ

A

A

52A

M2- ja M3-kategooria sõidukid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 107

A

A

52B

Suurte reisijateveosõidukite pealisehitise tugevus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 66

A

A

53

Laupkokkupõrge

Direktiiv 96/79/EÜ

Ei kohaldata

53A

Sõidukis viibijate kaitse laupkokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 94

Ei kohaldata

54

Külgkokkupõrge

Direktiiv 96/27/EÜ

Ei kohaldata

Ei kohaldata

54A

Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 95

Ei kohaldata

Ei kohaldata

55

(tühi)

56

Ohtlike kaupade veoks ettenähtud sõidukid

Direktiiv 98/91/EÜ

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

56A

Sõidukid ohtlike kaupade veoks

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 105

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

57

Eesmised allasõidutõkked

Direktiiv 2000/40/EÜ

X

X

57A

Eesmised allasõidutõkked ja nende paigaldus; eesmised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 93

X

X

58

Jalakäijate kaitse

Määrus (EÜ) nr 78/2009

Ei kohaldata

Ei kohaldata

59

Ringlussevõetavus

Direktiiv 2005/64/EÜ

Ei kohaldata

Ei kohaldata

—

60

(tühi)

61

Kliimaseadmed

Direktiiv 2006/40/EÜ

X

X (14)

62

Vesinikusüsteem

Määrus (EÜ) nr 79/2009

A

A

A

A

A

A

63

Üldine ohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

64

Käiguvahetuse näidikud

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 65/2012

X

65

Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 347/2012

(16)

(16)

(16)

(16)

66

Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 351/2012

(17)

(17)

(17)

(17)

67

Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 67

X

X

X

X

X

X

68

Sõiduki alarmsüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 97

X

X

69

Elektriohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 100

X

X

X

X

X

X

70

Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 110

X

X

X

X

X

X

3. liide

Ratastooliga juurdepääsetavad sõidukid

| Jrk-nr | Teema | Õigusakt | M1 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lubatud müratase | Direktiiv 70/157/EMÜ | G+W0 |
| 2 | Väikeste tarbesõidukite heitgaasid (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ) nr 715/2007 | G+W1 |
| 3 | Kütusepaagid / tagumised allasõidutõkked | Direktiiv 70/221/EMÜ | X+W2 |
| 3A | Tuleohutus (vedelkütusepaagid) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 34 | X+W2 |
| 3B | Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus tagumised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 58 | X |
| 4 | Tagumise registreerimismärgi koht | Direktiiv 70/222/EMÜ | X |
| 4A | Tagumiste registreerimismärkide paigaldus- ja kinnituskohad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1003/2010 | X |
| 5 | Roolimisjõud | Direktiiv 70/311/EMÜ | G |
| 5A | Juhtimisseadmestik | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 79 | G |
| 6 | Uksesulgurid ja -hinged | Direktiiv 70/387/EMÜ | X |
| 6A | Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 130/2012 | X |
| 6B | Uksesulgurid ja uksekinnituskomponendid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 11 | X |
| 7 | Helisignaal | Direktiiv 70/388/EMÜ | X |
| 7A | Helisignaalseadmed ja -signalisatsioon | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 28 | X |
| 8 | Kaudse nähtavuse seadmed | Direktiiv 2003/97/EÜ | X |
| 8A | Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 46 | X |
| 9 | Pidurdamine | Direktiiv 71/320/EMÜ | G |
| 9B | Sõiduautode pidurisüsteem | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 13-H | G+A1 |
| 10 | Raadiohäired (elektromagnetiline ühilduvus) | Direktiiv 72/245/EMÜ | X |
| 10A | Elektromagnetiline ühilduvus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 10 | X |
| 12 | Sõidukite sisustus | Direktiiv 74/60/EMÜ | G+C |
| 12A | Sõidukite sisustus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 21 | G+C |
| 13 | Ärandamisvastased seadmed ja immobilisaator | Direktiiv 74/61/EMÜ | X |
| 13B | Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 116 | X |
| 14 | Kaitsemehhanismiga rooliseade | Direktiiv 74/297/EMÜ | G |
| 14A | Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 12 | G |
| 15 | Istmete tugevus | Direktiiv 74/408/EMÜ | G+W3 |
| 15A | Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 17 | G+W3 |
| 16 | Välispinnast välja ulatuvad osad | Direktiiv 74/483/EMÜ | G+W4 |
| 16A | Väljaulatuvad osad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 26 | G+W4 |
| 17 | Kiirusmõõdik ja tagasikäik | Direktiiv 75/443/EMÜ | X |
| 17A | Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 130/2012 | X |
| 17B | Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 39 | X |
| 18 | Andmesildid | Direktiiv 76/114/EMÜ | X |
| 18A | Valmistaja andmesilt ja valmistajatehase tähis | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 19/2011 | X |
| 19 | Turvavööde kinnituspunktid | Direktiiv 76/115/EMÜ | X+W5 |
| 19A | Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIXi kinnitussüsteemid ja ISOFIXi ülakinnitused | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 14 | X+W5 |
| 20 | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus | Direktiiv 76/756/EMÜ | X |
| 20A | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 48 | X |
| 21 | Helkurid | Direktiiv 76/757/EMÜ | X |
| 21A | Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 3 | X |
| 22 | Ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad, küljeääretulelaternad, päevatulelaternad | Direktiiv 76/758/EMÜ | X |
| 22A | Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 7 | X |
| 22B | Mootorsõidukite päevatulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 87 | X |
| 22C | Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 91 | X |
| 23 | Suunatulelaternad | Direktiiv 76/759/EMÜ | X |
| 23A | Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 6 | X |
| 24 | Tagumised numbrituled | Direktiiv 76/760/EMÜ | X |
| 24A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustusseadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 4 | X |
| 25 | Esilaternad (koos lambipirnidega) | Direktiiv 76/761/EMÜ | X |
| 25A | Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 31 | X |
| 25B | Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 37 | X |
| 25C | Gaaslahendus-valgusallikaga esilaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 98 | X |
| 25D | Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 99 | X |
| 25E | Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 112 | X |
| 25F | Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 123 | X |
| 26 | Eesmised udutulelaternad | Direktiiv 76/762/EMÜ | X |
| 26A | Mootorsõidukite eesmised udulaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 19 | X |
| 27 | Pukseerimiskonksud | Direktiiv 77/389/EMÜ | E |
| 27A | Pukseerimisseadis | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1005/2010 | E |
| 28 | Tagumised udulaternad | Direktiiv 77/538/EMÜ | X |
| 28A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udulaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 38 | X |
| 29 | Tagurdustulelaternad | Direktiiv 77/539/EMÜ | X |
| 29A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 23 | X |
| 30 | Seisutulelaternad | Direktiiv 77/540/EMÜ | X |
| 30A | Mootorsõidukite seisutulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 77 | X |
| 31 | Turvavööd ja turvasüsteemid | Direktiiv 77/541/EMÜ | X+W6 |
| 31A | Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIXi lapse turvasüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 16 | X+W6 |
| 32 | Ettepoole suunatud vaateväli | Direktiiv 77/649/EMÜ | G |
| 32A | Eesmine vaateväli | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 125 | G |
| 33 | Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistus | Direktiiv 78/316/EMÜ | X |
| 33A | Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht ja tähistus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 121 | X |
| 34 | Jäite/niiskuse eemaldamise seadmed | Direktiiv 78/317/EMÜ | G (5) |
| 34A | Esiklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 672/2010 | G(5) |
| 35 | Klaasipuhasti/-pesur | Direktiiv 78/318/EMÜ | G(6) |
| 35A | Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1008/2010 | G(6) |
| 36 | Küttesüsteemid | Direktiiv 2001/56/EÜ | X |
| 36A | Küttesüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 122 | X |
| 37 | Porikaitsed | Direktiiv 78/549/EMÜ | G |
| 37A | Porikaitsed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1009/2010 | G |
| 38 | Peatoed | Direktiiv 78/932/EMÜ | X |
| 38A | Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 25 | X |
| 41 | Heitgaasid (Euro IV ja V), raskesõidukid. | Direktiiv 2005/55/EÜ | X+W1 (8) |
| 41A | Heitkogused (Euro VI), raskeveokid / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ) nr 595/2009 | X+W1 (9) |
| 44 | Massid ja mõõtmed (autod) | Direktiiv 92/21/EMÜ | X+W8 |
| 44A | Massid ja mõõtmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1230/2012 | X+W8 |
| 45 | Ohutu klaaspind | Direktiiv 92/22/EMÜ | G |
| 45A | Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 43 | G |
| 46 | Rehvid | Direktiiv 92/23/EMÜ | X |
| 46A | Rehvide paigaldamine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 458/2011 | X |
| 46B | Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 30 | X |
| 46D | Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klassid) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 117 | X |
| 46E | Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 64 | G (9A) |
| 50 | Haakeseadmed | Direktiiv 94/20/EÜ | X (10) |
| 50A | Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 55 | X (10) |
| 53 | Laupkokkupõrge | Direktiiv 96/79/EÜ | Ei kohaldata |
| 53A | Sõidukis viibijate kaitse laupkokkupõrke korral | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 94 | Ei kohaldata |
| 54 | Külgkokkupõrge | Direktiiv 96/27/EÜ | Ei kohaldata |
| 54A | Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 95 | Ei kohaldata |
| 58 | Jalakäijate kaitse | Määrus (EÜ) nr 78/2009 | G |
| 59 | Ringlussevõetavus | Direktiiv 2005/64/EÜ | Ei kohaldata |
| 61 | Kliimaseadmed | Direktiiv 2006/40/EÜ | G |
| 62 | Vesinikusüsteem | Määrus (EÜ) nr 79/2009 | X |
| 63 | Üldine ohutus | Määrus (EÜ) nr 661/2009 | X (15) |
| 64 | Käiguvahetuse näidikud | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 65/2012 | G |
| 67 | Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 67 | X |
| 68 | Sõiduki alarmsüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 97 | X |
| 69 | Elektriohutus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 100 | X |
| 70 | Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 110 | X |

Jrk-nr

Teema

Õigusakt

M1

1

Lubatud müratase

Direktiiv 70/157/EMÜ

G+W0

2

Väikeste tarbesõidukite heitgaasid (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 715/2007

G+W1

3

Kütusepaagid / tagumised allasõidutõkked

Direktiiv 70/221/EMÜ

X+W2

3A

Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 34

X+W2

3B

Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus tagumised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 58

X

4

Tagumise registreerimismärgi koht

Direktiiv 70/222/EMÜ

X

4A

Tagumiste registreerimismärkide paigaldus- ja kinnituskohad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1003/2010

X

5

Roolimisjõud

Direktiiv 70/311/EMÜ

G

5A

Juhtimisseadmestik

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 79

G

6

Uksesulgurid ja -hinged

Direktiiv 70/387/EMÜ

X

6A

Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 130/2012

X

6B

Uksesulgurid ja uksekinnituskomponendid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 11

X

7

Helisignaal

Direktiiv 70/388/EMÜ

X

7A

Helisignaalseadmed ja -signalisatsioon

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 28

X

8

Kaudse nähtavuse seadmed

Direktiiv 2003/97/EÜ

X

8A

Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 46

X

9

Pidurdamine

Direktiiv 71/320/EMÜ

G

9B

Sõiduautode pidurisüsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 13-H

G+A1

10

Raadiohäired (elektromagnetiline ühilduvus)

Direktiiv 72/245/EMÜ

X

10A

Elektromagnetiline ühilduvus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 10

X

12

Sõidukite sisustus

Direktiiv 74/60/EMÜ

G+C

12A

Sõidukite sisustus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 21

G+C

13

Ärandamisvastased seadmed ja immobilisaator

Direktiiv 74/61/EMÜ

X

13B

Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 116

X

14

Kaitsemehhanismiga rooliseade

Direktiiv 74/297/EMÜ

G

14A

Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 12

G

15

Istmete tugevus

Direktiiv 74/408/EMÜ

G+W3

15A

Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 17

G+W3

16

Välispinnast välja ulatuvad osad

Direktiiv 74/483/EMÜ

G+W4

16A

Väljaulatuvad osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 26

G+W4

17

Kiirusmõõdik ja tagasikäik

Direktiiv 75/443/EMÜ

X

17A

Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 130/2012

X

17B

Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 39

X

18

Andmesildid

Direktiiv 76/114/EMÜ

X

18A

Valmistaja andmesilt ja valmistajatehase tähis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 19/2011

X

19

Turvavööde kinnituspunktid

Direktiiv 76/115/EMÜ

X+W5

19A

Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIXi kinnitussüsteemid ja ISOFIXi ülakinnitused

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 14

X+W5

20

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus

Direktiiv 76/756/EMÜ

X

20A

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 48

X

21

Helkurid

Direktiiv 76/757/EMÜ

X

21A

Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 3

X

22

Ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad, küljeääretulelaternad, päevatulelaternad

Direktiiv 76/758/EMÜ

X

22A

Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 7

X

22B

Mootorsõidukite päevatulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 87

X

22C

Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 91

X

23

Suunatulelaternad

Direktiiv 76/759/EMÜ

X

23A

Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 6

X

24

Tagumised numbrituled

Direktiiv 76/760/EMÜ

X

24A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustusseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 4

X

25

Esilaternad (koos lambipirnidega)

Direktiiv 76/761/EMÜ

X

25A

Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 31

X

25B

Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 37

X

25C

Gaaslahendus-valgusallikaga esilaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 98

X

25D

Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 99

X

25E

Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 112

X

25F

Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 123

X

26

Eesmised udutulelaternad

Direktiiv 76/762/EMÜ

X

26A

Mootorsõidukite eesmised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 19

X

27

Pukseerimiskonksud

Direktiiv 77/389/EMÜ

E

27A

Pukseerimisseadis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1005/2010

E

28

Tagumised udulaternad

Direktiiv 77/538/EMÜ

X

28A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 38

X

29

Tagurdustulelaternad

Direktiiv 77/539/EMÜ

X

29A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 23

X

30

Seisutulelaternad

Direktiiv 77/540/EMÜ

X

30A

Mootorsõidukite seisutulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 77

X

31

Turvavööd ja turvasüsteemid

Direktiiv 77/541/EMÜ

X+W6

31A

Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIXi lapse turvasüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 16

X+W6

32

Ettepoole suunatud vaateväli

Direktiiv 77/649/EMÜ

G

32A

Eesmine vaateväli

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 125

G

33

Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistus

Direktiiv 78/316/EMÜ

X

33A

Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht ja tähistus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 121

X

34

Jäite/niiskuse eemaldamise seadmed

Direktiiv 78/317/EMÜ

G (5)

34A

Esiklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 672/2010

G(5)

35

Klaasipuhasti/-pesur

Direktiiv 78/318/EMÜ

G(6)

35A

Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1008/2010

G(6)

36

Küttesüsteemid

Direktiiv 2001/56/EÜ

X

36A

Küttesüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 122

X

37

Porikaitsed

Direktiiv 78/549/EMÜ

G

37A

Porikaitsed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1009/2010

G

38

Peatoed

Direktiiv 78/932/EMÜ

X

38A

Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 25

X

41

Heitgaasid (Euro IV ja V), raskesõidukid.

Direktiiv 2005/55/EÜ

X+W1 (8)

41A

Heitkogused (Euro VI), raskeveokid / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 595/2009

X+W1 (9)

44

Massid ja mõõtmed (autod)

Direktiiv 92/21/EMÜ

X+W8

44A

Massid ja mõõtmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1230/2012

X+W8

45

Ohutu klaaspind

Direktiiv 92/22/EMÜ

G

45A

Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 43

G

46

Rehvid

Direktiiv 92/23/EMÜ

X

46A

Rehvide paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 458/2011

X

46B

Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 30

X

46D

Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klassid)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 117

X

46E

Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 64

G (9A)

50

Haakeseadmed

Direktiiv 94/20/EÜ

X (10)

50A

Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 55

X (10)

53

Laupkokkupõrge

Direktiiv 96/79/EÜ

Ei kohaldata

53A

Sõidukis viibijate kaitse laupkokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 94

Ei kohaldata

54

Külgkokkupõrge

Direktiiv 96/27/EÜ

Ei kohaldata

54A

Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 95

Ei kohaldata

58

Jalakäijate kaitse

Määrus (EÜ) nr 78/2009

G

59

Ringlussevõetavus

Direktiiv 2005/64/EÜ

Ei kohaldata

61

Kliimaseadmed

Direktiiv 2006/40/EÜ

G

62

Vesinikusüsteem

Määrus (EÜ) nr 79/2009

X

63

Üldine ohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

X (15)

64

Käiguvahetuse näidikud

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 65/2012

G

67

Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 67

X

68

Sõiduki alarmsüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 97

X

69

Elektriohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 100

X

70

Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 110

X

Lisanõuded ratastooli kinnituskoha ja reisijaistmete turvasüsteemi katsetamiseks

| Märkus: | Kohaldatakse järgmist punkti 1 ja kas punkti 2 või punkti 3. |
| --- | --- |

Märkus:

Kohaldatakse järgmist punkti 1 ja kas punkti 2 või punkti 3.

0.   Mõisted

| 0.1. | Asendusratastool (SWC) on jäik, uuesti kasutatav katsetamiseks ettenähtud ratastool, mis on määratletud standardi ISO 10542-1:2012 punktis 3. |
| --- | --- |

0.1.

Asendusratastool (SWC) on jäik, uuesti kasutatav katsetamiseks ettenähtud ratastool, mis on määratletud standardi ISO 10542-1:2012 punktis 3.

| 0.2. | Punkt P tähistab ratastooli kasutaja puusa asukohta asendusratastoolis (SWC) istudes, nagu on määratletud standardi ISO 10542-1:2012 punktis 3. |
| --- | --- |

0.2.

Punkt P tähistab ratastooli kasutaja puusa asukohta asendusratastoolis (SWC) istudes, nagu on määratletud standardi ISO 10542-1:2012 punktis 3.

1.   Üldnõuded

| 1.1. | Iga ratastooli asukoht peab olema varustatud kinnituspunktidega, mille külge ratastooli kinnitus- ja reisijaistmete turvasüsteem (WTORS) kinnitatakse. |
| --- | --- |

1.1.

Iga ratastooli asukoht peab olema varustatud kinnituspunktidega, mille külge ratastooli kinnitus- ja reisijaistmete turvasüsteem (WTORS) kinnitatakse.

| 1.2. | Ratastooli kasutaja alumise turvavöö kinnituspunktide asukoht peab olema ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 14-07 punkti 5.4.2.2 kohane ja vastama asendusratastooli (SWC) punktile P, kui ratastool on valmistaja poolt määratud sõiduasendis. Ülemine tegelik kinnituspunkt (kinnituspunktid) peab asuma vähemalt 1 100 mm kõrgemal horisontaalpinnast, mis kulgeb läbi asendusratastooli (SWC) tagumiste rataste ja sõiduki põranda vaheliste kontaktpunktide. See tingimus peab olema täidetud pärast punkti 2 kohase katse läbiviimist. |
| --- | --- |

1.2.

Ratastooli kasutaja alumise turvavöö kinnituspunktide asukoht peab olema ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 14-07 punkti 5.4.2.2 kohane ja vastama asendusratastooli (SWC) punktile P, kui ratastool on valmistaja poolt määratud sõiduasendis. Ülemine tegelik kinnituspunkt (kinnituspunktid) peab asuma vähemalt 1 100 mm kõrgemal horisontaalpinnast, mis kulgeb läbi asendusratastooli (SWC) tagumiste rataste ja sõiduki põranda vaheliste kontaktpunktide. See tingimus peab olema täidetud pärast punkti 2 kohase katse läbiviimist.

| 1.3. | WTORS-süsteemi kasutaja turvavööd tuleb hinnata, et tagada selle vastavus ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 16-06 punktide 8.2.2-8.2.2.4 ja 8.3.1-8.3.4 nõuetele. |
| --- | --- |

1.3.

WTORS-süsteemi kasutaja turvavööd tuleb hinnata, et tagada selle vastavus ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 16-06 punktide 8.2.2-8.2.2.4 ja 8.3.1-8.3.4 nõuetele.

| 1.4. | ISOFIX lasteistmete vähimat arvu ei ole vaja esitada. Kui mitmeastmelise tüübikinnituse korral on muudatused ISOFIX kinnitussüsteemi mõjutanud, tuleb süsteemi kas uuesti katsetada või lugeda kinnitused kasutamiskõlbmatuks. Viimasel juhul tuleb ISOFIXi märgistus eemaldada ja edastada asjakohane teave sõiduki ostjale. |
| --- | --- |

1.4.

ISOFIX lasteistmete vähimat arvu ei ole vaja esitada. Kui mitmeastmelise tüübikinnituse korral on muudatused ISOFIX kinnitussüsteemi mõjutanud, tuleb süsteemi kas uuesti katsetada või lugeda kinnitused kasutamiskõlbmatuks. Viimasel juhul tuleb ISOFIXi märgistus eemaldada ja edastada asjakohane teave sõiduki ostjale.

2.   Sõidukisisene staatiline katse

2.1.   Ratastooli kasutaja turvasüsteemi kinnituspunktid

| 2.1.1. | Ratastooli kasutaja turvasüsteemi kinnituspunktid peavad suutma samaaegselt taluda kasutaja turvasüsteemi kinnituspunktidele suunatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 14-07 määratletud staatilist jõudu ja ratastooli kinnituspunktidele suunatud allpool punktis 2.2 määratletud staatilist jõudu. |
| --- | --- |

2.1.1.

Ratastooli kasutaja turvasüsteemi kinnituspunktid peavad suutma samaaegselt taluda kasutaja turvasüsteemi kinnituspunktidele suunatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 14-07 määratletud staatilist jõudu ja ratastooli kinnituspunktidele suunatud allpool punktis 2.2 määratletud staatilist jõudu.

2.2.   Ratastooli kinnituspunktid

Ratastooli kinnituspunktid peavad vähemalt 0,2 sekundi jooksul taluma järgmisi jõude, mis on neile suunatud läbi SWC (või läbi sobiva asendusratastooli, mille teljevahe, istmekõrgus ja kinnituspunktid vastavad SWC tehnilisele kirjeldusele) 300 +/– 100 mm kõrguselt pinnast, millel SWC asetseb:

| 2.2.1. | näoga sõidu suunas asuva ratastooli puhul 24,5 kN jõud samaaegselt reisijaistmete turvasüsteemi kinnituspunktidele suunatud jõuga ja |
| --- | --- |

2.2.1.

näoga sõidu suunas asuva ratastooli puhul 24,5 kN jõud samaaegselt reisijaistmete turvasüsteemi kinnituspunktidele suunatud jõuga ja

| 2.2.2. | teine katse, kus 8,2 kN staatiline jõud suunatakse sõiduki tagaossa. |
| --- | --- |

2.2.2.

teine katse, kus 8,2 kN staatiline jõud suunatakse sõiduki tagaossa.

| 2.2.3. | Tahapoole suunatud asendis ratastooli puhul 8,2 kN jõud samaaegselt reisijaistmete turvasüsteemi kinnituspunktidele suunatud jõuga ja |
| --- | --- |

2.2.3.

Tahapoole suunatud asendis ratastooli puhul 8,2 kN jõud samaaegselt reisijaistmete turvasüsteemi kinnituspunktidele suunatud jõuga ja

| 2.2.4. | teine katse, kus 24,5 kN staatiline jõud suunatakse sõiduki esiossa. |
| --- | --- |

2.2.4.

teine katse, kus 24,5 kN staatiline jõud suunatakse sõiduki esiossa.

2.3.   Süsteemi osad

| 2.3.1. | WTORS-süsteemi kõik osad peavad vastama standardi ISO 10542-1:2012 asjaomastele nõuetele. Standardi ISO 10542-1:2012 A lisas ning punktides 5.2.2 ja 5.2.3 määratletud dünaamiline katse tuleb kogu WTORS-süsteemi puhul siiski läbi viia nii, et kasutatakse sõiduki kinnituspunktide geomeetriat, mitte standardi ISO 10542-1:2012 A lisas määratletud katsegeomeetriat. Katse võib sooritada sõiduki sees või sõidukit asendavas struktuuris, mis vastab katsetatava sõiduki WTORS-süsteemi kinnituspunktide geomeetriale. Kõikide kinnituspunktide asukoht peab jääma ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 16-06 punktis 7.7.1 sätestatud lubatud hälbe piiridesse. |
| --- | --- |

2.3.1.

WTORS-süsteemi kõik osad peavad vastama standardi ISO 10542-1:2012 asjaomastele nõuetele. Standardi ISO 10542-1:2012 A lisas ning punktides 5.2.2 ja 5.2.3 määratletud dünaamiline katse tuleb kogu WTORS-süsteemi puhul siiski läbi viia nii, et kasutatakse sõiduki kinnituspunktide geomeetriat, mitte standardi ISO 10542-1:2012 A lisas määratletud katsegeomeetriat. Katse võib sooritada sõiduki sees või sõidukit asendavas struktuuris, mis vastab katsetatava sõiduki WTORS-süsteemi kinnituspunktide geomeetriale. Kõikide kinnituspunktide asukoht peab jääma ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 16-06 punktis 7.7.1 sätestatud lubatud hälbe piiridesse.

| 2.3.2. | Kui WTORS-süsteemi reisijaistme turvaseade on heaks kiidetud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 16-06 kohaselt, tuleb sellele teha punktis 2.3.1 sätestatud kogu WTORS-süsteemi dünaamiline katse, kuid standardi ISO 10542-1:2012 punktide 5.1, 5.3 ja 5.4 nõuded loetakse täidetuks. |
| --- | --- |

2.3.2.

Kui WTORS-süsteemi reisijaistme turvaseade on heaks kiidetud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 16-06 kohaselt, tuleb sellele teha punktis 2.3.1 sätestatud kogu WTORS-süsteemi dünaamiline katse, kuid standardi ISO 10542-1:2012 punktide 5.1, 5.3 ja 5.4 nõuded loetakse täidetuks.

3.   Sõidukisisene dünaamiline katse

| 3.1. | Kogu WTORS-süsteemi tuleb katsetada sõiduki sees sooritatava dünaamilise katsega kooskõlas standardi ISO 10542-1:2012 punktidega 5.2.2 ja 5.2.3 ning A lisaga, katsetades üheaegselt kõiki osasid/kinnituspunkte ja kasutades selleks sõidukikere või sellele vastavat struktuuri. |
| --- | --- |

3.1.

Kogu WTORS-süsteemi tuleb katsetada sõiduki sees sooritatava dünaamilise katsega kooskõlas standardi ISO 10542-1:2012 punktidega 5.2.2 ja 5.2.3 ning A lisaga, katsetades üheaegselt kõiki osasid/kinnituspunkte ja kasutades selleks sõidukikere või sellele vastavat struktuuri.

| 3.2. | WTORS-süsteemi osad peavad vastama standardi ISO 10542-1:2012 punktide 5.1, 5.3 ja 5.4 asjaomastele nõuetele. Need nõuded loetakse reisijaistme turvasüsteemi puhul täidetuks, kui see on ÜRO EMK eeskirja nr 16-06 kohaselt heaks kiidetud. |
| --- | --- |

3.2.

WTORS-süsteemi osad peavad vastama standardi ISO 10542-1:2012 punktide 5.1, 5.3 ja 5.4 asjaomastele nõuetele. Need nõuded loetakse reisijaistme turvasüsteemi puhul täidetuks, kui see on ÜRO EMK eeskirja nr 16-06 kohaselt heaks kiidetud.

4. liide

Muud eriotstarbelised sõidukid (sh erirühm, mitmeotstarbelised vedukid ja haagissuvilad)

IV lisa nõudeid tuleb täita võimalikult suurel määral. Erandite kohaldamine on lubatud ainult juhul, kui tootja tõendab tüübikinnitusasutusele, et sõiduk ei saa oma eriotstarbe tõttu vastata kõigile nõuetele.

| Jrk-nr | Objekt | Viide õigusaktile | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lubatud müratase | Direktiiv 70/157/EMÜ | H | H | H | H | H | | | | |
| 2 | Väikeste tarbesõidukite heitgaasid (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ) nr 715/2007 | Q (1) | | Q+ V1 (1) | Q+ V1 (1) | | | | | |
| 3 | Kütusepaagid / tagumised allasõidutõkked | Direktiiv 70/221/EMÜ | F (2) | F (2) | F (2) | F (2) | F (2) | X | X | X | X |
| 3A | Tuleohutus (vedelkütusepaagid) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 34 | F | F | F | F | F | X | X | X | X |
| 3B | Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus tagumised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 58 | X | X | A | A | A | X | X | X | X |
| 4 | Tagumise registreerimismärgi koht | Direktiiv 70/222/EMÜ | A+R | A+R | A+R | A+R | A+R | A+R | A+R | A+R | A+R |
| 4A | Tagumiste registreerimismärkide paigaldus- ja kinnituskohad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1003/2010 | A+R | A+R | A+R | A+R | A+R | A+R | A+R | A+R | A+R |
| 5 | Roolimisjõud | Direktiiv 70/311/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5A | Juhtimisseadmestik | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 79 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 6 | Uksesulgurid ja -hinged | Direktiiv 70/387/EMÜ | | | B | B | B | | | | |
| 6A | Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 130/2012 | X | X | B | B | B | | | | |
| 6B | Uksesulgurid ja uksekinnituskomponendid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 11 | | | B | | | | | | |
| 7 | Helisignaal | Direktiiv 70/388/EMÜ | X | X | X | X | X | | | | |
| 7A | Helisignaalseadmed ja -signalisatsioon | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 28 | X | X | X | X | X | | | | |
| 8 | Kaudse nähtavuse seadmed | Direktiiv 2003/97/EÜ | X | X | X | X | X | | | | |
| 8A | Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 46 | X | X | X | X | X | | | | |
| 9 | Pidurdamine | Direktiiv 71/320/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 9A | Tarbesõidukite ja haagiste pidurisüsteem | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 13 | X (3) | X (3) | X (3) | X+ U1 (3) | X+ U1 (3) | X | X | X (3) | X (3) |
| 9B | Sõiduautode pidurisüsteem | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 13-H | | | X (4) | | | | | | |
| 10 | Raadiohäired (elektromagnetiline ühilduvus) | Direktiiv 72/245/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 10A | Elektromagnetiline ühilduvus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 10 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 13 | Ärandamisvastased seadmed ja immobilisaator | Direktiiv 74/61/EMÜ | X | X | X | X | X | | | | |
| 13A | Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 18 | X (4A) | X (4A) | | X (4A) | X (4A) | | | | |
| 13B | Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 116 | | | X | | | | | | |
| 14 | Kaitsemehhanismiga rooliseade | Direktiiv 74/297/EMÜ | | | X | | | | | | |
| 14A | Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 12 | | | X | | | | | | |
| 15 | Istmete tugevus | Direktiiv 74/408/EMÜ | D | D | D | D | D | | | | |
| 15A | Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 17 | D (4B) | D (4B) | D | D | D | | | | |
| 15B | Suurte reisijateveo-sõidukite istmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 80 | D | D | | | | | | | |
| 17 | Kiirusmõõdik ja tagasikäik | Direktiiv 75/443/EMÜ | X | X | X | X | X | | | | |
| 17A | Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 130/2012 | X | X | X | X | X | | | | |
| 17B | Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 39 | X | X | X | X | X | | | | |
| 18 | Andmesildid | Direktiiv 76/114/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 18A | Valmistaja andmesilt ja valmistajatehase tähis | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 19/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 19 | Turvavööde kinnituspunktid | Direktiiv 76/115/EMÜ | D | D | D | D | D | | | | |
| 19A | Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIXi kinnitussüsteemid ja ISOFIXi ülakinnitused | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 14 | D | D | D | D | D | | | | |
| 20 | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus | Direktiiv 76/756/EMÜ | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N |
| 20A | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 48 | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N |
| 21 | Helkurid | Direktiiv 76/757/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 21A | Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 3 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22 | Ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad, küljeääretulelaternad, päevatulelaternad | Direktiiv 76/758/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22A | Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 7 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22B | Mootorsõidukite päevatulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 87 | X | X | X | X | X | | | | |
| 22C | Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 91 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23 | Suunatulelaternad | Direktiiv 76/759/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23A | Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 6 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24 | Tagumised numbrituled | Direktiiv 76/760/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustusseadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 4 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25 | Esilaternad (koos lambipirnidega) | Direktiiv 76/761/EMÜ | X | X | X | X | X | | | | |
| 25A | Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 31 | X | X | X | X | X | | | | |
| 25B | Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 37 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25C | Gaaslahendus-valgusallikaga esilaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 98 | X | X | X | X | X | | | | |
| 25D | Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 99 | X | X | X | X | X | | | | |
| 25E | Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 112 | X | X | X | X | X | | | | |
| 25F | Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 123 | X | X | X | X | X | | | | |
| 26 | Eesmised udutulelaternad | Direktiiv 76/762/EMÜ | X | X | X | X | X | | | | |
| 26A | Mootorsõidukite eesmised udulaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 19 | X | X | X | X | X | | | | |
| 27 | Pukseerimiskonksud | Direktiiv 77/389/EMÜ | A | A | A | A | A | | | | |
| 27A | Pukseerimisseadis | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1005/2010 | A | A | A | A | A | | | | |
| 28 | Tagumised udulaternad | Direktiiv 77/538/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 28A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udulaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 38 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29 | Tagurdustulelaternad | Direktiiv 77/539/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 23 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 30 | Seisutulelaternad | Direktiiv 77/540/EMÜ | X | X | X | X | X | | | | |
| 30A | Mootorsõidukite seisutulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 77 | X | X | X | X | X | | | | |
| 31 | Turvavööd ja turvasüsteemid | Direktiiv 77/541/EMÜ | D | D | D | D | D | | | | |
| 31A | Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIXi lapse turvasüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 16 | D | D | D | D | D | | | | |
| 33 | Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistus | Direktiiv 78/316/EMÜ | X | X | X | X | X | | | | |
| 33A | Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht ja tähistus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 121 | X | X | X | X | X | | | | |
| 34 | Jäite/niiskuse eemaldamise seadmed | Direktiiv 78/317/EMÜ | (5) | (5) | (5) | (5) | (5) | | | | |
| 34A | Esiklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 672/2010 | (5) | (5) | (5) | (5) | (5) | | | | |
| 35 | Klaasipuhasti/-pesur | Direktiiv 78/318/EMÜ | (6) | (6) | (6) | (6) | (6) | | | | |
| 35A | Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1008/2010 | (6) | (6) | (6) | (6) | (6) | | | | |
| 36 | Küttesüsteemid | Direktiiv 2001/56/EÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 36A | Küttesüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 122 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 38A | Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 25 | X | | | | | | | | |
| 41 | Heitgaasid (Euro IV ja V), raskesõidukid. | Direktiiv 2005/55/EÜ | H (8) | H | H (8) | H (8) | H | | | | |
| 41A | Heitkogused (Euro VI), raskeveokid / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ) nr 595/2009 | H (9) | H | H (9) | H (9) | H | | | | |
| 42 | Külgmised allasõidutõkked | Direktiiv 89/297/EMÜ | | | | X | X | | | X | X |
| 42A | Kaubaveokite külgmised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 73 | | | | X | X | | | X | X |
| 43 | Porikaitsesüsteemid | Direktiiv 91/226/EMÜ | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 43A | Porikaitsesüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 109/2011 | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 45 | Ohutu klaaspind | Direktiiv 92/22/EMÜ | J | J | J | J | J | J | J | J | J |
| 45A | Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 43 | J | J | J | J | J | J | J | J | J |
| 46 | Rehvid | Direktiiv 92/23/EMÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46A | Rehvide paigaldamine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 458/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46B | Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 30 | | | X | | | X | X | | |
| 46C | Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 54 | X | X | X | X | X | | | X | X |
| 46D | Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klassid) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 117 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46E | Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 64 | | | X (9A) | | | | | | |
| 47 | Kiiruspiirikud | Direktiiv 92/24/EMÜ | X | X | | X | X | | | | |
| 47A | Sõidukite kiiruspiirikud | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 89 | X | X | | X | X | | | | |
| 48 | Massid ja mõõtmed (nr 44 all nimetamata sõidukid) | Direktiiv 97/27/EÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 48A | Massid ja mõõtmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1230/2012 | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 49 | Juhikabiini väljaulatuvad osad | Direktiiv 92/114/EMÜ | | | X | X | X | | | | |
| 49A | Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 61 | | | X | X | X | | | | |
| 50 | Haakeseadmed | Direktiiv 94/20/EÜ | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X | X | X | X |
| 50A | Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 55 | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X (10) | X | X | X | X |
| 50B | Automaatse reguleerimisega haakeseadmed; tüübikinnitusega automaatse reguleerimisega haakeseadme paigaldus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 102 | | | | X (10) | X (10) | | | X (10) | X (10) |
| 51 | Süttivus | Direktiiv 95/28/EÜ | | X | | | | | | | |
| 51A | Teatavate kategooriate mootorsõidukite siseehituses kasutatavate materjalide põlemiskäitumine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 118 | | X | | | | | | | |
| 52 | Bussid ja kaugsõidubussid | Direktiiv 2001/85/EÜ | X | X | | | | | | | |
| 52A | M2- ja M3-kategooria sõidukid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 107 | X | X | | | | | | | |
| 52B | Suurte reisijateveosõidukite pealisehitise tugevus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 66 | X | X | | | | | | | |
| 54 | Külgkokkupõrge | Direktiiv 96/27/EÜ | | | A | | | | | | |
| 54A | Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 95 | | | A | | | | | | |
| 56 | Ohtlike kaupade veoks ettenähtud sõidukid | Direktiiv 98/91/EÜ | | | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) |
| 56A | Sõidukid ohtlike kaupade veoks | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 105 | | | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) |
| 57 | Eesmised allasõidutõkked | Direktiiv 2000/40/EÜ | | | | X | X | | | | |
| 57A | Eesmised allasõidutõkked ja nende paigaldus; eesmised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 93 | | | | X | X | | | | |
| 58 | Jalakäijate kaitse | Määrus (EÜ) nr 78/2009 | | | Ei kohaldata (2) | | | | | | |
| 59 | ringlussevõetavus; | Direktiiv 2005/64/EÜ | | | Ei kohaldata | | — | | | | |
| 61 | Kliimaseadmed | Direktiiv 2006/40/EÜ | | | X (14) | | | | | | |
| 62 | Vesinikusüsteem | Määrus (EÜ) nr 79/2009 | X | X | X | X | X | | | | |
| 63 | Üldine ohutus | Määrus (EÜ) nr 661/2009 | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) | X (15) |
| 65 | Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 347/2012 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | | | |
| 66 | Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 351/2012 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | | | |
| 67 | Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 67 | X | X | X | X | X | | | | |
| 68 | Sõiduki alarmsüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 97 | | | X | | | | | | |
| 69 | Elektriohutus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 100 | X | X | X | X | X | | | | |
| 70 | Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 110 | X | X | X | X | X | | | | |

Jrk-nr

Objekt

Viide õigusaktile

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1

Lubatud müratase

Direktiiv 70/157/EMÜ

H

H

H

H

H

2

Väikeste tarbesõidukite heitgaasid (Euro 5 ja Euro 6) / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 715/2007

Q (1)

Q+ V1 (1)

Q+ V1 (1)

3

Kütusepaagid / tagumised allasõidutõkked

Direktiiv 70/221/EMÜ

F (2)

F (2)

F (2)

F (2)

F (2)

X

X

X

X

3A

Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 34

F

F

F

F

F

X

X

X

X

3B

Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus tagumised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 58

X

X

A

A

A

X

X

X

X

4

Tagumise registreerimismärgi koht

Direktiiv 70/222/EMÜ

A+R

A+R

A+R

A+R

A+R

A+R

A+R

A+R

A+R

4A

Tagumiste registreerimismärkide paigaldus- ja kinnituskohad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1003/2010

A+R

A+R

A+R

A+R

A+R

A+R

A+R

A+R

A+R

5

Roolimisjõud

Direktiiv 70/311/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5A

Juhtimisseadmestik

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 79

X

X

X

X

X

X

X

X

X

6

Uksesulgurid ja -hinged

Direktiiv 70/387/EMÜ

B

B

B

6A

Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 130/2012

X

X

B

B

B

6B

Uksesulgurid ja uksekinnituskomponendid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 11

B

7

Helisignaal

Direktiiv 70/388/EMÜ

X

X

X

X

X

7A

Helisignaalseadmed ja -signalisatsioon

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 28

X

X

X

X

X

8

Kaudse nähtavuse seadmed

Direktiiv 2003/97/EÜ

X

X

X

X

X

8A

Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 46

X

X

X

X

X

9

Pidurdamine

Direktiiv 71/320/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

9A

Tarbesõidukite ja haagiste pidurisüsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 13

X (3)

X (3)

X (3)

X+ U1 (3)

X+ U1 (3)

X

X

X (3)

X (3)

9B

Sõiduautode pidurisüsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 13-H

X (4)

10

Raadiohäired (elektromagnetiline ühilduvus)

Direktiiv 72/245/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

10A

Elektromagnetiline ühilduvus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 10

X

X

X

X

X

X

X

X

X

13

Ärandamisvastased seadmed ja immobilisaator

Direktiiv 74/61/EMÜ

X

X

X

X

X

13A

Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 18

X (4A)

X (4A)

X (4A)

X (4A)

13B

Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 116

X

14

Kaitsemehhanismiga rooliseade

Direktiiv 74/297/EMÜ

X

14A

Juhi kaitse roolimehhanismi eest kokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 12

X

15

Istmete tugevus

Direktiiv 74/408/EMÜ

D

D

D

D

D

15A

Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 17

D (4B)

D (4B)

D

D

D

15B

Suurte reisijateveo-sõidukite istmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 80

D

D

17

Kiirusmõõdik ja tagasikäik

Direktiiv 75/443/EMÜ

X

X

X

X

X

17A

Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 130/2012

X

X

X

X

X

17B

Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 39

X

X

X

X

X

18

Andmesildid

Direktiiv 76/114/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

18A

Valmistaja andmesilt ja valmistajatehase tähis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 19/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

19

Turvavööde kinnituspunktid

Direktiiv 76/115/EMÜ

D

D

D

D

D

19A

Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIXi kinnitussüsteemid ja ISOFIXi ülakinnitused

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 14

D

D

D

D

D

20

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus

Direktiiv 76/756/EMÜ

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

20A

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 48

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

21

Helkurid

Direktiiv 76/757/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21A

Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 3

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22

Ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad, küljeääretulelaternad, päevatulelaternad

Direktiiv 76/758/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22A

Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22B

Mootorsõidukite päevatulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 87

X

X

X

X

X

22C

Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 91

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23

Suunatulelaternad

Direktiiv 76/759/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23A

Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 6

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24

Tagumised numbrituled

Direktiiv 76/760/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustusseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 4

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25

Esilaternad (koos lambipirnidega)

Direktiiv 76/761/EMÜ

X

X

X

X

X

25A

Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 31

X

X

X

X

X

25B

Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 37

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25C

Gaaslahendus-valgusallikaga esilaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 98

X

X

X

X

X

25D

Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 99

X

X

X

X

X

25E

Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 112

X

X

X

X

X

25F

Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 123

X

X

X

X

X

26

Eesmised udutulelaternad

Direktiiv 76/762/EMÜ

X

X

X

X

X

26A

Mootorsõidukite eesmised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 19

X

X

X

X

X

27

Pukseerimiskonksud

Direktiiv 77/389/EMÜ

A

A

A

A

A

27A

Pukseerimisseadis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1005/2010

A

A

A

A

A

28

Tagumised udulaternad

Direktiiv 77/538/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

28A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 38

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29

Tagurdustulelaternad

Direktiiv 77/539/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 23

X

X

X

X

X

X

X

X

X

30

Seisutulelaternad

Direktiiv 77/540/EMÜ

X

X

X

X

X

30A

Mootorsõidukite seisutulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 77

X

X

X

X

X

31

Turvavööd ja turvasüsteemid

Direktiiv 77/541/EMÜ

D

D

D

D

D

31A

Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIXi lapse turvasüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 16

D

D

D

D

D

33

Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistus

Direktiiv 78/316/EMÜ

X

X

X

X

X

33A

Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht ja tähistus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 121

X

X

X

X

X

34

Jäite/niiskuse eemaldamise seadmed

Direktiiv 78/317/EMÜ

(5)

(5)

(5)

(5)

(5)

34A

Esiklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 672/2010

(5)

(5)

(5)

(5)

(5)

35

Klaasipuhasti/-pesur

Direktiiv 78/318/EMÜ

(6)

(6)

(6)

(6)

(6)

35A

Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1008/2010

(6)

(6)

(6)

(6)

(6)

36

Küttesüsteemid

Direktiiv 2001/56/EÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

36A

Küttesüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 122

X

X

X

X

X

X

X

X

X

38A

Sõiduki istmega kokku ehitatud või eraldiseisvad peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 25

X

41

Heitgaasid (Euro IV ja V), raskesõidukid.

Direktiiv 2005/55/EÜ

H (8)

H

H (8)

H (8)

H

41A

Heitkogused (Euro VI), raskeveokid / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 595/2009

H (9)

H

H (9)

H (9)

H

42

Külgmised allasõidutõkked

Direktiiv 89/297/EMÜ

X

X

X

X

42A

Kaubaveokite külgmised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 73

X

X

X

X

43

Porikaitsesüsteemid

Direktiiv 91/226/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

43A

Porikaitsesüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 109/2011

X

X

X

X

X

X

X

45

Ohutu klaaspind

Direktiiv 92/22/EMÜ

J

J

J

J

J

J

J

J

J

45A

Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 43

J

J

J

J

J

J

J

J

J

46

Rehvid

Direktiiv 92/23/EMÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46A

Rehvide paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 458/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46B

Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C1-klass)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 30

X

X

X

46C

Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 54

X

X

X

X

X

X

X

46D

Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klassid)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 117

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46E

Ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratas, mobiilrehvid / mobiilrehvide süsteem ja rehvirõhu seire süsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 64

X (9A)

47

Kiiruspiirikud

Direktiiv 92/24/EMÜ

X

X

X

X

47A

Sõidukite kiiruspiirikud

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 89

X

X

X

X

48

Massid ja mõõtmed (nr 44 all nimetamata sõidukid)

Direktiiv 97/27/EÜ

X

X

X

X

X

X

X

X

X

48A

Massid ja mõõtmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1230/2012

X

X

X

X

X

X

X

X

X

49

Juhikabiini väljaulatuvad osad

Direktiiv 92/114/EMÜ

X

X

X

49A

Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 61

X

X

X

50

Haakeseadmed

Direktiiv 94/20/EÜ

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X

X

X

X

50A

Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 55

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

X

X

X

X

50B

Automaatse reguleerimisega haakeseadmed; tüübikinnitusega automaatse reguleerimisega haakeseadme paigaldus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 102

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

51

Süttivus

Direktiiv 95/28/EÜ

X

51A

Teatavate kategooriate mootorsõidukite siseehituses kasutatavate materjalide põlemiskäitumine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 118

X

52

Bussid ja kaugsõidubussid

Direktiiv 2001/85/EÜ

X

X

52A

M2- ja M3-kategooria sõidukid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 107

X

X

52B

Suurte reisijateveosõidukite pealisehitise tugevus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 66

X

X

54

Külgkokkupõrge

Direktiiv 96/27/EÜ

A

54A

Sõidukis viibijate kaitse külgkokkupõrke korral

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 95

A

56

Ohtlike kaupade veoks ettenähtud sõidukid

Direktiiv 98/91/EÜ

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

56A

Sõidukid ohtlike kaupade veoks

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 105

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

57

Eesmised allasõidutõkked

Direktiiv 2000/40/EÜ

X

X

57A

Eesmised allasõidutõkked ja nende paigaldus; eesmised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 93

X

X

58

Jalakäijate kaitse

Määrus (EÜ) nr 78/2009

Ei kohaldata (2)

59

ringlussevõetavus;

Direktiiv 2005/64/EÜ

Ei kohaldata

—

61

Kliimaseadmed

Direktiiv 2006/40/EÜ

X (14)

62

Vesinikusüsteem

Määrus (EÜ) nr 79/2009

X

X

X

X

X

63

Üldine ohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

X (15)

65

Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 347/2012

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

66

Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 351/2012

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

67

Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 67

X

X

X

X

X

68

Sõiduki alarmsüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 97

X

69

Elektriohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 100

X

X

X

X

X

70

Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 110

X

X

X

X

X

5. liide

Liikurkraanad

| Jrk-nr | Objekt | Viide õigusaktile | N3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lubatud müratase | Direktiiv 70/157/EMÜ | T+Z1 |
| 3 | Kütusepaagid / tagumised allasõidutõkked | Direktiiv 70/221/EMÜ | X (2) |
| 3A | Tuleohutus (vedelkütusepaagid) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 34 | X |
| 3B | Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus tagumised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 58 | A |
| 4 | Tagumise registreerimismärgi koht | Direktiiv 70/222/EMÜ | X |
| 4A | Tagumiste registreerimismärkide paigaldus- ja kinnituskohad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1003/2010 | X |
| 5 | Roolimisjõud | Direktiiv 70/311/EMÜ | X
  Külgliikumine on lubatud |
| 5A | Juhtimisseadmestik | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 79 | X
  Külgliikumine on lubatud |
| 6 | Uksesulgurid ja -hinged | Direktiiv 70/387/EMÜ | A |
| 6A | Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 130/2012 | A |
| 7 | Helisignaal | Direktiiv 70/388/EMÜ | X |
| 7A | Helisignaalseadmed ja -signalisatsioon | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 28 | X |
| 8 | Kaudse nähtavuse seadmed | Direktiiv 2003/97/EÜ | A |
| 8A | Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 46 | X |
| 9 | Pidurdamine | Direktiiv 71/320/EMÜ | U |
| 9A | Tarbesõidukite ja haagiste pidurisüsteem | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 13 | U (3) |
| 10 | Raadiohäired (elektromagnetiline ühilduvus) | Direktiiv 72/245/EMÜ | X |
| 10A | Elektromagnetiline ühilduvus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 10 | X |
| 13 | Ärandamisvastased seadmed ja immobilisaator | Direktiiv 74/61/EMÜ | X |
| 13A | Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 18 | X (4A) |
| 15 | Istmete tugevus | Direktiiv 74/408/EMÜ | D |
| 15A | Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 17 | X |
| 17 | Kiirusmõõdik ja tagasikäik | Direktiiv 75/443/EMÜ | X |
| 17A | Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 130/2012 | X |
| 17B | Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 39 | X |
| 18 | Andmesildid | Direktiiv 76/114/EMÜ | X |
| 18A | Valmistaja andmesilt ja valmistajatehase tähis | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 19/2011 | X |
| 19 | Turvavööde kinnituspunktid | Direktiiv 76/115/EMÜ | D |
| 19A | Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIXi kinnitussüsteemid ja ISOFIXi ülakinnitused | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 14 | X |
| 20 | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus | Direktiiv 76/756/EMÜ | A+Y |
| 20A | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 48 | A+Y |
| 21 | Helkurid | Direktiiv 76/757/EMÜ | X |
| 21A | Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 3 | X |
| 22 | Ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad, küljeääretulelaternad, päevatulelaternad | Direktiiv 76/758/EMÜ | X |
| 22A | Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 7 | X |
| 22B | Mootorsõidukite päevatulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 87 | X |
| 22C | Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 91 | X |
| 23 | Suunatulelaternad | Direktiiv 76/759/EMÜ | X |
| 23A | Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 6 | X |
| 24 | Tagumised numbritulelaternad | Direktiiv 76/760/EMÜ | X |
| 24A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustusseadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 4 | X |
| 25 | Esilaternad (koos lambipirnidega) | Direktiiv 76/761/EMÜ | X |
| 25A | Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 31 | X |
| 25B | Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 37 | X |
| 25C | Gaaslahendus-valgusallikaga esilaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 98 | X |
| 25D | Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 99 | X |
| 25E | Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 112 | X |
| 25F | Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 123 | X |
| 26 | Eesmised udutulelaternad | Direktiiv 76/762/EMÜ | X |
| 26A | Mootorsõidukite eesmised udulaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 19 | X |
| 27 | Pukseerimiskonksud | Direktiiv 77/389/EMÜ | A |
| 27A | Pukseerimisseadis | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1005/2010 | A |
| 28 | Tagumised udulaternad | Direktiiv 77/538/EMÜ | X |
| 28A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udulaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 38 | X |
| 29 | Tagurdustulelaternad | Direktiiv 77/539/EMÜ | X |
| 29A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 23 | X |
| 30 | Seisutulelaternad | Direktiiv 77/540/EMÜ | X |
| 30A | Mootorsõidukite seisutulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 77 | X |
| 31 | Turvavööd ja turvasüsteemid | Direktiiv 77/541/EMÜ | D |
| 31A | Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIXi lapse turvasüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 16 | X |
| 33 | Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistus | Direktiiv 78/316/EMÜ | X |
| 33A | Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht ja tähistus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 121 | X |
| 34 | Jäite/niiskuse eemaldamise seadmed | Direktiiv 78/317/EMÜ | (5) |
| 34A | Esiklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 672/2010 | (5) |
| 35 | Klaasipuhasti/-pesur | Direktiiv 78/318/EMÜ | (6) |
| 35A | Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1008/2010 | (6) |
| 36 | Küttesüsteemid | Direktiiv 2001/56/EÜ | X |
| 36A | Küttesüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 122 | X |
| 41 | Heitgaasid (Euro IV ja V), raskesõidukid. | Direktiiv 2005/55/EÜ | V |
| 41A | Heitkogused (Euro VI), raskeveokid / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ) nr 595/2009 | V |
| 42 | Külgmised allasõidutõkked | Direktiiv 89/297/EMÜ | X |
| 42A | Kaubaveokite külgmised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 73 | A |
| 43 | Porikaitsesüsteemid | Direktiiv 91/226/EMÜ | X |
| 43A | Porikaitsesüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 109/2011 | Z1 |
| 45 | Turvaklaasid | Direktiiv 92/22/EMÜ | J |
| 45A | Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 43 | J |
| 46 | Rehvid | Direktiiv 92/23/EMÜ | X |
| 46A | Rehvide paigaldamine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 458/2011 | X |
| 46C | Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 54 | X |
| 46D | Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klassid) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 117 | X |
| 47 | Kiiruspiirikud | Direktiiv 92/24/EMÜ | X |
| 47A | Sõidukite kiiruspiirikud | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 89 | X |
| 48 | Massid ja mõõtmed (nr 44 all nimetamata sõidukid) | Direktiiv 97/27/EÜ | X |
| 48A | Massid ja mõõtmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1230/2012 | A |
| 49 | Juhikabiini väljaulatuvad osad | Direktiiv 92/114/EMÜ | X |
| 49A | Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 61 | A |
| 50 | Haakeseadmed | Direktiiv 94/20/EÜ | X (10) |
| 50A | Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 55 | X (10) |
| 50B | Automaatse reguleerimisega haakeseadmed; tüübikinnitusega automaatse reguleerimisega haakeseadme paigaldus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 102 | X (10) |
| 57 | Eesmised allasõidutõkked | Direktiiv 2000/40/EÜ | Z1 |
| 57A | Eesmised allasõidutõkked ja nende paigaldus; eesmised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 93 | X |
| 62 | Vesinikusüsteem | Määrus (EÜ) nr 79/2009 | X |
| 63 | Üldine ohutus | Määrus (EÜ) nr 661/2009 | X (15) |
| 65 | Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 347/2012 | Ei kohaldata (16) |
| 66 | Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 351/2012 | Ei kohaldata (17) |
| 67 | Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 67 | X |
| 69 | Elektriohutus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 100 | X |
| 70 | Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 110 | X |

Jrk-nr

Objekt

Viide õigusaktile

N3

1

Lubatud müratase

Direktiiv 70/157/EMÜ

T+Z1

3

Kütusepaagid / tagumised allasõidutõkked

Direktiiv 70/221/EMÜ

X (2)

3A

Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 34

X

3B

Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus tagumised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 58

A

4

Tagumise registreerimismärgi koht

Direktiiv 70/222/EMÜ

X

4A

Tagumiste registreerimismärkide paigaldus- ja kinnituskohad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1003/2010

X

5

Roolimisjõud

Direktiiv 70/311/EMÜ

X

Külgliikumine on lubatud

5A

Juhtimisseadmestik

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 79

X

Külgliikumine on lubatud

6

Uksesulgurid ja -hinged

Direktiiv 70/387/EMÜ

A

6A

Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 130/2012

A

7

Helisignaal

Direktiiv 70/388/EMÜ

X

7A

Helisignaalseadmed ja -signalisatsioon

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 28

X

8

Kaudse nähtavuse seadmed

Direktiiv 2003/97/EÜ

A

8A

Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 46

X

9

Pidurdamine

Direktiiv 71/320/EMÜ

U

9A

Tarbesõidukite ja haagiste pidurisüsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 13

U (3)

10

Raadiohäired (elektromagnetiline ühilduvus)

Direktiiv 72/245/EMÜ

X

10A

Elektromagnetiline ühilduvus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 10

X

13

Ärandamisvastased seadmed ja immobilisaator

Direktiiv 74/61/EMÜ

X

13A

Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 18

X (4A)

15

Istmete tugevus

Direktiiv 74/408/EMÜ

D

15A

Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 17

X

17

Kiirusmõõdik ja tagasikäik

Direktiiv 75/443/EMÜ

X

17A

Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 130/2012

X

17B

Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 39

X

18

Andmesildid

Direktiiv 76/114/EMÜ

X

18A

Valmistaja andmesilt ja valmistajatehase tähis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 19/2011

X

19

Turvavööde kinnituspunktid

Direktiiv 76/115/EMÜ

D

19A

Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIXi kinnitussüsteemid ja ISOFIXi ülakinnitused

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 14

X

20

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus

Direktiiv 76/756/EMÜ

A+Y

20A

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 48

A+Y

21

Helkurid

Direktiiv 76/757/EMÜ

X

21A

Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 3

X

22

Ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad, küljeääretulelaternad, päevatulelaternad

Direktiiv 76/758/EMÜ

X

22A

Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 7

X

22B

Mootorsõidukite päevatulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 87

X

22C

Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 91

X

23

Suunatulelaternad

Direktiiv 76/759/EMÜ

X

23A

Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 6

X

24

Tagumised numbritulelaternad

Direktiiv 76/760/EMÜ

X

24A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustusseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 4

X

25

Esilaternad (koos lambipirnidega)

Direktiiv 76/761/EMÜ

X

25A

Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 31

X

25B

Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 37

X

25C

Gaaslahendus-valgusallikaga esilaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 98

X

25D

Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 99

X

25E

Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 112

X

25F

Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 123

X

26

Eesmised udutulelaternad

Direktiiv 76/762/EMÜ

X

26A

Mootorsõidukite eesmised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 19

X

27

Pukseerimiskonksud

Direktiiv 77/389/EMÜ

A

27A

Pukseerimisseadis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1005/2010

A

28

Tagumised udulaternad

Direktiiv 77/538/EMÜ

X

28A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 38

X

29

Tagurdustulelaternad

Direktiiv 77/539/EMÜ

X

29A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 23

X

30

Seisutulelaternad

Direktiiv 77/540/EMÜ

X

30A

Mootorsõidukite seisutulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 77

X

31

Turvavööd ja turvasüsteemid

Direktiiv 77/541/EMÜ

D

31A

Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIXi lapse turvasüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 16

X

33

Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistus

Direktiiv 78/316/EMÜ

X

33A

Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht ja tähistus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 121

X

34

Jäite/niiskuse eemaldamise seadmed

Direktiiv 78/317/EMÜ

(5)

34A

Esiklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 672/2010

(5)

35

Klaasipuhasti/-pesur

Direktiiv 78/318/EMÜ

(6)

35A

Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1008/2010

(6)

36

Küttesüsteemid

Direktiiv 2001/56/EÜ

X

36A

Küttesüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 122

X

41

Heitgaasid (Euro IV ja V), raskesõidukid.

Direktiiv 2005/55/EÜ

V

41A

Heitkogused (Euro VI), raskeveokid / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 595/2009

V

42

Külgmised allasõidutõkked

Direktiiv 89/297/EMÜ

X

42A

Kaubaveokite külgmised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 73

A

43

Porikaitsesüsteemid

Direktiiv 91/226/EMÜ

X

43A

Porikaitsesüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 109/2011

Z1

45

Turvaklaasid

Direktiiv 92/22/EMÜ

J

45A

Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 43

J

46

Rehvid

Direktiiv 92/23/EMÜ

X

46A

Rehvide paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 458/2011

X

46C

Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 54

X

46D

Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klassid)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 117

X

47

Kiiruspiirikud

Direktiiv 92/24/EMÜ

X

47A

Sõidukite kiiruspiirikud

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 89

X

48

Massid ja mõõtmed (nr 44 all nimetamata sõidukid)

Direktiiv 97/27/EÜ

X

48A

Massid ja mõõtmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1230/2012

A

49

Juhikabiini väljaulatuvad osad

Direktiiv 92/114/EMÜ

X

49A

Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 61

A

50

Haakeseadmed

Direktiiv 94/20/EÜ

X (10)

50A

Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 55

X (10)

50B

Automaatse reguleerimisega haakeseadmed; tüübikinnitusega automaatse reguleerimisega haakeseadme paigaldus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 102

X (10)

57

Eesmised allasõidutõkked

Direktiiv 2000/40/EÜ

Z1

57A

Eesmised allasõidutõkked ja nende paigaldus; eesmised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 93

X

62

Vesinikusüsteem

Määrus (EÜ) nr 79/2009

X

63

Üldine ohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

X (15)

65

Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 347/2012

Ei kohaldata (16)

66

Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 351/2012

Ei kohaldata (17)

67

Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 67

X

69

Elektriohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 100

X

70

Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 110

X

6. liide

Erakorralisteks raskevedudeks ettenähtud sõidukid

| Jrk-nr | Objekt | Viide õigusaktile | N3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lubatud müratase | Direktiiv 70/157/EMÜ | T | |
| 3 | Kütusepaagid / tagumised allasõidutõkked | Direktiiv 70/221/EMÜ | X (2) | X |
| 3A | Tuleohutus (vedelkütusepaagid) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 34 | X | X |
| 3B | Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus tagumised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 58 | A | A |
| 4 | Tagumise registreerimismärgi koht | Direktiiv 70/222/EMÜ | X | A+R |
| 4A | Tagumiste registreerimismärkide paigaldus- ja kinnituskohad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1003/2010 | X | A+R |
| 5 | Roolimisjõud | Direktiiv 70/311/EMÜ | X
  külgliikumine on lubatud | X |
| 5A | Juhtimisseadmestik | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 79 | X
  külgliikumine on lubatud | X |
| 6 | Uksesulgurid ja -hinged | Direktiiv 70/387/EMÜ | X | |
| 6A | Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 130/2012 | X | |
| 7 | Helisignaal | Direktiiv 70/388/EMÜ | X | |
| 7A | Helisignaalseadmed ja -signalisatsioon | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 28 | X | |
| 8 | Kaudse nähtavuse seadmed | Direktiiv 2003/97/EÜ | X | |
| 8A | Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 46 | X | |
| 9 | Pidurdamine | Direktiiv 71/320/EMÜ | U | X |
| 9A | Tarbesõidukite ja haagiste pidurisüsteem | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 13 | U (3) | X (3) |
| 10 | Raadiohäired (elektromagnetiline ühilduvus) | Direktiiv 72/245/EMÜ | X | X |
| 10A | Elektromagnetiline ühilduvus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 10 | X | X |
| 13 | Ärandamisvastased seadmed ja immobilisaator | Direktiiv 74/61/EMÜ | X | |
| 13A | Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 18 | X (4A) | |
| 15 | Istmete tugevus | Direktiiv 74/408/EMÜ | X | |
| 15A | Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 17 | X | |
| 17 | Kiirusmõõdik ja tagasikäik | Direktiiv 75/443/EMÜ | X | |
| 17A | Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 130/2012 | X | |
| 17B | Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 39 | X | |
| 18 | Andmesildid | Direktiiv 76/114/EMÜ | X | X |
| 18A | Valmistaja andmesilt ja valmistajatehase tähis | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 19/2011 | X | X |
| 19 | Turvavööde kinnituspunktid | Direktiiv 76/115/EMÜ | X | |
| 19A | Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIXi kinnitussüsteemid ja ISOFIXi ülakinnitused | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 14 | X | |
| 20 | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus | Direktiiv 76/756/EMÜ | X | A+N |
| 20A | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 48 | X | A+N |
| 21 | Helkurid | Direktiiv 76/757/EMÜ | X | X |
| 21A | Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 3 | X | X |
| 22 | Ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad, küljeääretuled, päevased sõidutulelaternad | Direktiiv 76/758/EMÜ | X | X |
| 22A | Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 7 | X | X |
| 22B | Mootorsõidukite päevatulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 87 | X | |
| 22C | Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 91 | X | X |
| 23 | Suunatulelaternad | Direktiiv 76/759/EMÜ | X | X |
| 23A | Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 6 | X | X |
| 24 | Tagumised numbrituled | Direktiiv 76/760/EMÜ | X | X |
| 24A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustusseadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 4 | X | X |
| 25 | Esilaternad (koos lambipirnidega) | Direktiiv 76/761/EMÜ | X | |
| 25A | Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 31 | X | |
| 25B | Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 37 | X | X |
| 25C | Gaaslahendus-valgusallikaga esilaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 98 | X | |
| 25D | Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 99 | X | |
| 25E | Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 112 | X | |
| 25F | Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 123 | X | |
| 26 | Eesmised udutulelaternad | Direktiiv 76/762/EMÜ | X | |
| 26A | Mootorsõidukite eesmised udulaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 19 | X | |
| 27 | Pukseerimiskonksud | Direktiiv 77/389/EMÜ | A | |
| 27A | Pukseerimisseadis | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1005/2010 | A | |
| 28 | Tagumised udulaternad | Direktiiv 77/538/EMÜ | X | X |
| 28A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udulaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 38 | X | X |
| 29 | Tagurdustulelaternad | Direktiiv 77/539/EMÜ | X | X |
| 29A | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 23 | X | X |
| 30 | Seisutulelaternad | Direktiiv 77/540/EMÜ | X | |
| 30A | Mootorsõidukite seisutulelaternad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 77 | X | |
| 31 | Turvavööd ja turvasüsteemid | Direktiiv 77/541/EMÜ | X | |
| 31A | Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIXi lapse turvasüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 16 | X | |
| 33 | Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistus | Direktiiv 78/316/EMÜ | X | |
| 33A | Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht ja tähistus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 121 | X | |
| 34 | Jäite/niiskuse eemaldamise seadmed | Direktiiv 78/317/EMÜ | (5) | |
| 34A | Esiklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 672/2010 | (5) | |
| 35 | Klaasipuhasti/-pesur | Direktiiv 78/318/EMÜ | (6) | |
| 35A | Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1008/2010 | (6) | |
| 36 | Küttesüsteemid | Direktiiv 2001/56/EÜ | X | |
| 36A | Küttesüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 122 | X | |
| 41 | Heitgaasid (Euro IV ja V), raskesõidukid. | Direktiiv 2005/55/EÜ | X (8) | |
| 41A | Heitkogused (Euro VI), raskeveokid / teabe kättesaadavus | Määrus (EÜ) nr 595/2009 | X (9) | |
| 42 | Külgmised allasõidutõkked | Direktiiv 89/297/EMÜ | X | A |
| 42A | Kaubaveokite külgmised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 73 | X | A |
| 43 | Porikaitsesüsteemid | Direktiiv 91/226/EMÜ | X | A |
| 43A | Porikaitsesüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 109/2011 | X | A |
| 45 | Ohutu klaaspind | Direktiiv 92/22/EMÜ | X | |
| 45A | Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 43 | X | |
| 46 | Rehvid | Direktiiv 92/23/EMÜ | X | I |
| 46A | Rehvide paigaldamine | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 458/2011 | X | I |
| 46C | Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 54 | X | I |
| 46D | Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klassid) | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 117 | X | I |
| 47 | Kiiruspiirikud | Direktiiv 92/24/EMÜ | X | |
| 47A | Sõidukite kiiruspiirikud | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 89 | X | |
| 48 | Massid ja mõõtmed (nr 44 all nimetamata sõidukid) | Direktiiv 97/27/EÜ | X | X |
| 48A | Massid ja mõõtmed | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 1230/2012 | A | A |
| 49 | Juhikabiini väljaulatuvad osad | Direktiiv 92/114/EMÜ | A | |
| 49A | Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 61 | A | |
| 50 | Haakeseadmed | Direktiiv 94/20/EÜ | X (10) | X |
| 50A | Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 55 | X (10) | X |
| 50B | Automaatse reguleerimisega haakeseadmed; tüübikinnitusega automaatse reguleerimisega haakeseadme paigaldus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 102 | X (10) | X (10) |
| 56 | Ohtlike kaupade veoks ettenähtud sõidukid | Direktiiv 98/91/EÜ | X (13) | X (13) |
| 56A | Sõidukid ohtlike kaupade veoks | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 105 | X (13) | X (13) |
| 57 | Eesmised allasõidutõkked | Direktiiv 2000/40/EÜ | A | |
| 57A | Eesmised allasõidutõkked ja nende paigaldus; eesmised allasõidutõkked | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 93 | A | |
| 62 | Vesinikusüsteem | Määrus (EÜ) nr 79/2009 | X | |
| 63 | Üldine ohutus | Määrus (EÜ) nr 661/2009 | X (15) | X (15) |
| 65 | Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 347/2012 | EI KOHALDU (16) | |
| 66 | Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  Määrus (EL) nr 351/2012 | EI KOHALDU (17) | |
| 67 | Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 67 | X | |
| 69 | Elektriohutus | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 100 | X | |
| 70 | Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele | Määrus (EÜ) nr 661/2009
  ÜRO EMK eeskiri nr 110 | X | |

Jrk-nr

Objekt

Viide õigusaktile

N3

O4

1

Lubatud müratase

Direktiiv 70/157/EMÜ

T

3

Kütusepaagid / tagumised allasõidutõkked

Direktiiv 70/221/EMÜ

X (2)

X

3A

Tuleohutus (vedelkütusepaagid)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 34

X

X

3B

Tagumised allasõidutõkked ja nende paigaldus tagumised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 58

A

A

4

Tagumise registreerimismärgi koht

Direktiiv 70/222/EMÜ

X

A+R

4A

Tagumiste registreerimismärkide paigaldus- ja kinnituskohad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1003/2010

X

A+R

5

Roolimisjõud

Direktiiv 70/311/EMÜ

X

külgliikumine on lubatud

X

5A

Juhtimisseadmestik

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 79

X

külgliikumine on lubatud

X

6

Uksesulgurid ja -hinged

Direktiiv 70/387/EMÜ

X

6A

Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 130/2012

X

7

Helisignaal

Direktiiv 70/388/EMÜ

X

7A

Helisignaalseadmed ja -signalisatsioon

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 28

X

8

Kaudse nähtavuse seadmed

Direktiiv 2003/97/EÜ

X

8A

Kaudse nähtavuse seadmed ja nende paigaldus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 46

X

9

Pidurdamine

Direktiiv 71/320/EMÜ

U

X

9A

Tarbesõidukite ja haagiste pidurisüsteem

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 13

U (3)

X (3)

10

Raadiohäired (elektromagnetiline ühilduvus)

Direktiiv 72/245/EMÜ

X

X

10A

Elektromagnetiline ühilduvus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 10

X

X

13

Ärandamisvastased seadmed ja immobilisaator

Direktiiv 74/61/EMÜ

X

13A

Kaitse mootorsõiduki omavolilise kasutamise eest

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 18

X (4A)

15

Istmete tugevus

Direktiiv 74/408/EMÜ

X

15A

Istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 17

X

17

Kiirusmõõdik ja tagasikäik

Direktiiv 75/443/EMÜ

X

17A

Sõidukisse pääs ja sõiduki manööverdamisvõime

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 130/2012

X

17B

Kiirusmõõdik ja selle paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 39

X

18

Andmesildid

Direktiiv 76/114/EMÜ

X

X

18A

Valmistaja andmesilt ja valmistajatehase tähis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 19/2011

X

X

19

Turvavööde kinnituspunktid

Direktiiv 76/115/EMÜ

X

19A

Turvavööde kinnituspunktid, ISOFIXi kinnitussüsteemid ja ISOFIXi ülakinnitused

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 14

X

20

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus

Direktiiv 76/756/EMÜ

X

A+N

20A

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 48

X

A+N

21

Helkurid

Direktiiv 76/757/EMÜ

X

X

21A

Mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 3

X

X

22

Ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad, küljeääretuled, päevased sõidutulelaternad

Direktiiv 76/758/EMÜ

X

X

22A

Mootorsõidukite ja nende haagiste eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 7

X

X

22B

Mootorsõidukite päevatulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 87

X

22C

Mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 91

X

X

23

Suunatulelaternad

Direktiiv 76/759/EMÜ

X

X

23A

Mootorsõidukite ja nende haagiste suunatulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 6

X

X

24

Tagumised numbrituled

Direktiiv 76/760/EMÜ

X

X

24A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustusseadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 4

X

X

25

Esilaternad (koos lambipirnidega)

Direktiiv 76/761/EMÜ

X

25A

Mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat kiirgavad esitulede lamplaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 31

X

25B

Mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaseadmestikus kasutatavad hõõglambid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 37

X

X

25C

Gaaslahendus-valgusallikaga esilaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 98

X

25D

Tüübikinnitusega gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendus-valgusallikad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 99

X

25E

Mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähi- või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 112

X

25F

Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 123

X

26

Eesmised udutulelaternad

Direktiiv 76/762/EMÜ

X

26A

Mootorsõidukite eesmised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 19

X

27

Pukseerimiskonksud

Direktiiv 77/389/EMÜ

A

27A

Pukseerimisseadis

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1005/2010

A

28

Tagumised udulaternad

Direktiiv 77/538/EMÜ

X

X

28A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised udulaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 38

X

X

29

Tagurdustulelaternad

Direktiiv 77/539/EMÜ

X

X

29A

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 23

X

X

30

Seisutulelaternad

Direktiiv 77/540/EMÜ

X

30A

Mootorsõidukite seisutulelaternad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 77

X

31

Turvavööd ja turvasüsteemid

Direktiiv 77/541/EMÜ

X

31A

Turvavööd, turvasüsteemid, lapse turvasüsteemid ja ISOFIXi lapse turvasüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 16

X

33

Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistus

Direktiiv 78/316/EMÜ

X

33A

Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht ja tähistus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 121

X

34

Jäite/niiskuse eemaldamise seadmed

Direktiiv 78/317/EMÜ

(5)

34A

Esiklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 672/2010

(5)

35

Klaasipuhasti/-pesur

Direktiiv 78/318/EMÜ

(6)

35A

Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1008/2010

(6)

36

Küttesüsteemid

Direktiiv 2001/56/EÜ

X

36A

Küttesüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 122

X

41

Heitgaasid (Euro IV ja V), raskesõidukid.

Direktiiv 2005/55/EÜ

X (8)

41A

Heitkogused (Euro VI), raskeveokid / teabe kättesaadavus

Määrus (EÜ) nr 595/2009

X (9)

42

Külgmised allasõidutõkked

Direktiiv 89/297/EMÜ

X

A

42A

Kaubaveokite külgmised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 73

X

A

43

Porikaitsesüsteemid

Direktiiv 91/226/EMÜ

X

A

43A

Porikaitsesüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 109/2011

X

A

45

Ohutu klaaspind

Direktiiv 92/22/EMÜ

X

45A

Ohutud klaaspinnamaterjalid ja nende paigaldamine sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 43

X

46

Rehvid

Direktiiv 92/23/EMÜ

X

I

46A

Rehvide paigaldamine

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 458/2011

X

I

46C

Mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvid (C2- ja C3-klass)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 54

X

I

46D

Rehvide veeremismüra, märja pinnaga haardumine ja veeretakistusjõud (C1-, C2- ja C3-klassid)

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 117

X

I

47

Kiiruspiirikud

Direktiiv 92/24/EMÜ

X

47A

Sõidukite kiiruspiirikud

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 89

X

48

Massid ja mõõtmed (nr 44 all nimetamata sõidukid)

Direktiiv 97/27/EÜ

X

X

48A

Massid ja mõõtmed

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 1230/2012

A

A

49

Juhikabiini väljaulatuvad osad

Direktiiv 92/114/EMÜ

A

49A

Tarbesõidukite kabiini tagapaneelist eespool asuvad eenduvad osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 61

A

50

Haakeseadmed

Direktiiv 94/20/EÜ

X (10)

X

50A

Autorongi mehaaniliste haakeseadiste osad

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 55

X (10)

X

50B

Automaatse reguleerimisega haakeseadmed; tüübikinnitusega automaatse reguleerimisega haakeseadme paigaldus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 102

X (10)

X (10)

56

Ohtlike kaupade veoks ettenähtud sõidukid

Direktiiv 98/91/EÜ

X (13)

X (13)

56A

Sõidukid ohtlike kaupade veoks

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 105

X (13)

X (13)

57

Eesmised allasõidutõkked

Direktiiv 2000/40/EÜ

A

57A

Eesmised allasõidutõkked ja nende paigaldus; eesmised allasõidutõkked

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 93

A

62

Vesinikusüsteem

Määrus (EÜ) nr 79/2009

X

63

Üldine ohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

X (15)

X (15)

65

Kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 347/2012

EI KOHALDU (16)

66

Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatusmärguande seade

Määrus (EÜ) nr 661/2009

Määrus (EL) nr 351/2012

EI KOHALDU (17)

67

Kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate mootorsõidukite eriseadmed ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 67

X

69

Elektriohutus

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 100

X

70

Kütusena surumaagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosad ja nende paigaldamine asjaomastele sõidukitele

Määrus (EÜ) nr 661/2009

ÜRO EMK eeskiri nr 110

X

Märkuste tähendus

| X | Kohaldatakse asjaomase õigusakti nõudeid. Kohustuslikud ÜRO EMK eeskirjade muudatuste seeriad on loetletud määruse (EÜ) nr 661/2009 IV lisas. Hiljem vastu võetud muudatuste seeriaid käsitatakse alternatiivsena. Liikmesriigid võivad varasemate, määrusega (EÜ) nr 661/2009 kehtetuks tunnistatud direktiivide kohaselt antud tüübikinnitusi pikendada määruse (EÜ) nr 661/2009 artikli 13 lõikes 14 sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

X

Kohaldatakse asjaomase õigusakti nõudeid. Kohustuslikud ÜRO EMK eeskirjade muudatuste seeriad on loetletud määruse (EÜ) nr 661/2009 IV lisas. Hiljem vastu võetud muudatuste seeriaid käsitatakse alternatiivsena. Liikmesriigid võivad varasemate, määrusega (EÜ) nr 661/2009 kehtetuks tunnistatud direktiivide kohaselt antud tüübikinnitusi pikendada määruse (EÜ) nr 661/2009 artikli 13 lõikes 14 sätestatud tingimustel.

| Ei kohaldata | Seda õigusakti selle kategooria sõidukite puhul ei kohaldata (nõuded puuduvad). |
| --- | --- |

Ei kohaldata

Seda õigusakti selle kategooria sõidukite puhul ei kohaldata (nõuded puuduvad).

| (1) | Sõidukite puhul, mille tuletatud mass ei ületa 2 610 kg. Tootja taotluse korral võib kohaldada sõidukite suhtes, mille tuletatud mass on kuni 2 840 kg. Andmetele juurdepääsu osas on muude osade kui baassõiduki (nt eluruum) puhul piisav, kui tootja tagab lihtsa ja operatiivse juurdepääsu remondi- ja hooldusteabele. |
| --- | --- |

(1)

Sõidukite puhul, mille tuletatud mass ei ületa 2 610 kg. Tootja taotluse korral võib kohaldada sõidukite suhtes, mille tuletatud mass on kuni 2 840 kg. Andmetele juurdepääsu osas on muude osade kui baassõiduki (nt eluruum) puhul piisav, kui tootja tagab lihtsa ja operatiivse juurdepääsu remondi- ja hooldusteabele.

| (2) | Juhul, kui sõidukile on paigaldatud veeldatud naftagaasi või maagaasi paigaldised, on nõutav sõiduki tüübikinnitus vastavalt ÜRO EMK eeskirjale nr 67 või 110. |
| --- | --- |

(2)

Juhul, kui sõidukile on paigaldatud veeldatud naftagaasi või maagaasi paigaldised, on nõutav sõiduki tüübikinnitus vastavalt ÜRO EMK eeskirjale nr 67 või 110.

| (3) | Elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemi paigaldamine on nõutav vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklile 12. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 661/2009 V lisas sätestatud rakendamiskuupäevi. Kooskõlas ÜRO EMK eeskirjaga nr 13 ei ole elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemi paigaldamine nõutav M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria eriotstarbelistele sõidukitele, erakorralisteks raskevedudeks ettenähtud sõidukitele ja haagistele, milles on seisukohad reisijatele. N1-kategooria sõidukeid võib heaks kiita kooskõlas ÜRO EMK eeskirjaga nr 13 või eeskirjaga nr 13-H. |
| --- | --- |

(3)

Elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemi paigaldamine on nõutav vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklile 12. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 661/2009 V lisas sätestatud rakendamiskuupäevi. Kooskõlas ÜRO EMK eeskirjaga nr 13 ei ole elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemi paigaldamine nõutav M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria eriotstarbelistele sõidukitele, erakorralisteks raskevedudeks ettenähtud sõidukitele ja haagistele, milles on seisukohad reisijatele. N1-kategooria sõidukeid võib heaks kiita kooskõlas ÜRO EMK eeskirjaga nr 13 või eeskirjaga nr 13-H.

| (4) | Elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemi paigaldamine on nõutav vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklile 12. Seega on ÜRO EMK eeskirja nr 13-H 9. lisa A osa kohaldamine kohustuslik uute sõidukitüüpide EÜ tüübikinnituseks ning samuti uute sõidukite registreerimiseks, müügiks ja kasutuselevõtuks. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklis 13 sätestatud rakendamiskuupäevi. N1-kategooria sõidukeid võib heaks kiita kooskõlas ÜRO EMK eeskirjaga nr 13 või eeskirjaga nr 13-H. |
| --- | --- |

(4)

Elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemi paigaldamine on nõutav vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklile 12. Seega on ÜRO EMK eeskirja nr 13-H 9. lisa A osa kohaldamine kohustuslik uute sõidukitüüpide EÜ tüübikinnituseks ning samuti uute sõidukite registreerimiseks, müügiks ja kasutuselevõtuks. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklis 13 sätestatud rakendamiskuupäevi. N1-kategooria sõidukeid võib heaks kiita kooskõlas ÜRO EMK eeskirjaga nr 13 või eeskirjaga nr 13-H.

| (4A) | Kaitsevahendi paigaldamise korral peab see vastama ÜRO EMK eeskirja nr 18 nõuetele. |
| --- | --- |

(4A)

Kaitsevahendi paigaldamise korral peab see vastama ÜRO EMK eeskirja nr 18 nõuetele.

| (4B) | Kõnealust määrust kohaldatakse istmetele, mis ei ole ÜRO EMK eeskirja nr 80 reguleerimisalas. |
| --- | --- |

(4B)

Kõnealust määrust kohaldatakse istmetele, mis ei ole ÜRO EMK eeskirja nr 80 reguleerimisalas.

| (5) | Muud kui M1-kategooria sõidukid ei pea kõikidele õigusakti nõuetele vastama, kuid nad tuleb varustada sobiva jäite ja niiskuse eemaldamise seadmega. |
| --- | --- |

(5)

Muud kui M1-kategooria sõidukid ei pea kõikidele õigusakti nõuetele vastama, kuid nad tuleb varustada sobiva jäite ja niiskuse eemaldamise seadmega.

| (6) | Muud kui M1-kategooria sõidukid ei pea kõikidele õigusakti nõuetele vastama, kuid nad tuleb varustada sobiva klaasipesuri ja -puhastiga. |
| --- | --- |

(6)

Muud kui M1-kategooria sõidukid ei pea kõikidele õigusakti nõuetele vastama, kuid nad tuleb varustada sobiva klaasipesuri ja -puhastiga.

| (8) | Sõidukite puhul, mille tuletatud mass ületab 2 610 kg ja mille puhul ei kasutatud joonealuses märkuses (1) esitatud võimalust. |
| --- | --- |

(8)

Sõidukite puhul, mille tuletatud mass ületab 2 610 kg ja mille puhul ei kasutatud joonealuses märkuses (1) esitatud võimalust.

| (9) | Tüübikinnituseta sõidukite puhul, mille tuletatud mass on üle 2 610 kg (tootja taotlusel ja tingimusel, et nende tuletatud mass ei ületa 2 840 kg), määruse (EÜ) nr 715/2007 alusel. Muude osade kui baassõiduki puhul piisav, kui tootja tagab lihtsa ja operatiivse juurdepääsu remondi- ja hooldusteabele.
  Muude võimaluste kohta vt määruse (EÜ) nr 595/2009 artiklit 2. |
| --- | --- |

(9)

Tüübikinnituseta sõidukite puhul, mille tuletatud mass on üle 2 610 kg (tootja taotlusel ja tingimusel, et nende tuletatud mass ei ületa 2 840 kg), määruse (EÜ) nr 715/2007 alusel. Muude osade kui baassõiduki puhul piisav, kui tootja tagab lihtsa ja operatiivse juurdepääsu remondi- ja hooldusteabele.

Muude võimaluste kohta vt määruse (EÜ) nr 595/2009 artiklit 2.

| (9A) | Kohaldatakse ainult siis, kui sellistele sõidukitele on paigaldatud ÜRO EMK eeskirjaga nr 64 reguleeritud seadmed. Vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artikli 9 lõikele 2 on rehvirõhu seiresüsteem M1-kategooria sõidukitele kohustuslik. |
| --- | --- |

(9A)

Kohaldatakse ainult siis, kui sellistele sõidukitele on paigaldatud ÜRO EMK eeskirjaga nr 64 reguleeritud seadmed. Vastavalt määruse (EÜ) nr 661/2009 artikli 9 lõikele 2 on rehvirõhu seiresüsteem M1-kategooria sõidukitele kohustuslik.

| (10) | Kohaldatakse ainult haakeseadme(te)ga varustatud sõidukite suhtes. |
| --- | --- |

(10)

Kohaldatakse ainult haakeseadme(te)ga varustatud sõidukite suhtes.

| (11) | Kohaldatakse sõidukite suhtes, mille suurim tehniliselt lubatud täismass ei ületa 2,5 tonni. |
| --- | --- |

(11)

Kohaldatakse sõidukite suhtes, mille suurim tehniliselt lubatud täismass ei ületa 2,5 tonni.

| (12) | Kohaldatakse ainult sõidukite suhtes, mille madalaima istme „istme võrdluspunkt (punkt „R”)” ei paikne maapinnast kõrgemal kui 700 mm. |
| --- | --- |

(12)

Kohaldatakse ainult sõidukite suhtes, mille madalaima istme „istme võrdluspunkt (punkt „R”)” ei paikne maapinnast kõrgemal kui 700 mm.

| (13) | Kohaldatakse ainult juhul, kui tootja taotleb tüübikinnitust ohtlike kaupade veoks ette nähtud sõidukile. |
| --- | --- |

(13)

Kohaldatakse ainult juhul, kui tootja taotleb tüübikinnitust ohtlike kaupade veoks ette nähtud sõidukile.

| (14) | Kohaldatakse ainult N1-kategooria I klassi sõidukite suhtes, I (tuletatud mass ≤ 1 305 kg) |
| --- | --- |

(14)

Kohaldatakse ainult N1-kategooria I klassi sõidukite suhtes, I (tuletatud mass ≤ 1 305 kg)

| (15) | Tootja taotluse korral võib selle punkti alusel anda tüübikinnituse alternatiivina tüübikinnituse andmisele määrusega (EÜ) nr 661/2009 hõlmatud iga punkti alusel. |
| --- | --- |

(15)

Tootja taotluse korral võib selle punkti alusel anda tüübikinnituse alternatiivina tüübikinnituse andmisele määrusega (EÜ) nr 661/2009 hõlmatud iga punkti alusel.

| (16) | Kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi paigaldamine ei ole eriotstarbeliste sõidukite puhul nõutav vastavalt määruse (EÜ) nr 347/2012 artiklile 1. |
| --- | --- |

(16)

Kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi paigaldamine ei ole eriotstarbeliste sõidukite puhul nõutav vastavalt määruse (EÜ) nr 347/2012 artiklile 1.

| (17) | Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi paigaldamine ei ole eriotstarbeliste sõidukite puhul nõutav vastavalt määruse (EL) nr 351/2012 artiklile 1. |
| --- | --- |

(17)

Sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi paigaldamine ei ole eriotstarbeliste sõidukite puhul nõutav vastavalt määruse (EL) nr 351/2012 artiklile 1.

| A | Nõudeid tuleb täita võimalikult täpselt. Tüübikinnitusasutus võib teha erandi (erandeid), kui tootja tõendab, et sõiduk ei saa oma eriotstarbe tõttu vastata kõigile nõuetele. Tehtud erandeid tuleb kirjeldada sõiduki tüübikinnitustunnistusel ja vastavussertifikaadil (märkus – kanne 52). |
| --- | --- |

A

Nõudeid tuleb täita võimalikult täpselt. Tüübikinnitusasutus võib teha erandi (erandeid), kui tootja tõendab, et sõiduk ei saa oma eriotstarbe tõttu vastata kõigile nõuetele. Tehtud erandeid tuleb kirjeldada sõiduki tüübikinnitustunnistusel ja vastavussertifikaadil (märkus – kanne 52).

| A1 | Elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemi paigaldamine ei ole nõutud. Kui mitmeastmelise tüübikinnituse korral hakkavad teataval astmel tehtud muudatused tõenäoliselt mõjutama baassõiduki elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemi toimimist, võib tootja süsteemi kas kasutuskõlbmatuks muuta või tõendada, et sõiduk ei ole muutunud ohtlikuks või ebastabiilseks. Selle tõendamiseks võib näiteks teha kahekordseid sõidurea vahetamisi igas suunas kiirusega 80 km/h ning piisavalt järsult, et elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteem käivituks. Süsteemi käivitumine peab olema hästi kontrollitud ning see peab parandama sõiduki stabiilsust. Tehnilisel teenistusel peab olema õigus nõuda vajaduse korral täiendavat testimist. |
| --- | --- |

A1

Elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemi paigaldamine ei ole nõutud. Kui mitmeastmelise tüübikinnituse korral hakkavad teataval astmel tehtud muudatused tõenäoliselt mõjutama baassõiduki elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemi toimimist, võib tootja süsteemi kas kasutuskõlbmatuks muuta või tõendada, et sõiduk ei ole muutunud ohtlikuks või ebastabiilseks. Selle tõendamiseks võib näiteks teha kahekordseid sõidurea vahetamisi igas suunas kiirusega 80 km/h ning piisavalt järsult, et elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteem käivituks. Süsteemi käivitumine peab olema hästi kontrollitud ning see peab parandama sõiduki stabiilsust. Tehnilisel teenistusel peab olema õigus nõuda vajaduse korral täiendavat testimist.

| B | Kohaldatakse ainult ustele, mis võimaldavad ligipääsu maanteesõidul tavakasutuseks ette nähtud istmetele, mille korral kaugus istme R-punktist uksepinna kesktasandini, mõõdetuna risti sõiduki keskpikitasandiga, ei ületa 500 mm. |
| --- | --- |

B

Kohaldatakse ainult ustele, mis võimaldavad ligipääsu maanteesõidul tavakasutuseks ette nähtud istmetele, mille korral kaugus istme R-punktist uksepinna kesktasandini, mõõdetuna risti sõiduki keskpikitasandiga, ei ületa 500 mm.

| C | Kohaldatakse ainult sellele sõiduki osale, mis asub maanteesõidul tavakasutuseks mõeldud kõige tagumise istme ees ja õigusaktis määratletud pealöögipiirkonnale. |
| --- | --- |

C

Kohaldatakse ainult sellele sõiduki osale, mis asub maanteesõidul tavakasutuseks mõeldud kõige tagumise istme ees ja õigusaktis määratletud pealöögipiirkonnale.

| D | Kohaldatakse ainult maanteesõidul tavakasutuseks ettenähtud istmetele. Maanteesõidul kasutamiseks ettenähtud istmed peavad olema kasutajatele selgelt tähistatud kas piktogrammi või asjakohase tekstiga sildiga. ÜRO EMK eeskirjas nr 17 sätestatud pagasipidurdussüsteemi nõudeid ei kohaldata. |
| --- | --- |

D

Kohaldatakse ainult maanteesõidul tavakasutuseks ettenähtud istmetele. Maanteesõidul kasutamiseks ettenähtud istmed peavad olema kasutajatele selgelt tähistatud kas piktogrammi või asjakohase tekstiga sildiga. ÜRO EMK eeskirjas nr 17 sätestatud pagasipidurdussüsteemi nõudeid ei kohaldata.

| E | Ainult esiosas. |
| --- | --- |

E

Ainult esiosas.

| F | Lubatud on tankimistorustiku paigutuse ja pikkuse muutmine ning kütusepaagi ümberpaigutamine. |
| --- | --- |

F

Lubatud on tankimistorustiku paigutuse ja pikkuse muutmine ning kütusepaagi ümberpaigutamine.

| G | Mitmeastmelise tüübikinnituse korral võib kasutada ka baas-/mittekomplektse sõiduki (nt mille šassiid kasutati eriotstarbelise sõiduki ehitamisel) kategooriale vastavaid nõudeid. |
| --- | --- |

G

Mitmeastmelise tüübikinnituse korral võib kasutada ka baas-/mittekomplektse sõiduki (nt mille šassiid kasutati eriotstarbelise sõiduki ehitamisel) kategooriale vastavaid nõudeid.

| H | Väljalaskesüsteemi pikkuse muutmine kuni 2 m võrra pärast viimast summutit on lubatud ilma lisakatsetusteta. |
| --- | --- |

H

Väljalaskesüsteemi pikkuse muutmine kuni 2 m võrra pärast viimast summutit on lubatud ilma lisakatsetusteta.

| I | Isegi juhul kui sõiduki valmistajakiirus on väiksem kui 80 km/h, peab rehvide tüübikinnitus vastama ÜRO EMK eeskirja nr. 54 nõuetele. Kokkuleppel rehvitootjaga ja haagise valmistajakiirust arvesse võttes võib kandevõimet kohandada. |
| --- | --- |

I

Isegi juhul kui sõiduki valmistajakiirus on väiksem kui 80 km/h, peab rehvide tüübikinnitus vastama ÜRO EMK eeskirja nr. 54 nõuetele. Kokkuleppel rehvitootjaga ja haagise valmistajakiirust arvesse võttes võib kandevõimet kohandada.

| J | Peale juhikabiini akende (esiklaas ja külgakende klaasid) võivad kõik muud aknad olla ohutust klaasist või jäigast plastist. |
| --- | --- |

J

Peale juhikabiini akende (esiklaas ja külgakende klaasid) võivad kõik muud aknad olla ohutust klaasist või jäigast plastist.

| K | Lubatud on täiendavate alarmseadmete paigaldamine. |
| --- | --- |

K

Lubatud on täiendavate alarmseadmete paigaldamine.

| L | Kohaldatakse ainult maanteesõidul tavakasutuseks ettenähtud istmetele. Tagaistmetel peavad olema vähemalt kahepunktivöö kinnituskohad. Maanteesõidul kasutamiseks mitte ette nähtud istmed peavad olema kasutajatele selgelt tähistatud kas piktogrammi või asjakohase tekstiga sildiga. ISOFIX ei ole kiirabiautodes ja matuseautodes nõutud. |
| --- | --- |

L

Kohaldatakse ainult maanteesõidul tavakasutuseks ettenähtud istmetele. Tagaistmetel peavad olema vähemalt kahepunktivöö kinnituskohad. Maanteesõidul kasutamiseks mitte ette nähtud istmed peavad olema kasutajatele selgelt tähistatud kas piktogrammi või asjakohase tekstiga sildiga. ISOFIX ei ole kiirabiautodes ja matuseautodes nõutud.

| M | Kohaldatakse ainult maanteesõidul tavakasutuseks ettenähtud istmetele. Kõik tagaistmed peavad olema varustatud vähemalt kahepunktivööga. Maanteesõidul kasutamiseks mitte ette nähtud istmed peavad olema kasutajatele selgelt tähistatud kas piktogrammi või asjakohase tekstiga sildiga. ISOFIX ei ole kiirabiautodes ja matuseautodes nõutud. |
| --- | --- |

M

Kohaldatakse ainult maanteesõidul tavakasutuseks ettenähtud istmetele. Kõik tagaistmed peavad olema varustatud vähemalt kahepunktivööga. Maanteesõidul kasutamiseks mitte ette nähtud istmed peavad olema kasutajatele selgelt tähistatud kas piktogrammi või asjakohase tekstiga sildiga. ISOFIX ei ole kiirabiautodes ja matuseautodes nõutud.

| N | Tingimusel, et kõik kohustuslikud valgustusseadmed on paigaldatud ja geomeetriline nähtavus ei ole takistatud. |
| --- | --- |

N

Tingimusel, et kõik kohustuslikud valgustusseadmed on paigaldatud ja geomeetriline nähtavus ei ole takistatud.

| Q | Väljalaskesüsteemi pikkuse muutmine kuni 2 m võrra pärast viimast summutit on lubatud ilma lisakatsetusteta. Kõige representatiivsema baassõiduki EÜ tüübikinnitus jääb kehtima vaatamata võrdlusmassi muutumisele. |
| --- | --- |

Q

Väljalaskesüsteemi pikkuse muutmine kuni 2 m võrra pärast viimast summutit on lubatud ilma lisakatsetusteta. Kõige representatiivsema baassõiduki EÜ tüübikinnitus jääb kehtima vaatamata võrdlusmassi muutumisele.

| R | Tingimusel, et on võimalik paigaldada kõigi liikmesriikide registreerimismärgid ja et need on pärast paigaldamist nähtavad. |
| --- | --- |

R

Tingimusel, et on võimalik paigaldada kõigi liikmesriikide registreerimismärgid ja et need on pärast paigaldamist nähtavad.

| S | Valgusläbilaskvus on vähemalt 60 % ja A-posti peitenurk ei ole üle 10o. |
| --- | --- |

S

Valgusläbilaskvus on vähemalt 60 % ja A-posti peitenurk ei ole üle 10o.

| T | Katsetuse tohib läbi viia ainult komplektse/komplekteeritud sõidukiga. Sõidukit võib katsetada kooskõlas direktiiviga 70/157/EMÜ. Direktiivi 70/157/EMÜ I lisa punkti 5.2.2.1 suhtes kehtivad järgmised piirväärtused:






  (a) | 81 dB(A) sõidukitele, mille mootori võimsus on alla 75 kW; |
| --- | --- | --- |

T

Katsetuse tohib läbi viia ainult komplektse/komplekteeritud sõidukiga. Sõidukit võib katsetada kooskõlas direktiiviga 70/157/EMÜ. Direktiivi 70/157/EMÜ I lisa punkti 5.2.2.1 suhtes kehtivad järgmised piirväärtused:

(a)

81 dB(A) sõidukitele, mille mootori võimsus on alla 75 kW;

| (b) | 83 dB(A) sõidukitele, mille mootori võimsus on vähemalt 75 kW, kuid alla 150 kW; |
| --- | --- |

(b)

83 dB(A) sõidukitele, mille mootori võimsus on vähemalt 75 kW, kuid alla 150 kW;

| (c) | 84 dB(A) sõidukitele, mille mootori võimsus on vähemalt 150 kW. |
| --- | --- |

(c)

84 dB(A) sõidukitele, mille mootori võimsus on vähemalt 150 kW.

| U | Katsetuse tohib läbi viia ainult komplektse/komplekteeritud sõidukiga. Kuni neljateljelised sõidukid peavad vastama kõigile õigusakti nõuetele. Erandid on lubatud sõidukite korral, millel on rohkem kui neli telge, tingimusel et:






  — | see on sõiduki erikonstruktsiooni tõttu põhjendatud; |
| --- | --- | --- |

U

Katsetuse tohib läbi viia ainult komplektse/komplekteeritud sõidukiga. Kuni neljateljelised sõidukid peavad vastama kõigile õigusakti nõuetele. Erandid on lubatud sõidukite korral, millel on rohkem kui neli telge, tingimusel et:

—

see on sõiduki erikonstruktsiooni tõttu põhjendatud;

| — | on täidetud kõik õigusaktis sätestatud seisu-, töö- ja abipidurite pidurdusvõime nõuded. |
| --- | --- |

—

on täidetud kõik õigusaktis sätestatud seisu-, töö- ja abipidurite pidurdusvõime nõuded.

| U1 | ABS ei ole hüdroajamiga sõidukite puhul nõutud. |
| --- | --- |

U1

ABS ei ole hüdroajamiga sõidukite puhul nõutud.

| V | Alternatiivina võib kohaldada ka direktiivi 97/68/EÜ. |
| --- | --- |

V

Alternatiivina võib kohaldada ka direktiivi 97/68/EÜ.

| V1 | Hüdroajamiga sõidukite puhul võib alternatiivina kohaldada ka direktiivi 97/68/EÜ. |
| --- | --- |

V1

Hüdroajamiga sõidukite puhul võib alternatiivina kohaldada ka direktiivi 97/68/EÜ.

| W0 | Väljalaskesüsteemi pikkuse muutmine on lubatud lisakatsetusteta, kui vasturõhk on samasugune. Kui uus katse on vajalik, võib kohaldatav piirväärtus olla 2dB(A) võrra suurem. |
| --- | --- |

W0

Väljalaskesüsteemi pikkuse muutmine on lubatud lisakatsetusteta, kui vasturõhk on samasugune. Kui uus katse on vajalik, võib kohaldatav piirväärtus olla 2dB(A) võrra suurem.

| W1 | Nõudeid tuleb järgida, kuid väljalaskesüsteemi muutmine on lubatud ilma heidete ja CO2 heidete/kütusekulu täiendavate katsetusteta, kui kõnealused muudatused ei mõjuta heitekontrolliseadmete, sh (võimalike) tahkete osakeste filtrite toimimist. Uut kütuseaurude katsetust muudetud sõidukil ei nõuta tingimusel, et kütuseaurude hulga piiramise seadmed säilitatakse sellisena, nagu baassõiduki tootja need paigaldas.
  Kõige representatiivsemale baassõidukile antud EÜ tüübikinnitus jääb kehtima hoolimata võrdlusmassi muutusest. |
| --- | --- |

W1

Nõudeid tuleb järgida, kuid väljalaskesüsteemi muutmine on lubatud ilma heidete ja CO2 heidete/kütusekulu täiendavate katsetusteta, kui kõnealused muudatused ei mõjuta heitekontrolliseadmete, sh (võimalike) tahkete osakeste filtrite toimimist. Uut kütuseaurude katsetust muudetud sõidukil ei nõuta tingimusel, et kütuseaurude hulga piiramise seadmed säilitatakse sellisena, nagu baassõiduki tootja need paigaldas.

Kõige representatiivsemale baassõidukile antud EÜ tüübikinnitus jääb kehtima hoolimata võrdlusmassi muutusest.

| W2 | Tankimistorustiku, kütusevoolikute ja kütuseaurutorude paigutuse ja pikkuse muutmine lubatud on ilma täiendavate katseteta. Lubatud on originaalkütusepaagi ümberpaigutamine, kui kõik nõuded on täidetud. ÜRO EMK eeskirja nr 34 5. lisa kohaseid lisakatseid ei nõuta. |
| --- | --- |

W2

Tankimistorustiku, kütusevoolikute ja kütuseaurutorude paigutuse ja pikkuse muutmine lubatud on ilma täiendavate katseteta. Lubatud on originaalkütusepaagi ümberpaigutamine, kui kõik nõuded on täidetud. ÜRO EMK eeskirja nr 34 5. lisa kohaseid lisakatseid ei nõuta.

| W3 | Ratastooli kavandatud sõiduasend peab olema paralleelne sõiduki piki-kesktasapinnaga.
  Sõidukiomanikule tehakse kättesaadavaks asjakohane teave selle kohta, et soovitav on kasutada ratastooli, mille ehitus vastab standardi ISO 7176-19:2008 asjaomase osa nõuetele, et see suudaks vastu pidada jõududele, mida avaldab kinnitusmehhanism erinevate sõidutingimuste korral.
  Sõiduki istmeid võib täiendavate katsetusteta kohandada tingimusel, et tehnilisele teenistusele tõendatakse, et istmete kinnituspunktid, mehhanismid ja peatoed toimivad samaväärselt.
  ÜRO EMK eeskirjas nr 17 sätestatud pagasipidurdussüsteemi nõudeid ei kohaldata. |
| --- | --- |

W3

Ratastooli kavandatud sõiduasend peab olema paralleelne sõiduki piki-kesktasapinnaga.

Sõidukiomanikule tehakse kättesaadavaks asjakohane teave selle kohta, et soovitav on kasutada ratastooli, mille ehitus vastab standardi ISO 7176-19:2008 asjaomase osa nõuetele, et see suudaks vastu pidada jõududele, mida avaldab kinnitusmehhanism erinevate sõidutingimuste korral.

Sõiduki istmeid võib täiendavate katsetusteta kohandada tingimusel, et tehnilisele teenistusele tõendatakse, et istmete kinnituspunktid, mehhanismid ja peatoed toimivad samaväärselt.

ÜRO EMK eeskirjas nr 17 sätestatud pagasipidurdussüsteemi nõudeid ei kohaldata.

| W4 | Õigusakti(de) täitmist nõutakse ooteasendis olevate sisenemist hõlbustavate seadmete korral. |
| --- | --- |

W4

Õigusakti(de) täitmist nõutakse ooteasendis olevate sisenemist hõlbustavate seadmete korral.

| W5 | Iga ratastooli asukoht peab olema varustatud kinnituspunktidega, mille külge ratastooli kinnitus ja reisijaistmete turvasüsteem (WTORS) kinnitatakse ja mis vastab 3. liite lisasätetele. |
| --- | --- |

W5

Iga ratastooli asukoht peab olema varustatud kinnituspunktidega, mille külge ratastooli kinnitus ja reisijaistmete turvasüsteem (WTORS) kinnitatakse ja mis vastab 3. liite lisasätetele.

| W6 | Iga ratastooli asukoht peab olema varustatud ratastoolis reisijale ettenähtud turvavööga, mis vastab 3. liite lisasätetele.
  Kui ümberehitamise tõttu tuleb turvavööde kinnituspunktid viia väljapoole ÜRO EMK eeskirja nr 16-06 punktis 7.7.1 ette nähtud tolerantsi, kontrollib tehniline teenistus, kas muudatus tähendab halvimat võimalikku juhtumit või mitte. Sellisel juhul tuleb teha ÜRO EMK eeskirja nr 16-06 punktis 7.7.1 sätestatud katse. EÜ tüübikinnituse laiendust ei ole vaja väljastada. Katses võib kasutada neid osi, mille suhtes ei ole ÜRO EMK eeskirjas nr 16-06 ettenähtud konditsioneerimiskatset tehtud. |
| --- | --- |

W6

Iga ratastooli asukoht peab olema varustatud ratastoolis reisijale ettenähtud turvavööga, mis vastab 3. liite lisasätetele.

Kui ümberehitamise tõttu tuleb turvavööde kinnituspunktid viia väljapoole ÜRO EMK eeskirja nr 16-06 punktis 7.7.1 ette nähtud tolerantsi, kontrollib tehniline teenistus, kas muudatus tähendab halvimat võimalikku juhtumit või mitte. Sellisel juhul tuleb teha ÜRO EMK eeskirja nr 16-06 punktis 7.7.1 sätestatud katse. EÜ tüübikinnituse laiendust ei ole vaja väljastada. Katses võib kasutada neid osi, mille suhtes ei ole ÜRO EMK eeskirjas nr 16-06 ettenähtud konditsioneerimiskatset tehtud.

| W8 | Arvutustes eeldatakse, et ratastool koos kasutajaga kaalub 160 kg. Massikese asub asendusratastooli punktis P, kui ratastool on tootja poolt kavandatud sõiduasendis.
  Ratastooli(de) kasutamisest tulenev reisijate mahutavuse piirang märgitakse kasutusjuhendisse, EÜ tüübikinnitussertifikaadi 2. lehele ja vastavustunnistusele (märkuste osasse). |
| --- | --- |

W8

Arvutustes eeldatakse, et ratastool koos kasutajaga kaalub 160 kg. Massikese asub asendusratastooli punktis P, kui ratastool on tootja poolt kavandatud sõiduasendis.

Ratastooli(de) kasutamisest tulenev reisijate mahutavuse piirang märgitakse kasutusjuhendisse, EÜ tüübikinnitussertifikaadi 2. lehele ja vastavustunnistusele (märkuste osasse).

| Y | Tingimusel, et on paigaldatud kõik kohustuslikud valgustusseadmed. |
| --- | --- |

Y

Tingimusel, et on paigaldatud kõik kohustuslikud valgustusseadmed.

| Z | Avatud akende väljaulatuvate osade suhtes kehtivaid nõudeid ei kohaldata eluruumidele. |
| --- | --- |

Z

Avatud akende väljaulatuvate osade suhtes kehtivaid nõudeid ei kohaldata eluruumidele.

| Z1 | Liikurkraanasid, millel on rohkem kui 6 telge, käsitatakse maastikusõidukitena (N3G), kui vähemalt kolme telge saab vedama panna ja kui nad vastavad II lisa punkti 4.3 alapunkti b alapunktide ii ja iii ning punkti 4.3 alapunkti c nõuetele. |
| --- | --- |

Z1

Liikurkraanasid, millel on rohkem kui 6 telge, käsitatakse maastikusõidukitena (N3G), kui vähemalt kolme telge saab vedama panna ja kui nad vastavad II lisa punkti 4.3 alapunkti b alapunktide ii ja iii ning punkti 4.3 alapunkti c nõuetele.

| 4) | XII lisa asendatakse järgmisega:

  „XII LISA

  PIIRARVUD VÄIKESEERIATELE JA SEERIA LÕPETAMISEL

  A.   VÄIKESEERIATE PIIRARVUD






  1. | Artikli 22 kohaselt ühe aasta jooksul Euroopa Liidus registreeritavate, müüdavate või kasutusele võetavate ühte tüüpi kuuluvate sõidukite arv ei tohi ületada järgmises tabelis vastava sõidukikategooria jaoks sätestatud piirarvu:






  Kategooria | Ühikud |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | 1 000 |
| M2, M3 | 0 |
| N1 | 1 000 |
| N2, N3 | 0 |
| O1, O2 | 0 |
| O3, O4 | 0 |

4)

XII lisa asendatakse järgmisega:

„XII LISA

PIIRARVUD VÄIKESEERIATELE JA SEERIA LÕPETAMISEL

A.   VÄIKESEERIATE PIIRARVUD

1.

Artikli 22 kohaselt ühe aasta jooksul Euroopa Liidus registreeritavate, müüdavate või kasutusele võetavate ühte tüüpi kuuluvate sõidukite arv ei tohi ületada järgmises tabelis vastava sõidukikategooria jaoks sätestatud piirarvu:

Kategooria

Ühikud

M1

1 000

M2, M3

0

N1

1 000

N2, N3

0

O1, O2

0

O3, O4

0

| 2. | Artikli 23 kohaselt ühe aasta jooksul ühes liikmesriigis registreeritavate, müüdavate või kasutusele võetavate ühte tüüpi sõidukite arvu määrab asjaomane liikmesriik, kuid see ei tohi ületada järgmises tabelis vastava sõidukikategooria jaoks sätestatud piirarvu:






  Kategooria | Ühikud |
| --- | --- | --- |
| M1 | 100 |
| M2, M3 | 250 |
| N1 | 500 kuni 31. oktoobrini 2016
  250 alates 1. novembrist 2016 |
| N2, N3 | 250 |
| O1, O2 | 500 |
| O3, O4 | 250 |

2.

Artikli 23 kohaselt ühe aasta jooksul ühes liikmesriigis registreeritavate, müüdavate või kasutusele võetavate ühte tüüpi sõidukite arvu määrab asjaomane liikmesriik, kuid see ei tohi ületada järgmises tabelis vastava sõidukikategooria jaoks sätestatud piirarvu:

Kategooria

Ühikud

M1

100

M2, M3

250

N1

500 kuni 31. oktoobrini 2016

250 alates 1. novembrist 2016

N2, N3

250

O1, O2

500

O3, O4

250

| 3. | Komisjoni määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 6 lõike 2 kohaldamisel ühe aasta jooksul ühes liikmesriigis registreeritavate, müüdavate või kasutusele võetavate ühte tüüpi sõidukite arvu määrab asjaomane liikmesriik, kuid see ei tohi ületada järgmises tabelis vastava sõidukikategooria jaoks sätestatud piirarvu:






  Kategooria | Ühikud |
| --- | --- | --- |
| M2, M3 | 1 000 |
| N2, N3 | 1 200 |
| O3, O4 | 2 000 |

3.

Komisjoni määruse (EL) nr 1230/2012 artikli 6 lõike 2 kohaldamisel ühe aasta jooksul ühes liikmesriigis registreeritavate, müüdavate või kasutusele võetavate ühte tüüpi sõidukite arvu määrab asjaomane liikmesriik, kuid see ei tohi ületada järgmises tabelis vastava sõidukikategooria jaoks sätestatud piirarvu:

Kategooria

Ühikud

M2, M3

1 000

N2, N3

1 200

O3, O4

2 000

B.   PIIRARVUD SEERIA LÕPETAMISEL

Suurim igas liikmesriigis kasutusele võetavate komplektsete või komplekteeritud sõidukite arv, kui tegemist on „seeria lõpetamisega”, määratakse liikmesriigi poolt valitud ühel järgmistest viisidest:

| 1. | ühte või mitut tüüpi esindavate sõidukite suurim arv võib M1-kategooria puhul olla kuni 10 % ja kõigi muude kategooriate puhul kuni 30 % eelmisel aastal kõnesolevas liikmesriigis kasutusele võetud vastavat tüüpi sõidukite arvust.
  Kui nimetatud 10 % või vastavalt 30 % moodustab vähem kui 100 sõidukit, võib liikmesriik lubada maksimaalselt 100 sõiduki kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

1.

ühte või mitut tüüpi esindavate sõidukite suurim arv võib M1-kategooria puhul olla kuni 10 % ja kõigi muude kategooriate puhul kuni 30 % eelmisel aastal kõnesolevas liikmesriigis kasutusele võetud vastavat tüüpi sõidukite arvust.

Kui nimetatud 10 % või vastavalt 30 % moodustab vähem kui 100 sõidukit, võib liikmesriik lubada maksimaalselt 100 sõiduki kasutuselevõttu;

| 2. | igasse üksiktüüpi kuuluvate sõidukite piirarvuks on sõidukite arv, millele valmistamispäeval või pärast seda anti vastavustunnistus, mis kehtis vähemalt kolm kuud väljaandmise kuupäevast alates, kuid mille kehtivus lõppes õigusakti jõustumise tõttu.” |
| --- | --- |

2.

igasse üksiktüüpi kuuluvate sõidukite piirarvuks on sõidukite arv, millele valmistamispäeval või pärast seda anti vastavustunnistus, mis kehtis vähemalt kolm kuud väljaandmise kuupäevast alates, kuid mille kehtivus lõppes õigusakti jõustumise tõttu.”

---

(1)  Suurim tehniliselt lubatud täismass

1

(2)  Koos sõidukiga tarnitavad esikaitsesüsteemid peavad vastama määruse (EÜ) nr 78/2009 nõuetele, peavad olema varustatud tüübikinnituse numbriga ning vastavalt märgistatud

2

---

| 8.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/65 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/65

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 215/2014,

7. märts 2014,

millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) rakenduseeskirjad seoses kliimamuutuste alase eesmärgi raames antavate toetuste metoodika, tulemusraamistiku vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramise ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide sekkumiskategooriate nomenklatuuriga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, (1) eriti selle artikli 8 kolmandat lõiku, artikli 22 lõike 7 viiendat lõiku ja artikli 96 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 1303/2013 on sätestatud ühissätted, milles käsitletakse Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF), mis annavad toetust ühtekuuluvuspoliitika raames ja mis tegutsevad nüüd ühises raamistikus. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 1303/2013 on sätestatud ühissätted, milles käsitletakse Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF), mis annavad toetust ühtekuuluvuspoliitika raames ja mis tegutsevad nüüd ühises raamistikus.

| (2) | Käesoleva määruse sätted on sellega tihedasti seotud, kuna nendes käsitletakse kõigi viie Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi (edaspidi „ESI fondid”) fondispetsiifilisi eeskirju kolme või enamat fondi hõlmavatel teemadel, st kliimamuutuste alase eesmärgi tarbeks antavate toetuste metoodika, tulemusraamistiku vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramine ning sekkumiskategooriate nomenklatuur, mis kõik mõjutavad programmide sisu. Et tagada ühtsus kõnealuste sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, et hõlbustada ESI fondide strateegilist kavandamist, ning anda kõigile ELi elanikele igakülgne ülevaade fondidest ja ligipääs neile, on soovitav sätestada ESI fondide kavandamiseks olulised elemendid, mis tuleks määruse (EL) nr 1303/2013 kohaselt ette näha rakendusaktidega, ühes määruses. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määruse sätted on sellega tihedasti seotud, kuna nendes käsitletakse kõigi viie Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi (edaspidi „ESI fondid”) fondispetsiifilisi eeskirju kolme või enamat fondi hõlmavatel teemadel, st kliimamuutuste alase eesmärgi tarbeks antavate toetuste metoodika, tulemusraamistiku vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramine ning sekkumiskategooriate nomenklatuur, mis kõik mõjutavad programmide sisu. Et tagada ühtsus kõnealuste sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, et hõlbustada ESI fondide strateegilist kavandamist, ning anda kõigile ELi elanikele igakülgne ülevaade fondidest ja ligipääs neile, on soovitav sätestada ESI fondide kavandamiseks olulised elemendid, mis tuleks määruse (EL) nr 1303/2013 kohaselt ette näha rakendusaktidega, ühes määruses.

| (3) | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 8 kolmanda lõigu kohaselt on vajalik vastu võtta ühtne metoodika, et määrata kindlaks kliimamuutuste alastele eesmärkidele ettenähtud toetuse tase kõigi viie ESI fondi puhul. Kõnealune metoodika peaks hõlmama ESI fondidest antava toetuse koefitsiendi määramist tasemel, mis kajastab seda, mil määral aitab toetus kaasa kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise eesmärkide saavutamisele. Määratud koefitsienti tuleks liigendada vastavalt sellele, kas toetuse panus kliimamuutuste eesmärkide saavutamisse on märkimisväärne või mõõdukas. Kui toetus ei aita nimetatud eesmärke saavutada või on selle mõju tühine, määratakse koefitsiendiks null. Tuleks rakendada standardkoefitsiente, et kliimamuutustega seotud kulutuste jälgimisele kohaldataks ELi eri poliitikasuundades ühtlustatud lähenemisviisi. Metoodikas peaksid siiski kajastuma iga ESI fondi sekkumiste erinevused. Määruse (EL) nr 1303/2013 kohaselt tuleks ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul siduda koefitsient komisjoni vastuvõetud nomenklatuuris kehtestatud sekkumiskategooriatega. EAFRD puhul tuleks koefitsiendid siduda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1305/2013 (2) sätestatud sihtvaldkondadega ning EMKFi puhul meetmetega, mis sätestatakse liidu tulevases õigusaktis, millega kehtestatakse merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused programmiperioodiks 2014–2020. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 8 kolmanda lõigu kohaselt on vajalik vastu võtta ühtne metoodika, et määrata kindlaks kliimamuutuste alastele eesmärkidele ettenähtud toetuse tase kõigi viie ESI fondi puhul. Kõnealune metoodika peaks hõlmama ESI fondidest antava toetuse koefitsiendi määramist tasemel, mis kajastab seda, mil määral aitab toetus kaasa kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise eesmärkide saavutamisele. Määratud koefitsienti tuleks liigendada vastavalt sellele, kas toetuse panus kliimamuutuste eesmärkide saavutamisse on märkimisväärne või mõõdukas. Kui toetus ei aita nimetatud eesmärke saavutada või on selle mõju tühine, määratakse koefitsiendiks null. Tuleks rakendada standardkoefitsiente, et kliimamuutustega seotud kulutuste jälgimisele kohaldataks ELi eri poliitikasuundades ühtlustatud lähenemisviisi. Metoodikas peaksid siiski kajastuma iga ESI fondi sekkumiste erinevused. Määruse (EL) nr 1303/2013 kohaselt tuleks ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul siduda koefitsient komisjoni vastuvõetud nomenklatuuris kehtestatud sekkumiskategooriatega. EAFRD puhul tuleks koefitsiendid siduda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1305/2013 (2) sätestatud sihtvaldkondadega ning EMKFi puhul meetmetega, mis sätestatakse liidu tulevases õigusaktis, millega kehtestatakse merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused programmiperioodiks 2014–2020.

| (4) | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 viienda lõigu kohaselt on ühtlasi vaja sätestada üksikasjalik kord, mille abil määrata ESI fondide toetatavates programmides sisalduva iga prioriteedi jaoks kindlaks vahe-eesmärgid ja eesmärgid tulemusraamistikus ning hinnata vahe-eesmärkide ja eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 viienda lõigu kohaselt on ühtlasi vaja sätestada üksikasjalik kord, mille abil määrata ESI fondide toetatavates programmides sisalduva iga prioriteedi jaoks kindlaks vahe-eesmärgid ja eesmärgid tulemusraamistikus ning hinnata vahe-eesmärkide ja eesmärkide saavutamist.

| (5) | Et kontrollida, kas vahe-eesmärgid ja eesmärgid vastavad määruse (EL) nr 1303/2013 II lisas sätestatud tingimustele, on vaja salvestada sel eesmärgil kasutatud teave ja tulemusraamistiku loomiseks järgitud metodoloogiline lähenemisviis. Kuigi sellise teabe programmidesse lisamine peaks olema vabatahtlik, peaks sellised dokumendid olema kättesaadavad nii liikmesriigile kui ka komisjonile, et neid saaks kasutada määruse (EL) nr 1303/2013 II lisa kohase tulemusraamistiku väljatöötamisel. |
| --- | --- |

(5)

Et kontrollida, kas vahe-eesmärgid ja eesmärgid vastavad määruse (EL) nr 1303/2013 II lisas sätestatud tingimustele, on vaja salvestada sel eesmärgil kasutatud teave ja tulemusraamistiku loomiseks järgitud metodoloogiline lähenemisviis. Kuigi sellise teabe programmidesse lisamine peaks olema vabatahtlik, peaks sellised dokumendid olema kättesaadavad nii liikmesriigile kui ka komisjonile, et neid saaks kasutada määruse (EL) nr 1303/2013 II lisa kohase tulemusraamistiku väljatöötamisel.

| (6) | Tulemusraamistikus sätestatud vahe-eesmärkide saavutamine on tulemusreservi lõpliku eraldamise eeltingimus ja vahe-eesmärkide olulise saavutamata jätmise korral võidakse vahemaksed peatada. Seepärast on oluline kehtestada üksikasjalik kord vahe-eesmärkide määramiseks ja määratleda täpselt, mida vahe-eesmärkide saavutamine hõlmab. |
| --- | --- |

(6)

Tulemusraamistikus sätestatud vahe-eesmärkide saavutamine on tulemusreservi lõpliku eraldamise eeltingimus ja vahe-eesmärkide olulise saavutamata jätmise korral võidakse vahemaksed peatada. Seepärast on oluline kehtestada üksikasjalik kord vahe-eesmärkide määramiseks ja määratleda täpselt, mida vahe-eesmärkide saavutamine hõlmab.

| (7) | Kuna programmiperioodi lõpuks seatud eesmärkide saavutamine on ESI fondide oluline edumeede ning suutmatus neid saavutada võib anda alust finantskorrektsiooniks, on oluline selgelt kehtestada eesmärkide püstitamise kord ja selgitada täpselt, mida eesmärkide saavutamine või suutmatus seda teha sisaldab. |
| --- | --- |

(7)

Kuna programmiperioodi lõpuks seatud eesmärkide saavutamine on ESI fondide oluline edumeede ning suutmatus neid saavutada võib anda alust finantskorrektsiooniks, on oluline selgelt kehtestada eesmärkide püstitamise kord ja selgitada täpselt, mida eesmärkide saavutamine või suutmatus seda teha sisaldab.

| (8) | Et kajastada edusamme tegevuste rakendamisel prioriteedi raames, on vaja kehtestada peamiste rakendamise etappide omadused. |
| --- | --- |

(8)

Et kajastada edusamme tegevuste rakendamisel prioriteedi raames, on vaja kehtestada peamiste rakendamise etappide omadused.

| (9) | Kui prioriteet hõlmab rohkem kui ühte fondi või piirkonnakategooriat, tuleb selleks, et tulemusraamistik kajastaks adekvaatselt iga fondi ja noorte tööhõive algatuse soovitavaid eesmärke ja tulemusi ning, vajaduse korral, piirkonnakategooriat, ette näha konkreetsed sätted tulemusraamistiku struktuuri ning vahe-eesmärkide ja eesmärkide saavutamise hindamise kohta. Kuna ainult ESF ja ERF annavad rahalisi eraldisi piirkonnakategooria kaupa, ei tohiks viimast pidada oluliseks Ühtekuuluvusfondi, EAFRD ja EMKFi jaoks tulemusraamistiku loomisel. |
| --- | --- |

(9)

Kui prioriteet hõlmab rohkem kui ühte fondi või piirkonnakategooriat, tuleb selleks, et tulemusraamistik kajastaks adekvaatselt iga fondi ja noorte tööhõive algatuse soovitavaid eesmärke ja tulemusi ning, vajaduse korral, piirkonnakategooriat, ette näha konkreetsed sätted tulemusraamistiku struktuuri ning vahe-eesmärkide ja eesmärkide saavutamise hindamise kohta. Kuna ainult ESF ja ERF annavad rahalisi eraldisi piirkonnakategooria kaupa, ei tohiks viimast pidada oluliseks Ühtekuuluvusfondi, EAFRD ja EMKFi jaoks tulemusraamistiku loomisel.

| (10) | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 teise lõigu kohaselt on vaja täpsustada ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi ühised sekkumiskategooriad, et võimaldada liikmesriikidel esitada komisjonile ühtset teavet nimetatud fondide kavandatud kasutuse kohta, samuti teavet fondidest kogu programmiperioodi jooksul eraldatud kumulatiivse toetuse kohta kategooriate kaupa ja tegevuste arvu. Sellega võimaldatakse komisjonil asjakohasel viisil teavitada teisi institutsioone ja Euroopa Liidu kodanikke fondide kasutusest. Sekkumiskategooriaid võib kohaldada muude temaatiliste eesmärkide alusel antava toetuse suhtes, välja arvatud sekkumiskategooriad, mis vastavad otseselt määruses (EL) nr 1303/2013 ja fondispetsiifilistes määrustes sätestatud temaatilistele eesmärkidele või investeerimisprioriteetidele. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 teise lõigu kohaselt on vaja täpsustada ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi ühised sekkumiskategooriad, et võimaldada liikmesriikidel esitada komisjonile ühtset teavet nimetatud fondide kavandatud kasutuse kohta, samuti teavet fondidest kogu programmiperioodi jooksul eraldatud kumulatiivse toetuse kohta kategooriate kaupa ja tegevuste arvu. Sellega võimaldatakse komisjonil asjakohasel viisil teavitada teisi institutsioone ja Euroopa Liidu kodanikke fondide kasutusest. Sekkumiskategooriaid võib kohaldada muude temaatiliste eesmärkide alusel antava toetuse suhtes, välja arvatud sekkumiskategooriad, mis vastavad otseselt määruses (EL) nr 1303/2013 ja fondispetsiifilistes määrustes sätestatud temaatilistele eesmärkidele või investeerimisprioriteetidele.

| (11) | Et võimaldada käesolevas määruses sätestatud meetmete kohaldamist, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(11)

Et võimaldada käesolevas määruses sätestatud meetmete kohaldamist, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (12) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 150 lõike 3 teise lõiguga, võttes arvesse, et kõnealuse määruse artikli 150 lõike 1 alusel loodud fondide koordineerimiskomitee esitas arvamuse, |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 150 lõike 3 teise lõiguga, võttes arvesse, et kõnealuse määruse artikli 150 lõike 1 alusel loodud fondide koordineerimiskomitee esitas arvamuse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

METOODIKA KLIIMAMUUTUSTE ALASTE EESMÄRKIDE TARBEKS ANTAVATE TOETUSTE KINDLAKSMÄÄRAMISEKS IGA ESI FONDI PUHUL

(Volitamine määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 8 kolmanda lõigu alusel)

Artikkel 1

Metoodika kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks ERFist, ESFist ja Ühtekuuluvusfondist antavate toetuste arvutamiseks

1.   ERFist ja Ühtekuuluvusfondist antava toetuse summa, mida tuleb kasutada kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks, arvutatakse kahes etapis:

| (a) | käesoleva määruse I lisa tabelis 1 sätestatud koefitsiente kohaldatakse sekkumisvaldkonna koodi abil kõnealuste koodide alusel esitatud finantsandmete suhtes; |
| --- | --- |

(a)

käesoleva määruse I lisa tabelis 1 sätestatud koefitsiente kohaldatakse sekkumisvaldkonna koodi abil kõnealuste koodide alusel esitatud finantsandmete suhtes;

| (b) | seoses finantsandmetega, mis on esitatud nullkoefitsiendiga sekkumisvaldkonna koodide alusel ning mille puhul finantsandmeid esitatakse temaatilise eesmärgi raames käesoleva määruse I lisa tabelis 5 sätestatud koodide 04 ja 05 alusel, kaalutakse andmeid 40 % koefitsiendiga vastavalt nende panusele kliimamuutuste eesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

(b)

seoses finantsandmetega, mis on esitatud nullkoefitsiendiga sekkumisvaldkonna koodide alusel ning mille puhul finantsandmeid esitatakse temaatilise eesmärgi raames käesoleva määruse I lisa tabelis 5 sätestatud koodide 04 ja 05 alusel, kaalutakse andmeid 40 % koefitsiendiga vastavalt nende panusele kliimamuutuste eesmärkide saavutamisse.

2.   Käesoleva määruse I lisa tabeli 1 alusel kohaldatavaid kliimamuutuste koefitsiente kohaldatakse ka Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames vastavate kategooriate suhtes, mis on määratud kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 (3) artikli 8 lõike 2 teise lõigu alusel.

3.   Kliimamuutuste eesmärkidele ESFist antavad toetused arvutatakse, määrates kindlaks koodi 01 „Toetus üleminekuks vähese CO2-heitega ja ressursitõhusale majandusele” alusel teatatud finantsandmed kooskõlas käesoleva määruse I lisa tabelis 6 sätestatud mõõtmega 6 „Euroopa Sotsiaalfondi teisese valdkonna koodid”.

Artikkel 2

Metoodika kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks EAFRDst antavate toetuste arvutamiseks

1.   EAFRD antava toetuse soovituslik summa, mida tuleb igas programmis kasutada kliimamuutuse eesmärkide tarbeks, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikes 6, arvutatakse, kohaldades käesoleva määruse II lisas sätestatud koefitsiente määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 8 lõike 1 punktis h osutatud rahastamiskavas näidatud kavandatud kulude suhtes seoses määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 5 punkti 3 alapunktis b, punktides 4–5 ja punkti 6 alapunktis b osutatud prioriteetide ja tähelepanu all olevate valdkondadega.

2.   Et esitada teavet määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõigete 4 ja 5 kohaselt kliimamuutuse eesmärkide tarbeks kasutatava toetuse kohta rakendamise aastaaruandes, kohaldatakse lõikes 1 osutatud koefitsiente määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 75 lõikes 2 osutatud kulusid käsitleva teabe suhtes.

Artikkel 3

Metoodika kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks EMFKst antavate toetuste arvutamiseks

1.   EMFKst kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks antav toetus arvutatakse, sidudes koefitsiendid iga EMFKst toetatava peamise meetmega vastavalt iga meetme olulisusele kliimamuutuste valdkonnas.

EMFKst kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks antav toetus arvutatakse järgmise teabe alusel:

| (a) | EMKFi toetuse soovituslik summa, mida tuleb kasutada kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks iga programmi puhul, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikes 6. |
| --- | --- |

(a)

EMKFi toetuse soovituslik summa, mida tuleb kasutada kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks iga programmi puhul, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikes 6.

| (b) | EMFKst toetatavate peamiste meetmete jaoks kehtestatud koefitsiendid, nagu on sätestatud käesoleva määruse III lisas; |
| --- | --- |

(b)

EMFKst toetatavate peamiste meetmete jaoks kehtestatud koefitsiendid, nagu on sätestatud käesoleva määruse III lisas;

| (c) | liikmesriikide poolt rakendamise aastaaruannetes esitatud teave iga meetme rahaliste assigneeringute ja kulude kohta vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõigetele 4 ja 5; |
| --- | --- |

(c)

liikmesriikide poolt rakendamise aastaaruannetes esitatud teave iga meetme rahaliste assigneeringute ja kulude kohta vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõigetele 4 ja 5;

| (d) | liikmesriikide esitatud teave ja andmed rahastamiseks valitud tegevuste kohta vastavalt liidu tulevasele õigusaktile, millega kehtestatakse merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused programmiperioodiks 2014–2020 (EMKFi määrus). |
| --- | --- |

(d)

liikmesriikide esitatud teave ja andmed rahastamiseks valitud tegevuste kohta vastavalt liidu tulevasele õigusaktile, millega kehtestatakse merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused programmiperioodiks 2014–2020 (EMKFi määrus).

2.   Liikmesriik võib teha oma rakenduskavas ettepaneku, et käesoleva määruse III lisas nullkoefitsiendiga kaalutud meetme suhtes kohaldataks 40 % koefitsienti, tingimusel et tal on võimalik tõendada meetme tähtsust kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise eesmärkide saavutamisel.

II   PEATÜKK

TULEMUSRAAMISTIKUS VAHE-EESMÄRKIDE JA EESMÄRKIDE MÄÄRATLEMINE JA NENDE SAAVUTAMISE HINDAMINE

(Volitamine määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 viienda lõigu alusel)

Artikkel 4

Programme ettevalmistavate asutuste dokumenteeritav teave

1.   Programme ettevalmistavad asutused dokumenteerivad teabe metoodika ja kriteeriumide kohta, mida kohaldatakse tulemusraamistiku näitajate valimiseks, et tagada vastavate vahe-eesmärkide ja eesmärkide kooskõla määruse (EL) nr 1303/2013 II lisa punktis 3 sätestatud tingimustega nii kõikide ESI fondidest toetatavate programmide ja prioriteetide kui ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1304/2013 (4) artiklis 16 osutatud noorte tööhõive algatusele ette nähtud sihtotstarbelise eraldise osas, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 II lisa punktis 1 sätestatud erandeid.

2.   Programme ettevalmistavate asutuste dokumenteeritav teave peab võimaldama kontrollida vastavust määruse (EL) nr 1303/2013 II lisa punktis 3 vahe-eesmärkide ja eesmärkide kohta sätestatud tingimustele. See hõlmab järgmist:

| (a) | andmed või tõendid, millega hinnata vahe-eesmärkide ja eesmärkide väärtust, ja arvutusmeetod, nt andmed ühikukulude, võrdlusnäitajate, tavapärase või varasema rakendamise määra, eksperdinõuannete ja eelhindamise järelduste kohta; |
| --- | --- |

(a)

andmed või tõendid, millega hinnata vahe-eesmärkide ja eesmärkide väärtust, ja arvutusmeetod, nt andmed ühikukulude, võrdlusnäitajate, tavapärase või varasema rakendamise määra, eksperdinõuannete ja eelhindamise järelduste kohta;

| (b) | sellistele tegevustele ettenähtud rahaliste eraldiste osakaal, millele vastavad väljundnäitajad ja rakendamise olulisimad etapid on kindlaksmääratud tulemusraamistikus, ning selgitus selle kohta, kuidas nimetatud osakaal on arvutatud; |
| --- | --- |

(b)

sellistele tegevustele ettenähtud rahaliste eraldiste osakaal, millele vastavad väljundnäitajad ja rakendamise olulisimad etapid on kindlaksmääratud tulemusraamistikus, ning selgitus selle kohta, kuidas nimetatud osakaal on arvutatud;

| (c) | teave selle kohta, kuidas on kohaldatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 15 lõike 1 punkti b alapunktis iv sätestatud tulemusraamistiku järjepidevat toimimist tagavaid metoodikat ja mehhanisme; |
| --- | --- |

(c)

teave selle kohta, kuidas on kohaldatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 15 lõike 1 punkti b alapunktis iv sätestatud tulemusraamistiku järjepidevat toimimist tagavaid metoodikat ja mehhanisme;

| (d) | kui tulemusraamistik sisaldab tulemusnäitajaid või rakendamise olulisimaid etappe, siis selgitus nende valimise kohta. |
| --- | --- |

(d)

kui tulemusraamistik sisaldab tulemusnäitajaid või rakendamise olulisimaid etappe, siis selgitus nende valimise kohta.

3.   Teave tulemusraamistiku näitajate valimiseks ja programme ettevalmistavate asutuste dokumenteeritavate vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramiseks kohaldatava metoodika ja kriteeriumide kohta tehakse kättesaadavaks komisjoni taotlusel.

4.   Käesoleva artikli lõigetes 1–3 osutatud nõudeid kohaldatakse ka vahe-eesmärkide ja eesmärkide läbivaatamise suhtes vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 30.

Artikkel 5

Vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramine

1.   Vahe-eesmärgid ja eesmärgid määratakse kindlaks prioriteedi tasandil, välja arvatud artiklis 7 osutatud juhtudel. Tulemusraamistikus sätestatud väljundnäitajate ja rakendamise olulisimate etappide osakaal prioriteetsele suunale määratud rahalises eraldises peab olema rohkem kui 50 %. Selle summa kindlaksmääramiseks arvestatakse näitajale või rakendamise olulisele etapile eraldatud summat ainult üks kord.

2.   Kõikide ESI fondide puhul, välja arvatud EAFRD, osutavad finantsnäitajaga seotud vahe-eesmärgid ja eesmärgid rahastamiskõlblike kulude kogusummale, mis on kirjendatud sertifitseerimisasutuste raamatupidamissüsteemides ja kõnealuse sertifitseerimisasutuse poolt kinnitatud vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 126 punktile c.

EAFRD puhul osutavad nimetatud eesmärgid avaliku sektori kantud kulude kogusummale, mis on kirjendatud ühisesse järelevalve ja hindamise süsteemi.

3.   Kõikide ESI fondide puhul, välja arvatud ESF ja EAFRD, osutavad väljundnäitaja vahe-eesmärk ja eesmärk tegevustele, kus kõik väljundit tootvad meetmed on täies ulatuses rakendatud, kuid mille eest ei ole tingimata tehtud kõiki vajalikke makseid.

ESFi puhul ning EAFRD puhul seoses määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 16, artikli 19 lõike 1 punkti c, artikli 21 lõike 1 punktide a ja b ning artiklite 27, 28, 29, 30, 31, 33, 34 kohaste meetmetega võivad eesmärgid olla seotud ka selliste tegevustega saavutatud väärtusega, millega on alustatud, kuid mille puhul teatavad väljundit tootvad meetmed ei ole veel lõpule viidud.

Muude EAFRD meetmete puhul osutavad eesmärgid lõpetatud tegevustele määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 14 tähenduses.

4.   Rakendamise olulisim etapp on prioriteedi tegevuste elluviimise tähtis osa, mille lõpuleviimist on võimalik kontrollida ja väljendada arvu või protsendimäärana. Käesoleva määruse artiklite 6 ja 7 kohaldamisel käsitatakse rakendamise olulisimaid etappe näitajatena.

5.   Tulemusnäitajat kasutatakse üksnes siis, kui see on asjakohane ja tihedalt seotud toetatavate poliitiliste sekkumismeetmetega.

6.   Kui leitakse, et käesoleva määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud teave põhineb valedel eeldustel, mis viib eesmärkide ja vahe-eesmärkide ala- või ülehindamiseni, võib seda pidada nõuetekohaselt põhjendatud juhuks määruse (EL) nr 1303/2013 II lisa punkti 5 tähenduses.

Artikkel 6

Vahe-eesmärkide ja eesmärkide saavutamine

1.   Vahe-eesmärkide ja eesmärkide saavutamist hinnatakse, võttes arvesse kõiki tulemusraamistikus sisalduvaid näitajaid ja rakendamise olulisimaid etappe, mis on kehtestatud prioriteedi tasandil määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 8 tähenduses, välja arvatud käesoleva määruse artiklis 7 osutatud juhtudel.

2.   Prioriteedi vahe-eesmärgid või eesmärgid loetakse saavutatuks, kui kõik asjaomases tulemusraamistikus sisalduvad näitajad on saavutanud vähemalt 85 % vahe-eesmärgi väärtusest 2018. aasta lõpuks või vähemalt 85 % eesmärgi väärtusest 2023. aasta lõpuks. Erandina võib juhul, kui tulemusraamistik sisaldab kolme või enamat näitajat, pidada prioriteedi vahe-eesmärke või eesmärke saavutatuks, kui kõigi näitajatega seoses peale ühe saavutatakse 85 % vahe-eesmärkide väärtustest 2018. aasta lõpuks või 85 % nende eesmärkide väärtustest 2023. aasta lõpuks. Näitaja puhul, millega seoses ei saavutata 85 % vahe-eesmärgi või eesmärgi väärtusest, peab saavutama vähemalt 75 % vahe-eesmärgi või eesmärgi väärtusest.

3.   Sellise prioriteedi puhul, mille tulemusraamistikus sisaldub üksnes kaks näitajat, loetakse olukorda, kus mõlema näitajaga seoses ei ole saavutatud 65 % vahe-eesmärgi väärtusest 2018. aasta lõpuks, oluliseks suutmatuseks saavutada vahe-eesmärke. Kui mõlema näitajaga seoses ei ole saavutatud 65 % vahe-eesmärgi väärtusest 2023. aasta lõpuks, loetakse seda oluliseks suutmatuseks saavutada eesmärke.

4.   Sellise prioriteedi puhul, mille tulemusraamistikus sisaldub rohkem kui kaks näitajat, loetakse olukorda, kus mõlema näitajaga seoses ei ole saavutatud 65 % vahe-eesmärgi väärtusest 2018. aasta lõpuks, oluliseks suutmatuseks saavutada vahe-eesmärke. Kui vähemalt kahe näitajaga seoses ei ole saavutatud 65 % vahe-eesmärgi väärtusest 2023. aasta lõpuks, loetakse seda oluliseks suutmatuseks saavutada eesmärke.

Artikkel 7

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 1 punktides a ja b osutatud prioriteetsete suundade ning noorte tööhõive algatuse integreerimiseks vajalike prioriteetsete suundade tulemusraamistik

1.   Tulemusraamistiku jaoks valitud näitajad ja rakendamise olulisimad etapid, nende vahe-eesmärgid ja eesmärgid ning nende saavutamise väärtused liigitatakse fondi ning ERFi ja ESFi puhul piirkonnakategooria kaupa.

2.   Käesoleva määruse artikli 4 lõikes 2 nõutav teave esitatakse fondi ja vajaduse korral piirkonnakategooria kaupa.

3.   Vahe-eesmärkide ja eesmärkide saavutamist hinnatakse prioriteedi raames eraldi iga fondi ja iga piirkonnakategooria puhul, võttes arvesse näitajaid, nende vahe-eesmärke ja eesmärke ning nende saavutamise väärtusi, mis on liigitatud fondi ja piirkonnakategooria kaupa. Tulemusraamistikus sätestatud väljundnäitajate ja rakendamise olulisimate etappide osakaal fondile ning vajaduse korral piirkonnakategooriale määratud rahalises eraldises peab olema rohkem kui 50 %. Selle summa kindlaksmääramiseks arvestatakse näitajale või rakendamise olulisele etapile eraldatud summat ainult üks kord.

4.   Kui noorte tööhõive algatuse vahendeid kavandatakse määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 18 punkti c kohaselt prioriteetse suuna osana, koostatakse noorte tööhõive algatuse jaoks eraldi tulemusraamistik ning kõnealuse algatuse jaoks kehtestatud vahe-eesmärkide saavutamist hinnatakse eraldi prioriteetse suuna ülejäänud osast.

III   PEATÜKK

MAJANDUSKASVU JA TÖÖHÕIVE INVESTEERINGUTE EESMÄRGI ALLA KUULUVATE ERFI, ESFI JA ÜHTEKUULUVUSFONDI SEKKUMISKATEGOORIATE NOMENKLATUUR

Artikkel 8

ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi sekkumiskategooriad

(Volitamine määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 teise lõigu alusel)

1.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 teises lõigus osutatud sekkumiskategooriate nomenklatuur on esitatud käesoleva määruse I lisa tabelites 1–8. Nimetatud tabelites sätestatud koode kohaldatakse ERFi suhtes seoses majanduskasvu ja tööhõive investeeringute eesmärgiga, Ühtekuuluvusfondi, ESFi ja noorte tööhõive algatuse suhtes, nagu on täpsustatud käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3.

2.   Käesoleva määruse I lisa tabelis 1 sätestatud koode 001–101 kohaldatakse üksnes ERFi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes.

Käesoleva määruse I lisa tabelis 1 sätestatud koode 102–120 kohaldatakse üksnes ESFi suhtes.

Käesoleva määruse I lisa tabelis 1 sätestatud koodi 103 kohaldatakse üksnes noorte tööhõive algatuse suhtes.

Käesoleva määruse I lisa tabelis 1 sätestatud koode 121, 122 ja 123 kohaldatakse ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja ESFi suhtes.

3.   Käesoleva määruse I lisa tabelites 2–4, 7 ja 8 sätestatud koode kohaldatakse ERFi, ESFi, noorte tööhõive algatuse ja Ühtekuuluvusfondi suhtes.

Käesoleva määruse I lisa tabelis 5 sätestatud koode kohaldatakse üksnes ERFi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes.

Käesoleva määruse I lisa tabelis 6 sätestatud koode kohaldatakse üksnes ESFi ja noorte tööhõive algatuse suhtes.

IV   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval peale selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 3 ja III lisa kohaldatakse alates EMKFi määruse jõustumisest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 487, 20.12.2013, lk 487).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1299/2013, 17. detsember 2013, erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, lk 259).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).

4

---

LISA I

Fondide
   (1)
  sekkumiskategooriate valdkonnad ja koodid majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning noorte tööhõive algatuse raames aastateks 2014–2020 vastavalt artiklitele 1 ja 8

TABEL 1:   SEKKUMISVALDKONDA KÄSITLEVAD KOODID

| 1. | SEKKUMISVALDKOND |
| --- | --- |

1.

Koefitsient kliimamuutuste alaste eesmärkide saavutamiseks antavate toetuste arvutamiseks

I   Tootlik investeering:

| 001 | Üldine tootlik investeering väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse (VKEd) |
| --- | --- |

001

Üldine tootlik investeering väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse (VKEd)

0 %

| 002 | Teadusuuringud ja innovatsioon suurtes ettevõtetes |
| --- | --- |

002

Teadusuuringud ja innovatsioon suurtes ettevõtetes

0 %

| 003 | Tootlik investeering suurtesse ettevõtetesse seoses vähese CO2-heitega majanduse edendamisega |
| --- | --- |

003

Tootlik investeering suurtesse ettevõtetesse seoses vähese CO2-heitega majanduse edendamisega

40 %

| 004 | Tootlik investeering, mis on seotud suurte ettevõtete ja VKEde vahelise koostööga info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi „IKT”) toodete ja teenuste, e-kaubanduse ja sellealase nõudluse edendamiseks |
| --- | --- |

004

Tootlik investeering, mis on seotud suurte ettevõtete ja VKEde vahelise koostööga info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi „IKT”) toodete ja teenuste, e-kaubanduse ja sellealase nõudluse edendamiseks

0 %

II   Põhiteenuste osutamiseks vajalik taristu ja sellega seotud investeering:

Energiataristu

| 005 | Elektrienergia (salvestamine ja ülekanne) |
| --- | --- |

005

Elektrienergia (salvestamine ja ülekanne)

0 %

| 006 | Elektrienergia (TEN-E salvestamine ja ülekanne) |
| --- | --- |

006

Elektrienergia (TEN-E salvestamine ja ülekanne)

0 %

| 007 | Maagaas |
| --- | --- |

007

Maagaas

0 %

| 008 | Maagaas (TEN-E) |
| --- | --- |

008

Maagaas (TEN-E)

0 %

| 009 | Taastuvenergia: tuul |
| --- | --- |

009

Taastuvenergia: tuul

100 %

| 010 | Taastuvenergia: päike |
| --- | --- |

010

Taastuvenergia: päike

100 %

| 011 | Taastuvenergia: biomass |
| --- | --- |

011

Taastuvenergia: biomass

100 %

| 012 | Muu taastuvenergia (sealhulgas hüdroelekter, geotermiline ja mereenergia) ning taastuvenergia integreerimine (sealhulgas salvestamine, elektrienergia muundamine gaasiks ning taastuvvesiniktehnoloogia taristu) |
| --- | --- |

012

Muu taastuvenergia (sealhulgas hüdroelekter, geotermiline ja mereenergia) ning taastuvenergia integreerimine (sealhulgas salvestamine, elektrienergia muundamine gaasiks ning taastuvvesiniktehnoloogia taristu)

100 %

| 013 | Riikliku taristu energiatõhususe parandamine, näidisprojektid ja toetusmeetmed |
| --- | --- |

013

Riikliku taristu energiatõhususe parandamine, näidisprojektid ja toetusmeetmed

100 %

| 014 | Olemasolevate eluruumide energiatõhususe parandamine, näidisprojektid ja toetusmeetmed |
| --- | --- |

014

Olemasolevate eluruumide energiatõhususe parandamine, näidisprojektid ja toetusmeetmed

100 %

| 015 | Keskmisel ja madalpingel töötavad arukad energiajaotussüsteemid (sh nutivõrgud ja IKT-süsteemid) |
| --- | --- |

015

Keskmisel ja madalpingel töötavad arukad energiajaotussüsteemid (sh nutivõrgud ja IKT-süsteemid)

100 %

| 016 | Suure tõhususega koostootmine ning kaugküte |
| --- | --- |

016

Suure tõhususega koostootmine ning kaugküte

100 %

Keskkonnataristu

| 017 | Olmejäätmete käitlemine (sh meetmed olmejäätmete miinimumini vähendamiseks, sorteerimiseks, ringlussevõtuks) |
| --- | --- |

017

Olmejäätmete käitlemine (sh meetmed olmejäätmete miinimumini vähendamiseks, sorteerimiseks, ringlussevõtuks)

0 %

| 018 | Olmejäätmete käitlemine (sh mehhaanilis-bioloogilise töötlemise, termilise töötlemise, põletamise ja prügilasse ladestamise meetmed) |
| --- | --- |

018

Olmejäätmete käitlemine (sh mehhaanilis-bioloogilise töötlemise, termilise töötlemise, põletamise ja prügilasse ladestamise meetmed)

0 %

| 019 | Kaubandus-, tööstus- või ohtlike jäätmete käitlemine |
| --- | --- |

019

Kaubandus-, tööstus- või ohtlike jäätmete käitlemine

0 %

| 020 | Inimtarbeks vajalik veevarustus (kaevandamise, töötlemise, ladustamise ja jaotamise taristu) |
| --- | --- |

020

Inimtarbeks vajalik veevarustus (kaevandamise, töötlemise, ladustamise ja jaotamise taristu)

0 %

| 021 | Veemajandus ja joogivee kaitse (sh vesikonna majandamine, veevarustus, konkreetsed kliimamuutustega kohanemise meetmed, veearvestite lugemine piirkonna- ja tarbija tasandil, tasude kogumise süsteemid ja lekete vähendamine) |
| --- | --- |

021

Veemajandus ja joogivee kaitse (sh vesikonna majandamine, veevarustus, konkreetsed kliimamuutustega kohanemise meetmed, veearvestite lugemine piirkonna- ja tarbija tasandil, tasude kogumise süsteemid ja lekete vähendamine)

40 %

| 022 | Reovee puhastamine |
| --- | --- |

022

Reovee puhastamine

0 %

| 023 | Keskkonnameetmed, mille eesmärk on vähendada ja/või vältida kasvuhoonegaaside heidet (sh metaani töötlemine ja ladustamine ning kompostimine) |
| --- | --- |

023

Keskkonnameetmed, mille eesmärk on vähendada ja/või vältida kasvuhoonegaaside heidet (sh metaani töötlemine ja ladustamine ning kompostimine)

100 %

Transporditaristu

| 024 | Raudteed (TEN-T põhivõrk) |
| --- | --- |

024

Raudteed (TEN-T põhivõrk)

40 %

| 025 | Raudteed (TEN-T üldvõrk) |
| --- | --- |

025

Raudteed (TEN-T üldvõrk)

40 %

| 026 | Muud raudteed |
| --- | --- |

026

Muud raudteed

40 %

| 027 | Raudteeveerem |
| --- | --- |

027

Raudteeveerem

40 %

| 028 | TEN-T kiirteed ja maanteed — põhivõrk (uued) |
| --- | --- |

028

TEN-T kiirteed ja maanteed — põhivõrk (uued)

0 %

| 029 | TEN-T kiirteed ja maanteed — üldvõrk (uued) |
| --- | --- |

029

TEN-T kiirteed ja maanteed — üldvõrk (uued)

0 %

| 030 | Kõrvalmaanteede ühendused TEN-T teedevõrgu ja -sõlmedega (uued) |
| --- | --- |

030

Kõrvalmaanteede ühendused TEN-T teedevõrgu ja -sõlmedega (uued)

0 %

| 031 | Muud riiklikud ja piirkondlikud maanteed (uued) |
| --- | --- |

031

Muud riiklikud ja piirkondlikud maanteed (uued)

0 %

| 032 | Kohalik teedevõrk (uus) |
| --- | --- |

032

Kohalik teedevõrk (uus)

0 %

| 033 | Taastatud või täiustatud TEN-T maanteed |
| --- | --- |

033

Taastatud või täiustatud TEN-T maanteed

0 %

| 034 | Muu taastatud või täiustatud tee (kiirtee, riiklik, piirkondlik või kohalik tee) |
| --- | --- |

034

Muu taastatud või täiustatud tee (kiirtee, riiklik, piirkondlik või kohalik tee)

0 %

| 035 | Mitmeliigiline transport (TEN-T) |
| --- | --- |

035

Mitmeliigiline transport (TEN-T)

40 %

| 036 | Mitmeliigiline transport |
| --- | --- |

036

Mitmeliigiline transport

40 %

| 037 | Lennujaamad (TEN-T) (2) |
| --- | --- |

037

Lennujaamad (TEN-T) (2)

0 %

| 038 | Muud lennujaamad (2) |
| --- | --- |

038

Muud lennujaamad (2)

0 %

| 039 | Meresadamad (TEN-T) |
| --- | --- |

039

Meresadamad (TEN-T)

40 %

| 040 | Muud meresadamad |
| --- | --- |

040

Muud meresadamad

40 %

| 041 | Siseveeteed ja sadamad (TEN-T) |
| --- | --- |

041

Siseveeteed ja sadamad (TEN-T)

40 %

| 042 | Siseveeteed ja sadamad (piirkondlikud ja kohalikud) |
| --- | --- |

042

Siseveeteed ja sadamad (piirkondlikud ja kohalikud)

40 %

Säästev transport

| 043 | Puhta linnatranspordi taristu ja edendamine (sh seadmed ja veerem) |
| --- | --- |

043

Puhta linnatranspordi taristu ja edendamine (sh seadmed ja veerem)

40 %

| 044 | Arukad transpordisüsteemid (sh nõudluse juhtimise, teemaksusüsteemide, IT seire-, kontrolli- ja teabesüsteemide kehtestamiseks) |
| --- | --- |

044

Arukad transpordisüsteemid (sh nõudluse juhtimise, teemaksusüsteemide, IT seire-, kontrolli- ja teabesüsteemide kehtestamiseks)

40 %

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) taristu

| 045 | IKT: Tuum-/tagasiühenduse võrk |
| --- | --- |

045

IKT: Tuum-/tagasiühenduse võrk

0 %

| 046 | IKT: Kiire lairibavõrk (juurdepääs/kliendiliin; >/= 30 Mbps) |
| --- | --- |

046

IKT: Kiire lairibavõrk (juurdepääs/kliendiliin; >/= 30 Mbps)

0 %

| 047 | IKT: Ülikiire lairibavõrk (juurdepääs/kliendiliin; >/= 100 Mbps) |
| --- | --- |

047

IKT: Ülikiire lairibavõrk (juurdepääs/kliendiliin; >/= 100 Mbps)

0 %

| 048 | IKT: Muud liiki IKT taristu / suuremahulised arvutisüsteemid/seadmed (sh e-taristu, andmekeskused ja sensorid; ka siis, kui need on integreeritud muu taristuga, näiteks uurimisasutused, keskkonna- ja sotsiaalvaldkonna taristu) |
| --- | --- |

048

IKT: Muud liiki IKT taristu / suuremahulised arvutisüsteemid/seadmed (sh e-taristu, andmekeskused ja sensorid; ka siis, kui need on integreeritud muu taristuga, näiteks uurimisasutused, keskkonna- ja sotsiaalvaldkonna taristu)

0 %

III   Sotsiaal-, tervishoiu- ja haridusevaldkonna taristu ja sellega seotud investeering:

| 049 | Kolmanda taseme hariduse jaoks vajalik taristu |
| --- | --- |

049

Kolmanda taseme hariduse jaoks vajalik taristu

0 %

| 050 | Kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduse jaoks vajalik taristu |
| --- | --- |

050

Kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduse jaoks vajalik taristu

0 %

| 051 | Koolihariduse (põhi- ja keskharidus) jaoks vajalik taristu |
| --- | --- |

051

Koolihariduse (põhi- ja keskharidus) jaoks vajalik taristu

0 %

| 052 | Väikelaste hariduse ja hoiu jaoks vajalik taristu |
| --- | --- |

052

Väikelaste hariduse ja hoiu jaoks vajalik taristu

0 %

| 053 | Tervishoid |
| --- | --- |

053

Tervishoid

0 %

| 054 | Eluasemed |
| --- | --- |

054

Eluasemed

0 %

| 055 | Muu sotsiaalvaldkonna taristu, mis aitab kaasa piirkondlikule ja kohalikule arengule |
| --- | --- |

055

Muu sotsiaalvaldkonna taristu, mis aitab kaasa piirkondlikule ja kohalikule arengule

0 %

IV   Sisemise potentsiaali arendamine:

Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon

| 056 | Investeeringud taristusse, suutlikkusse ja seadmetesse VKEdes, mis on otseselt seotud teadustegevuse ja innovatsiooniga |
| --- | --- |

056

Investeeringud taristusse, suutlikkusse ja seadmetesse VKEdes, mis on otseselt seotud teadustegevuse ja innovatsiooniga

0 %

| 057 | Investeeringud taristusse, suutlikkusse ja seadmetesse suurtes ettevõtetes, mis on otseselt seotud teadustegevuse ja innovatsiooniga |
| --- | --- |

057

Investeeringud taristusse, suutlikkusse ja seadmetesse suurtes ettevõtetes, mis on otseselt seotud teadustegevuse ja innovatsiooniga

0 %

| 058 | Teadusuuringute ja innovatsiooni taristu (avalik sektor) |
| --- | --- |

058

Teadusuuringute ja innovatsiooni taristu (avalik sektor)

0 %

| 059 | Teadusuuringute ja innovatsiooni taristu (erasektor, sh teaduspargid) |
| --- | --- |

059

Teadusuuringute ja innovatsiooni taristu (erasektor, sh teaduspargid)

0 %

| 060 | Teadus- ja innovatsioonialane tegevus riiklikes uurimiskeskustes ja oskuskeskustes, sh võrgustike loomine |
| --- | --- |

060

Teadus- ja innovatsioonialane tegevus riiklikes uurimiskeskustes ja oskuskeskustes, sh võrgustike loomine

0 %

| 061 | Teadus- ja innovatsioonialane tegevus erasektori uurimiskeskustes, sh võrgustike loomine |
| --- | --- |

061

Teadus- ja innovatsioonialane tegevus erasektori uurimiskeskustes, sh võrgustike loomine

0 %

| 062 | Tehnosiire ning ülikoolide ja ettevõtjate koostöö, mis toetab eelkõige VKEsid |
| --- | --- |

062

Tehnosiire ning ülikoolide ja ettevõtjate koostöö, mis toetab eelkõige VKEsid

0 %

| 063 | Klastrite toetamine ja ärivõrgustikud, mis toetavad eelkõige VKEsid |
| --- | --- |

063

Klastrite toetamine ja ärivõrgustikud, mis toetavad eelkõige VKEsid

0 %

| 064 | Teadusuuringud ja innovatsioon VKEdes (sh innovatsiooniosakute süsteem, protsessi, kujunduse, teenuste ja sotsiaalvaldkonnaga seotud innovatsioon) |
| --- | --- |

064

Teadusuuringud ja innovatsioon VKEdes (sh innovatsiooniosakute süsteem, protsessi, kujunduse, teenuste ja sotsiaalvaldkonnaga seotud innovatsioon)

0 %

| 065 | Teadusuuringute ja innovatsiooni taristu, protsessid, tehnosiire ja ettevõtjate koostöö, mis keskendub vähese CO2-heitega majanduse edendamisele ning kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamisele |
| --- | --- |

065

Teadusuuringute ja innovatsiooni taristu, protsessid, tehnosiire ja ettevõtjate koostöö, mis keskendub vähese CO2-heitega majanduse edendamisele ning kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamisele

100 %

Ettevõtete areng

| 066 | Kõrgetasemelised tugiteenused VKEdele ja VKEde rühmadele (sh juhtimis-, turundus- ja kujundusega seotud teenused) |
| --- | --- |

066

Kõrgetasemelised tugiteenused VKEdele ja VKEde rühmadele (sh juhtimis-, turundus- ja kujundusega seotud teenused)

0 %

| 067 | VKEde äritegevuse arendamine, ettevõtluse ja inkubatsiooni toetamine (sh toetus kõrvalettevõtetele (spin-offs ja spin-outs) |
| --- | --- |

067

VKEde äritegevuse arendamine, ettevõtluse ja inkubatsiooni toetamine (sh toetus kõrvalettevõtetele (spin-offs ja spin-outs)

0 %

| 068 | Energiatõhusus ja näidisprojektid VKEdes ning toetusmeetmed |
| --- | --- |

068

Energiatõhusus ja näidisprojektid VKEdes ning toetusmeetmed

100 %

| 069 | Keskkonnasõbralike tootmisprotsesside ja ressursitõhususe toetamine VKEdes |
| --- | --- |

069

Keskkonnasõbralike tootmisprotsesside ja ressursitõhususe toetamine VKEdes

40 %

| 070 | Suurettevõtete energiatõhususe edendamine |
| --- | --- |

070

Suurettevõtete energiatõhususe edendamine

100 %

| 071 | Selliste teenuste pakkumisele spetsialiseerunud ettevõtete arendamine ja edendamine, mis aitavad kaasa vähese CO2-heitega majanduse arendamisele ja kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamisele (sh toetus sellistele teenustele) |
| --- | --- |

071

Selliste teenuste pakkumisele spetsialiseerunud ettevõtete arendamine ja edendamine, mis aitavad kaasa vähese CO2-heitega majanduse arendamisele ja kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamisele (sh toetus sellistele teenustele)

100 %

| 072 | VKEde ettevõtlustaristu (sh tööstuspargid ja tootmiskohad) |
| --- | --- |

072

VKEde ettevõtlustaristu (sh tööstuspargid ja tootmiskohad)

0 %

| 073 | Toetus sotsiaalsetele ettevõtetele (VKEd) |
| --- | --- |

073

Toetus sotsiaalsetele ettevõtetele (VKEd)

0 %

| 074 | Turismialaste väärtuste arendamine ja edendamine VKEdes |
| --- | --- |

074

Turismialaste väärtuste arendamine ja edendamine VKEdes

0 %

| 075 | Turismialaste teenuste arendamine ja edendamine VKEdes või VKEde jaoks |
| --- | --- |

075

Turismialaste teenuste arendamine ja edendamine VKEdes või VKEde jaoks

0 %

| 076 | Kultuuri- ja loomevara arendamine ja edendamine VKEdes |
| --- | --- |

076

Kultuuri- ja loomevara arendamine ja edendamine VKEdes

0 %

| 077 | Kultuuri- ja loometeenuste arendamine ja edendamine VKEdes või VKEde jaoks |
| --- | --- |

077

Kultuuri- ja loometeenuste arendamine ja edendamine VKEdes või VKEde jaoks

0 %

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) — nõudluse stimuleerimine, rakendused ja teenused

| 078 | E-valitsuse teenused ja rakendused (sh e-riigihanked, IKT meetmed, millega toetatakse avaliku halduse reformi, küberjulgeolek, usaldust ja eraelu puutumatust käsitlevad meetmed, e-õigus ja e-demokraatia) |
| --- | --- |

078

E-valitsuse teenused ja rakendused (sh e-riigihanked, IKT meetmed, millega toetatakse avaliku halduse reformi, küberjulgeolek, usaldust ja eraelu puutumatust käsitlevad meetmed, e-õigus ja e-demokraatia)

0 %

| 079 | Juurdepääs avaliku sektori teabele (sh avaandmed, e-kultuur, digitaalraamatukogud, digitaalne infosisu ja e-turism) |
| --- | --- |

079

Juurdepääs avaliku sektori teabele (sh avaandmed, e-kultuur, digitaalraamatukogud, digitaalne infosisu ja e-turism)

0 %

| 080 | E-kaasatuse, e-juurdepääsetavuse, e-õppe ja e-hariduse teenused ja rakendused, digitaaloskused |
| --- | --- |

080

E-kaasatuse, e-juurdepääsetavuse, e-õppe ja e-hariduse teenused ja rakendused, digitaaloskused

0 %

| 081 | IKT lahendused tervislikuks ja aktiivseks vananemiseks ning e-tervise teenused ja rakendused (sh e-hooldus ja ühiskava „Intelligentne elukeskkond”) |
| --- | --- |

081

IKT lahendused tervislikuks ja aktiivseks vananemiseks ning e-tervise teenused ja rakendused (sh e-hooldus ja ühiskava „Intelligentne elukeskkond”)

0 %

| 082 | IKT teenused ja rakendused VKEdele (sh e-kaubandus, e-äri ning võrgustikupõhised äriprotsessid), eluslaborid, veebiettevõtlus ja IKT idufirmade loomine |
| --- | --- |

082

IKT teenused ja rakendused VKEdele (sh e-kaubandus, e-äri ning võrgustikupõhised äriprotsessid), eluslaborid, veebiettevõtlus ja IKT idufirmade loomine

0 %

Keskkond

| 083 | Õhukvaliteedi meetmed |
| --- | --- |

083

Õhukvaliteedi meetmed

40 %

| 084 | Saastuse kompleksne vältimine ja kontroll (IPPC) |
| --- | --- |

084

Saastuse kompleksne vältimine ja kontroll (IPPC)

40 %

| 085 | Bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja suurendamine, looduskaitse ja roheline taristu |
| --- | --- |

085

Bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja suurendamine, looduskaitse ja roheline taristu

40%

| 086 | Natura 2000 alade kaitse, taastamine ja säästev kasutamine |
| --- | --- |

086

Natura 2000 alade kaitse, taastamine ja säästev kasutamine

40% %

| 087 | Kliimamuutustega kohanemise meetmed ja kliimaga seotud riskide (nt erosioon, tulekahjud, üleujutused, tormid ja põud) ennetamine ja ohjamine, sealhulgas teadlikkuse tõstmine, kodanikukaitse ja katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid ja taristud |
| --- | --- |

087

Kliimamuutustega kohanemise meetmed ja kliimaga seotud riskide (nt erosioon, tulekahjud, üleujutused, tormid ja põud) ennetamine ja ohjamine, sealhulgas teadlikkuse tõstmine, kodanikukaitse ja katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid ja taristud

100 %

| 088 | Muude kui kliimaga seotud loodusriskide (st maavärinad) ning inimtegevusega seotud riskide (nt tehnoloogiaalased õnnetusjuhtumid) ennetamine ja ohjamine, sealhulgas teadlikkuse tõstmine, kodanikukaitse ja katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid ja taristud |
| --- | --- |

088

Muude kui kliimaga seotud loodusriskide (st maavärinad) ning inimtegevusega seotud riskide (nt tehnoloogiaalased õnnetusjuhtumid) ennetamine ja ohjamine, sealhulgas teadlikkuse tõstmine, kodanikukaitse ja katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid ja taristud

0 %

| 089 | Tööstuspiirkondade ja saastunud maa taastamine |
| --- | --- |

089

Tööstuspiirkondade ja saastunud maa taastamine

0 %

| 090 | Jalgratta- ja jalakäijateed |
| --- | --- |

090

Jalgratta- ja jalakäijateed

100 %

| 091 | Looduslike alade turismivõimaluste arendamine ja edendamine |
| --- | --- |

091

Looduslike alade turismivõimaluste arendamine ja edendamine

0 %

| 092 | Riigi turismialaste väärtuste kaitse, arendamine ja edendamine |
| --- | --- |

092

Riigi turismialaste väärtuste kaitse, arendamine ja edendamine

0 %

| 093 | Riigi turismiteenuste kaitse, arendamine ja edendamine |
| --- | --- |

093

Riigi turismiteenuste kaitse, arendamine ja edendamine

0 %

| 094 | Riigi kultuuripärandi kaitse, arendamine ja edendamine |
| --- | --- |

094

Riigi kultuuripärandi kaitse, arendamine ja edendamine

0 %

| 095 | Riigi kultuuripärandiga seotud teenuste arendamine ja edendamine |
| --- | --- |

095

Riigi kultuuripärandiga seotud teenuste arendamine ja edendamine

0 %

Muud

| 096 | ERFi rakendamisega seotud riiklike haldusasutuste institutsiooniline suutlikkus ja avalikud teenused või meetmed ESFi institutsioonilist suutlikkust käsitlevate algatuste toetamiseks |
| --- | --- |

096

ERFi rakendamisega seotud riiklike haldusasutuste institutsiooniline suutlikkus ja avalikud teenused või meetmed ESFi institutsioonilist suutlikkust käsitlevate algatuste toetamiseks

0 %

| 097 | Kogukondlikult juhitud kohaliku arengu algatused linna- ja maapiirkondades |
| --- | --- |

097

Kogukondlikult juhitud kohaliku arengu algatused linna- ja maapiirkondades

0 %

| 098 | Äärepoolseimad piirkonnad: kõigi juurdepääsuga seotud probleemidest ja territoriaalsest killustatusest tulenevate lisakulude hüvitamine |
| --- | --- |

098

Äärepoolseimad piirkonnad: kõigi juurdepääsuga seotud probleemidest ja territoriaalsest killustatusest tulenevate lisakulude hüvitamine

0 %

| 099 | Äärepoolseimad piirkonnad: erimeetmed turu suurusega seotud teguritest tulenevate lisakulude hüvitamiseks |
| --- | --- |

099

Äärepoolseimad piirkonnad: erimeetmed turu suurusega seotud teguritest tulenevate lisakulude hüvitamiseks

0 %

| 100 | Äärepoolseimad piirkonnad: toetus kliimatingimustest ja pinnamoest tulenevate lisakulude hüvitamiseks |
| --- | --- |

100

Äärepoolseimad piirkonnad: toetus kliimatingimustest ja pinnamoest tulenevate lisakulude hüvitamiseks

40 %

| 101 | Ristfinantseerimine ERFi vahenditest (toetus ESFi tüüpi meetmetele, mis on vajalikud ERFi osa nõuetekohaseks rakendamiseks ja sellega vahetult seotud) |
| --- | --- |

101

Ristfinantseerimine ERFi vahenditest (toetus ESFi tüüpi meetmetele, mis on vajalikud ERFi osa nõuetekohaseks rakendamiseks ja sellega vahetult seotud)

0 %

V   Püsiva ja kvaliteetse tööhõive edendamise ning tööjõu liikuvuse parandamine:

| 102 | Tööotsijate ja mitteaktiivsete inimeste, sealhulgas pikaajaliste töötute ja tööturult eemale jäävate inimeste juurdepääs töövõimalustele, sealhulgas ka kohaliku tähtsusega tööhõivealgatuste ning tööalase liikuvuse toetamise kaudu |
| --- | --- |

102

Tööotsijate ja mitteaktiivsete inimeste, sealhulgas pikaajaliste töötute ja tööturult eemale jäävate inimeste juurdepääs töövõimalustele, sealhulgas ka kohaliku tähtsusega tööhõivealgatuste ning tööalase liikuvuse toetamise kaudu

0 %

| 103 | Eelkõige mittetöötavate ja mitteõppivate noorte, sealhulgas sotsiaalselt tõrjutute riskirühma ja marginaliseerunud kogukondadesse kuuluvate noorte jätkusuutlik integreerimine tööturule, kasutades selleks ka noortegarantiid |
| --- | --- |

103

Eelkõige mittetöötavate ja mitteõppivate noorte, sealhulgas sotsiaalselt tõrjutute riskirühma ja marginaliseerunud kogukondadesse kuuluvate noorte jätkusuutlik integreerimine tööturule, kasutades selleks ka noortegarantiid

0 %

| 104 | Töö füüsilisest isikust ettevõtjana, ettevõtlus ja ettevõtete loomine, sealhulgas innovatiivsed väikesed ja keskmise suurusega ning mikroettevõtted |
| --- | --- |

104

Töö füüsilisest isikust ettevõtjana, ettevõtlus ja ettevõtete loomine, sealhulgas innovatiivsed väikesed ja keskmise suurusega ning mikroettevõtted

0 %

| 105 | Meeste ja naiste võrdõiguslikkus kõikides valdkondades, kaasa arvatud töö saamisel ja karjääri edendamisel, töö- ja eraelu ühitamine ning võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise edendamine |
| --- | --- |

105

Meeste ja naiste võrdõiguslikkus kõikides valdkondades, kaasa arvatud töö saamisel ja karjääri edendamisel, töö- ja eraelu ühitamine ning võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise edendamine

0 %

| 106 | Töötajate, ettevõtete ja ettevõtjate kohanemine muutustega |
| --- | --- |

106

Töötajate, ettevõtete ja ettevõtjate kohanemine muutustega

0 %

| 107 | Aktiivse ja tervena vananemine |
| --- | --- |

107

Aktiivse ja tervena vananemine

0 %

| 108 | Tööturuasutuste (nt avalikud ja eraõiguslikud tööhõivetalitused) moderniseerimine ning tööturu vajaduste parem rahuldamine, sealhulgas meetmed töötajate riikidevahelise liikuvuse parandamiseks liikuvuskavade ja parema koostööga asutuste ja asjaomaste sidusrühmade vahel |
| --- | --- |

108

Tööturuasutuste (nt avalikud ja eraõiguslikud tööhõivetalitused) moderniseerimine ning tööturu vajaduste parem rahuldamine, sealhulgas meetmed töötajate riikidevahelise liikuvuse parandamiseks liikuvuskavade ja parema koostööga asutuste ja asjaomaste sidusrühmade vahel

0 %

VI   Sotsiaalse kaasatuse edendamine, vaesuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemine:

| 109 | Aktiivne kaasamine, sealhulgas eesmärgiga edendada võrdseid võimalusi ja aktiivset osalemist ning parandada tööalast konkurentsivõimet |
| --- | --- |

109

Aktiivne kaasamine, sealhulgas eesmärgiga edendada võrdseid võimalusi ja aktiivset osalemist ning parandada tööalast konkurentsivõimet

0 %

| 110 | Marginaliseerunud kogukondade (nt romad) sotsiaal-majanduslik integreerimine |
| --- | --- |

110

Marginaliseerunud kogukondade (nt romad) sotsiaal-majanduslik integreerimine

0 %

| 111 | Võitlus igasuguse diskrimineerimise vastu ja võrdsete võimaluste edendamine |
| --- | --- |

111

Võitlus igasuguse diskrimineerimise vastu ja võrdsete võimaluste edendamine

0 %

| 112 | Juurdepääsu parandamine taskukohastele, jätkusuutlikele ja kvaliteetsetele teenustele, sealhulgas tervishoiuteenustele ja üldist huvi pakkuvatele sotsiaalteenustele |
| --- | --- |

112

Juurdepääsu parandamine taskukohastele, jätkusuutlikele ja kvaliteetsetele teenustele, sealhulgas tervishoiuteenustele ja üldist huvi pakkuvatele sotsiaalteenustele

0 %

| 113 | Sotsiaalse ettevõtluse edendamine ja kutsealase integreerimise edendamine sotsiaalsetes ettevõtetes ning sotsiaalses ja solidaarses majanduses, et parandada tööleidmise võimalusi |
| --- | --- |

113

Sotsiaalse ettevõtluse edendamine ja kutsealase integreerimise edendamine sotsiaalsetes ettevõtetes ning sotsiaalses ja solidaarses majanduses, et parandada tööleidmise võimalusi

0 %

| 114 | Kogukondlikult juhitavad kohaliku arengu strateegiad |
| --- | --- |

114

Kogukondlikult juhitavad kohaliku arengu strateegiad

0 %

VII   Investeeringud haridusse, koolitusse ja kutseõppesse oskuste omandamiseks ja elukestvaks õppeks:

| 115 | Koolist väljalangemise vähendamine ja ennetamine ning võrdse juurdepääsu hõlbustamine kvaliteetsele haridusele nii koolieelsetes lasteasutustes kui ka põhi- ja keskkoolis, sealhulgas (formaalsed, mitteformaalsed ja informaalsed) õppimisvõimalused taasintegreerimiseks haridusse ja koolitusse |
| --- | --- |

115

Koolist väljalangemise vähendamine ja ennetamine ning võrdse juurdepääsu hõlbustamine kvaliteetsele haridusele nii koolieelsetes lasteasutustes kui ka põhi- ja keskkoolis, sealhulgas (formaalsed, mitteformaalsed ja informaalsed) õppimisvõimalused taasintegreerimiseks haridusse ja koolitusse

0 %

| 116 | Kolmanda taseme või samaväärse hariduse kvaliteedi, tulemuslikkuse ja kättesaadavuse parandamine, et suurendada osalust ja parandada haridustaset, pidades eelkõige silmas ebasoodsas olukorras olevaid inimesi |
| --- | --- |

116

Kolmanda taseme või samaväärse hariduse kvaliteedi, tulemuslikkuse ja kättesaadavuse parandamine, et suurendada osalust ja parandada haridustaset, pidades eelkõige silmas ebasoodsas olukorras olevaid inimesi

0 %

| 117 | Kõikide vanuserühmade võrdsete võimaluste parandamine juurdepääsul elukestvale õppele formaalsetes, mitteformaalsetes ja informaalsetes vormides, tööjõu teadmiste, oskuste ja pädevuse suurendamine ning paindlike õppimisvõimaluste edendamine karjäärinõustamise ja omandatud oskuste tunnistamise kaudu |
| --- | --- |

117

Kõikide vanuserühmade võrdsete võimaluste parandamine juurdepääsul elukestvale õppele formaalsetes, mitteformaalsetes ja informaalsetes vormides, tööjõu teadmiste, oskuste ja pädevuse suurendamine ning paindlike õppimisvõimaluste edendamine karjäärinõustamise ja omandatud oskuste tunnistamise kaudu

0 %

| 118 | Haridus- ja koolitussüsteemide vastavuse parandamine tööturu vajadustele, õpingutelt tööle siirdumise hõlbustamine, samuti kutseõppe ja -koolitussüsteemide ja nende kvaliteedi parandamine, kasutades selleks ka kutseoskuste prognoosimist, õppekavade kohandamist ning luues ja edasi arendades töökohal toimuva väljaõppe süsteeme, kaasa arvatud kaheosalise õppe süsteemid ja praktikaskeemid |
| --- | --- |

118

Haridus- ja koolitussüsteemide vastavuse parandamine tööturu vajadustele, õpingutelt tööle siirdumise hõlbustamine, samuti kutseõppe ja -koolitussüsteemide ja nende kvaliteedi parandamine, kasutades selleks ka kutseoskuste prognoosimist, õppekavade kohandamist ning luues ja edasi arendades töökohal toimuva väljaõppe süsteeme, kaasa arvatud kaheosalise õppe süsteemid ja praktikaskeemid

0 %

VIII   Riigiasutuste ja sidusrühmade institutsionaalse suutlikkuse parandamine ja avaliku halduse tõhustamine:

| 119 | Investeeringud institutsionaalsesse suutlikkusse ning riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku halduse ja avalike teenuste tõhususse, pidades silmas reforme, paremat õiguslikku reguleerimist ja head haldustava |
| --- | --- |

119

Investeeringud institutsionaalsesse suutlikkusse ning riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku halduse ja avalike teenuste tõhususse, pidades silmas reforme, paremat õiguslikku reguleerimist ja head haldustava

0 %

| 120 | Investeeringud institutsionaalsesse suutlikkusse ning riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku halduse ja avalike teenuste tõhususse, pidades silmas reforme, paremat õiguslikku reguleerimist ja head haldustava |
| --- | --- |

120

Investeeringud institutsionaalsesse suutlikkusse ning riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku halduse ja avalike teenuste tõhususse, pidades silmas reforme, paremat õiguslikku reguleerimist ja head haldustava

0 %

IX   Tehniline abi:

| 121 | Ettevalmistamine, rakendamine, seire ja kontroll |
| --- | --- |

121

Ettevalmistamine, rakendamine, seire ja kontroll

0 %

| 122 | Hindamine ja uuringud |
| --- | --- |

122

Hindamine ja uuringud

0 %

| 123 | Teave ja teabevahetus |
| --- | --- |

123

Teave ja teabevahetus

0 %

TABEL 2:   RAHASTAMISVIISI KÄSITLEVAD KOODID

| 2.   RAHASTAMISVIIS |
| --- |
| 01 | Tagastamatu abi |

2.   RAHASTAMISVIIS

01

Tagastamatu abi

| 02 | Tagastatav abi |
| --- | --- |

02

Tagastatav abi

| 03 | Toetus rahastamisvahendite kaudu: riski- ja omakapital või samaväärne vahend |
| --- | --- |

03

Toetus rahastamisvahendite kaudu: riski- ja omakapital või samaväärne vahend

| 04 | Toetus rahastamisvahendite kaudu: laen või samaväärne vahend |
| --- | --- |

04

Toetus rahastamisvahendite kaudu: laen või samaväärne vahend

| 05 | Toetus rahastamisvahendite kaudu: tagatis või samaväärne vahend |
| --- | --- |

05

Toetus rahastamisvahendite kaudu: tagatis või samaväärne vahend

| 06 | Toetus rahastamisvahendite kaudu: intressitoetus, tagatistasu toetus, tehniline abi või samaväärne vahend |
| --- | --- |

06

Toetus rahastamisvahendite kaudu: intressitoetus, tagatistasu toetus, tehniline abi või samaväärne vahend

| 07 | Preemia |
| --- | --- |

07

Preemia

TABEL 3:   TERRITOORIUMI LIIKI KÄSITLEVAD KOODID

| 3.   TERRITOORIUMI LIIK |
| --- |
| 01 | Suured linnapiirkonnad (tihedalt asustatud, rahvaarv >50 000) |

3.   TERRITOORIUMI LIIK

01

Suured linnapiirkonnad (tihedalt asustatud, rahvaarv >50 000)

| 02 | Väikesed linnapiirkonnad (keskmise asustustihedusega, rahvaarv >5 000) |
| --- | --- |

02

Väikesed linnapiirkonnad (keskmise asustustihedusega, rahvaarv >5 000)

| 03 | Maapiirkonnad (hõredalt asustatud) |
| --- | --- |

03

Maapiirkonnad (hõredalt asustatud)

| 04 | Makropiirkondlik koostööpiirkond |
| --- | --- |

04

Makropiirkondlik koostööpiirkond

| 05 | Koostöö riiklike ja piirkondlike programmipiirkondade vahel siseriiklikus kontekstis |
| --- | --- |

05

Koostöö riiklike ja piirkondlike programmipiirkondade vahel siseriiklikus kontekstis

| 06 | ESFi riikidevaheline koostöö |
| --- | --- |

06

ESFi riikidevaheline koostöö

| 07 | Ei kohaldata |
| --- | --- |

07

Ei kohaldata

TABEL 4:   TERRITORIAALSEID RAKENDUSMEHHANISME KÄSITLEVAD KOODID

| 4.   TERRITORIAALSED RAKENDUSMEHHANISMID |
| --- |
| 01 | Integreeritud territoriaalsed investeeringud – linnapiirkonnad |

4.   TERRITORIAALSED RAKENDUSMEHHANISMID

01

Integreeritud territoriaalsed investeeringud – linnapiirkonnad

| 02 | Muud terviklikud lähenemisviisid linnade säästvale arengule |
| --- | --- |

02

Muud terviklikud lähenemisviisid linnade säästvale arengule

| 03 | Muud integreeritud territoriaalsed investeeringud |
| --- | --- |

03

Muud integreeritud territoriaalsed investeeringud

| 04 | Muud terviklikud lähenemisviisid maapiirkondade säästvale arengule |
| --- | --- |

04

Muud terviklikud lähenemisviisid maapiirkondade säästvale arengule

| 05 | Muud terviklikud lähenemisviisid linna- ja maapiirkondade säästvale arengule |
| --- | --- |

05

Muud terviklikud lähenemisviisid linna- ja maapiirkondade säästvale arengule

| 06 | Kogukondlikult juhitavad kohaliku arengu algatused |
| --- | --- |

06

Kogukondlikult juhitavad kohaliku arengu algatused

| 07 | Ei kohaldata |
| --- | --- |

07

Ei kohaldata

TABEL 5:   TEMAATILISI EESMÄRKE KÄSITLEVAD KOODID

| 5.   TEMAATILINE EESMÄRK (ERF ja Ühtekuuluvusfond) |
| --- |
| 01 | Teadusuuringute, tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni edendamine |

5.   TEMAATILINE EESMÄRK (ERF ja Ühtekuuluvusfond)

01

Teadusuuringute, tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni edendamine

| 02 | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu, selle tehnoloogia kasutamise ning kvaliteedi parandamine |
| --- | --- |

02

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu, selle tehnoloogia kasutamise ning kvaliteedi parandamine

| 03 | Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõime suurendamine |
| --- | --- |

03

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõime suurendamine

| 04 | Vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamine kõikides sektorites |
| --- | --- |

04

Vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamine kõikides sektorites

| 05 | Kliimamuutustega kohanemise, riskiennetamise ja -juhtimise edendamine |
| --- | --- |

05

Kliimamuutustega kohanemise, riskiennetamise ja -juhtimise edendamine

| 06 | Keskkonna säilitamine, keskkonnakaitse ja ressursitõhususe edendamine |
| --- | --- |

06

Keskkonna säilitamine, keskkonnakaitse ja ressursitõhususe edendamine

| 07 | Säästva transpordi edendamine ja tähtsate võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamine |
| --- | --- |

07

Säästva transpordi edendamine ja tähtsate võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamine

| 08 | Püsiva ja kvaliteetse tööhõive edendamine ja tööjõu liikuvuse toetamine |
| --- | --- |

08

Püsiva ja kvaliteetse tööhõive edendamine ja tööjõu liikuvuse toetamine

| 09 | Sotsiaalse kaasatuse edendamine ning võitlemine vaesuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu |
| --- | --- |

09

Sotsiaalse kaasatuse edendamine ning võitlemine vaesuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu

| 010 | Investeerimine haridusse, koolitusse, oskuste omandamisega seotud kutseõppesse ja elukestvasse õppesse |
| --- | --- |

010

Investeerimine haridusse, koolitusse, oskuste omandamisega seotud kutseõppesse ja elukestvasse õppesse

| 011 | Avaliku sektori asutuste ja sidusrühmade institutsioonilise suutlikkuse tõstmine ning tõhus avalik haldus |
| --- | --- |

011

Avaliku sektori asutuste ja sidusrühmade institutsioonilise suutlikkuse tõstmine ning tõhus avalik haldus

| 012 | Ei kohaldata (ainult tehniline abi) |
| --- | --- |

012

Ei kohaldata (ainult tehniline abi)

TABEL 6:   ESFi KÕRVALTEEMASID KÄSITLEVAD KOODID

| 6. | ESFi KÕRVALTEEMA |
| --- | --- |

6.

Koefitsient kliimamuutuste alaste eesmärkide saavutamiseks antavate toetuste arvutamiseks

| 01 | Vähese CO2-heitega ressursitõhusale majandusele ülemineku toetamine |
| --- | --- |

01

Vähese CO2-heitega ressursitõhusale majandusele ülemineku toetamine

100 %

| 02 | Sotsiaalne innovatsioon |
| --- | --- |

02

Sotsiaalne innovatsioon

0 %

| 03 | VKEde konkurentsivõime tõstmine |
| --- | --- |

03

VKEde konkurentsivõime tõstmine

0 %

| 04 | Teadusuuringute, tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni edendamine |
| --- | --- |

04

Teadusuuringute, tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni edendamine

0 %

| 05 | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu, selle tehnoloogia kasutamise ning kvaliteedi parandamine |
| --- | --- |

05

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu, selle tehnoloogia kasutamise ning kvaliteedi parandamine

0 %

| 06 | Diskrimineerimise vältimine |
| --- | --- |

06

Diskrimineerimise vältimine

0 %

| 07 | Sooline võrdõiguslikkus |
| --- | --- |

07

Sooline võrdõiguslikkus

0 %

| 08 | Ei kohaldata |
| --- | --- |

08

Ei kohaldata

0 %

TABEL 7:   MAJANDUSTEGEVUST KÄSITLEVAD KOODID

| 7.   MAJANDUSTEGEVUS |
| --- |
| 01 | Põllumajandus ja metsandus |

7.   MAJANDUSTEGEVUS

01

Põllumajandus ja metsandus

| 02 | Kalapüük ja vesiviljelus |
| --- | --- |

02

Kalapüük ja vesiviljelus

| 03 | Toiduainete ja jookide tootmine |
| --- | --- |

03

Toiduainete ja jookide tootmine

| 04 | Tekstiili ja tekstiilitoodete tootmine |
| --- | --- |

04

Tekstiili ja tekstiilitoodete tootmine

| 05 | Transpordivahendite tootmine |
| --- | --- |

05

Transpordivahendite tootmine

| 06 | Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine |
| --- | --- |

06

Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine

| 07 | Muu mujal liigitamata tootmine |
| --- | --- |

07

Muu mujal liigitamata tootmine

| 08 | Ehitus |
| --- | --- |

08

Ehitus

| 09 | All- ja pealmaakaevandamine (sh energeetiliste maavarade kaevandamine) |
| --- | --- |

09

All- ja pealmaakaevandamine (sh energeetiliste maavarade kaevandamine)

| 10 | Elektrienergia, gaas, aur, kuum vesi ja õhu konditsioneerimine |
| --- | --- |

10

Elektrienergia, gaas, aur, kuum vesi ja õhu konditsioneerimine

| 11 | Veevarustus; kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus |
| --- | --- |

11

Veevarustus; kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus

| 12 | Veondus ja ladustamine |
| --- | --- |

12

Veondus ja ladustamine

| 13 | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaalane tegevus, sh telekommunikatsioon, infoalane tegevus, arvutiprogrammide programmeerimis-, nõustamis- ja nendega seotud teenused |
| --- | --- |

13

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaalane tegevus, sh telekommunikatsioon, infoalane tegevus, arvutiprogrammide programmeerimis-, nõustamis- ja nendega seotud teenused

| 14 | Hulgi- ja jaekaubandus |
| --- | --- |

14

Hulgi- ja jaekaubandus

| 15 | Turism, majutus ja toitlustus |
| --- | --- |

15

Turism, majutus ja toitlustus

| 16 | Finants- ja kindlustustegevus |
| --- | --- |

16

Finants- ja kindlustustegevus

| 17 | Kinnisvara, rentimine ja äritegevus |
| --- | --- |

17

Kinnisvara, rentimine ja äritegevus

| 18 | Avalik haldus |
| --- | --- |

18

Avalik haldus

| 19 | Haridus |
| --- | --- |

19

Haridus

| 20 | Tervishoid |
| --- | --- |

20

Tervishoid

| 21 | Sotsiaaltöö, ühiskonna-, sotsiaal- ja isikuteenindus |
| --- | --- |

21

Sotsiaaltöö, ühiskonna-, sotsiaal- ja isikuteenindus

| 22 | Keskkonna ja kliimamuutustega seotud tegevused |
| --- | --- |

22

Keskkonna ja kliimamuutustega seotud tegevused

| 23 | Kunst, meelelahutus, loomemajandus ja vaba aeg |
| --- | --- |

23

Kunst, meelelahutus, loomemajandus ja vaba aeg

| 24 | Mujal liigitamata teenused |
| --- | --- |

24

Mujal liigitamata teenused

TABEL 8:   ASUKOHTA KÄSITLEVAD KOODID

| 8.   
  ASUKOHT (2) |
| --- |
| Kood | Asukoht |
| | Toimingu asukoha/toimumiskoha piirkonna või ala kood, nagu on sätestatud ühises statistiliste territoriaalüksuste liigituses (NUTS) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (3) lisas. |

ASUKOHT (2)

Kood

Asukoht

Toimingu asukoha/toimumiskoha piirkonna või ala kood, nagu on sätestatud ühises statistiliste territoriaalüksuste liigituses (NUTS) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (3) lisas.

---

(1)  Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond ja Euroopa Sotsiaalfond.

(2)  Üksnes investeeringud, mis on seotud keskkonnakaitsega või millega kaasnevad lennujaamade keskkonnamõju leevendamiseks või vähendamiseks vajalikud investeeringud.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003, 26. mai 2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).

---

II LISA

Koefitsiendid kliimamuutuste alastele eesmärkidele ette nähtud toetussummade arvutamiseks Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi puhul vastavalt artiklile 2

| Määruse (EL) nr 1305/2013 (1) artikkel | Prioriteet/sihtvaldkond | Koefitsient |
| --- | --- | --- |
| Artikli 5 lõike 3 punkt b | Põllumajandusettevõtte riskiennetamise ja -juhtimise toetamine | 40 % |
| Artikli 5 lõige 4 | Põllumajanduse ja metsandusega seotud ökosüsteemide ennistamine, säilitamine ja parandamine (kõik sihtvaldkonnad) | 100 % |
| Artikli 5 lõige 5 | Ressursitõhususe edendamine ning vähese CO2-heitega ja kliimamuutuste suhtes vastupidavale majandusele ülemineku toetamine põllumajanduses ning toiduainete- ja metsandussektoris (kõik sihtvaldkonnad) | 100 % |
| Artikli 5 lõike 6 punkt b | Maapiirkondade kohaliku arengu soodustamine | 40 % |

Määruse (EL) nr 1305/2013 (1) artikkel

Prioriteet/sihtvaldkond

Koefitsient

Artikli 5 lõike 3 punkt b

Põllumajandusettevõtte riskiennetamise ja -juhtimise toetamine

40 %

Artikli 5 lõige 4

Põllumajanduse ja metsandusega seotud ökosüsteemide ennistamine, säilitamine ja parandamine (kõik sihtvaldkonnad)

100 %

Artikli 5 lõige 5

Ressursitõhususe edendamine ning vähese CO2-heitega ja kliimamuutuste suhtes vastupidavale majandusele ülemineku toetamine põllumajanduses ning toiduainete- ja metsandussektoris (kõik sihtvaldkonnad)

100 %

Artikli 5 lõike 6 punkt b

Maapiirkondade kohaliku arengu soodustamine

40 %

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

---

III LISA

Koefitsiendid kliimamuutuste alastele eesmärkidele ette nähtud toetussummade arvutamiseks Euroopa Merendus ja Kalandusfondi puhul vastavalt artiklile 3

| | Meetme nimetus | Esialgne numeratsioon | Koefitsient |
| --- | --- | --- | --- |
| I   PEATÜKK |
| | Innovatsioon | Artikkel 28 | 0%* (1) |
| | Nõuandeteenused | Artikkel 29 | 0% |
| | Teadlaste ja kalurite partnerlused | Artikkel 30 | 0%* |
| | Inimkapitali ja sotsiaaldialoogi edendamine - koolitamine, suhtevõrgustike loomine, sotsiaaldialoog | Artikkel 31 | 0%* |
| | Inimkapitali ja sotsiaaldialoogi edendamine - abikaasade ja kooselupartnerite toetamine | Artikli 31 lõige 2 | 0%* |
| | Inimkapitali ja sotsiaaldialoogi edendamine — praktikandid väikesemahulise rannapüügiga tegelevate kalalaevade pardal | Artikli 31 lõige 3 | 0%* |
| | Mitmekesistumine ja uued sissetulekuvormid | Artikkel 32 | 0%* |
| | Starditoetus noortele kaluritele | Artikkel 32a | 0% |
| | Tervise- ja ohutusnõuded | Artikkel 33 | 0% |
| | Kalapüügi ajutine peatamine | Artikkel 33a | 40% |
| | Kalapüügi alaline lõpetamine | Artikkel 33b | 100 % |
| | Ebasoodsate ilmastikutingimuste ja keskkonnajuhtumitega seotud ühisfondid | Artikkel 33c | 40 % |
| | Püügivõimaluste eraldamise süsteemide toetamine | Artikkel 34 | 40 % |
| | Kaitsemeetmete kujundamise ja rakendamise toetamine | Artikkel 35 | 0% |
| | Kalanduse poolt merekeskkonnale avaldatava mõju piiramine ning kalapüügi kohandamine vastavalt liikide kaitsele | Artikkel 36 | 40 % |
| | Merekeskkonna bioressursside kaitsmisega seotud innovatsioon | Artikkel 37 | 40 % |
| | Merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamine — jäätmete kogumine | Artikli 38 lõike 1 punkt a | 0% |
| | Merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamine – kaasaaitamine mere bioloogiliste ressursside paremale haldamisele ja juhtimisele; staatiliste või liikuvate struktuuride ehitamine, paigaldamine või ajakohastamine; NATURA 2000 alade ja spetsiaalsete mereruumi kaitsealade kaitse- ja majandamiskavade ettevalmistamine; merekaitsealade, sh NATURA 2000 alade majandamine, taastamine ja seire; keskkonnateadlikkus; osalemine muudes bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamiseks ja parandamiseks võetud meetmetes | Artikli 38 lõike 1 punktid b–e, ea, f | 40 % |
| | Merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamine — kavad saagile tekitatud sellise kahju hüvitamiseks, mille on põhjustanud imetajad ja linnud | Artikli 38 lõike 1 punkt eb | 0 % |
| | Kliimamuutuste leevendamine — kalalaeva pardal tehtavad investeeringud | Artikli 39 lõike 1 punkt a | 100 % |
| | Kliimamuutuste leevendamine — energiatõhususe auditid ja kavad | Artikli 39 lõike 1 punkt b | 100 % |
| | Energiatõhususe - uuringud alternatiivsete jõuseadmete ja laevakere ehituse osatähtsuse hindamiseks | Artikli 39 lõike 1 punkt c | 40 % |
| | Põhi- või lisamootorite asendamine või moderniseerimine | Artikli 39 lõige 2 | 100 % |
| | Lisandväärtus, tootekvaliteet ja soovimatu püügi kasutamine | Artikkel 40 | 0% |
| | Kalasadamad, lossimiskohad, oksjonihooned ja varjualused - investeeringud kalasadamate ja oksjonihoonete infrastruktuuri või lossimiskohtade ja varjualuste täiustamiseks | Artikli 41 lõige 1 | 40 % |
| | Kalasadamad, lossimiskohad, oksjonihooned ja varjualused – investeeringud, et parandada vastavust kogu saagi lossimise kohustusele | Artikli 41 lõige 2 | 0% |
| | Kalasadamad, lossimiskohad, oksjonihooned ja varjualused – investeeringud kalurite ohutuse suurendamiseks | Artikli 41 lõige 3 | 0% |
| | Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – kalalaevade pardal tehtavad investeeringud või investeeringud individuaalsesse varustusse nagu on osutatud artiklis 33 | Artikli 42 lõike 1 punkt a | 0*% |
| Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora. Investeeringud artiklis 36 ja artiklis 37 osutatud varustusse ja tegevustesse | Artikli 42 lõike 1 punkt b |
| Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – kalalaevade pardal tehtavad investeeringud ning energiatõhususe auditid ja kavad | Artikli 42 lõike 1 punkt c |
| | Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – inimkapitali ja sotsiaaldialoogi edendamine. | Artikli 42 lõike 1 punkt aa | 0% |
| | Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – kalasadamad, varjualused ja lossimiskohad | Artikli 42 lõike 1 punkt d | 0% |
| | Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – investeeringud püütud kala väärtuse või kvaliteedi parandamiseks | Artikli 42 lõike 1 punkt da | 0% |
| | Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – starditoetus noortele kaluritele | Artikli 42 lõike 1 punkt 1a | 0% |
| | Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – innovatsiooni edendamine ja hõlbustamine | Artikli 42 lõike 1 punkt b | 0%* |
| | Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – investeeringud veefauna ja -floora kaitsmiseks | Artikli 42 lõige 5 | 40 % |
| II   PEATÜKK |
| | Innovatsioon | Artikkel 45 | 0%* |
| | Tootlikud investeeringud vesiviljelusse | Artikkel 46 | 0%* |
| | Vesiviljelusettevõtete haldus-, asendus- ja nõuandeteenused | Artikkel 48 | 0%* |
| | Inimkapitali ja suhtevõrgustike edendamine | Artikkel 49 | 0%* |
| | Vesiviljelusalade potentsiaali suurendamine | Artikkel 50 | 40 % |
| | Uute jätkusuutlike vesiviljelusettevõtete toetamine | Artikkel 51 | 0% |
| | Üleminek keskkonnajuhtimise ja keskkonnaauditeerimise süsteemidele ning mahepõllumajanduslikule vesiviljelusele | Artikkel 53 | 40 % |
| | Vesiviljeluse keskkonnateenused | Artikkel 54 | 40 % |
| | Rahvatervishoiu meetmed | Artikkel 55 | 0% |
| | Loomade tervist ja heaolu käsitlevad meetmed | Artikkel 56 | 0% |
| | Vesiviljeluse varude kindlustamine | Artikkel 57 | 40 % |
| III   PEATÜKK |
| | Ettevalmistav toetus | Artikli 63 lõike 1 punkt a | 0% |
| | Kohalike arengustrateegiate rakendamine | Artikkel 65 | 40 % |
| | Koostöö | Artikkel 66 | 0%* |
| | Jooksvad kulud ja tegevuse elavdamine | Artikli 63 lõike 1 punkt d | 0% |
| IV   PEATÜKK |
| | Tootmis- ja turustuskavad | Artikkel 69 | 0%* |
| | Ladustamisabi | Artikkel 70 | 0% |
| | Turustusmeetmed | Artikkel 71 | 0%* |
| | Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemine | Artikkel 72 | 40 % |
| V   PEATÜKK |
| | Hüvituskava | Artikkel 73 | 0% |
| VI   PEATÜKK |
| | Kontroll ja jõustamine | Artikkel 78 | 0% |
| | Andmete kogumine | Artikkel 79 | 0%* |
| VII   PEATÜKK |
| | Tehniline abi liikmesriikide algatusel | Artikkel 79a | 0% |
| VIII   PEATÜKK |
| | Integreeritud mereseire | Artikli 79b lõike 1 punkt a | 40 % |
| | Merekeskkonna kaitse ning mere- ja rannikuressursside säästva kasutamise edendamine | Artikli 79b lõike 1 punkt b | 40 % |

Meetme nimetus

Esialgne numeratsioon

Koefitsient

PEATÜKK

Innovatsioon

Artikkel 28

0%* (1)

Nõuandeteenused

Artikkel 29

0%

Teadlaste ja kalurite partnerlused

Artikkel 30

0%*

Inimkapitali ja sotsiaaldialoogi edendamine - koolitamine, suhtevõrgustike loomine, sotsiaaldialoog

Artikkel 31

0%*

Inimkapitali ja sotsiaaldialoogi edendamine - abikaasade ja kooselupartnerite toetamine

Artikli 31 lõige 2

0%*

Inimkapitali ja sotsiaaldialoogi edendamine — praktikandid väikesemahulise rannapüügiga tegelevate kalalaevade pardal

Artikli 31 lõige 3

0%*

Mitmekesistumine ja uued sissetulekuvormid

Artikkel 32

0%*

Starditoetus noortele kaluritele

Artikkel 32a

0%

Tervise- ja ohutusnõuded

Artikkel 33

0%

Kalapüügi ajutine peatamine

Artikkel 33a

40%

Kalapüügi alaline lõpetamine

Artikkel 33b

100 %

Ebasoodsate ilmastikutingimuste ja keskkonnajuhtumitega seotud ühisfondid

Artikkel 33c

40 %

Püügivõimaluste eraldamise süsteemide toetamine

Artikkel 34

40 %

Kaitsemeetmete kujundamise ja rakendamise toetamine

Artikkel 35

0%

Kalanduse poolt merekeskkonnale avaldatava mõju piiramine ning kalapüügi kohandamine vastavalt liikide kaitsele

Artikkel 36

40 %

Merekeskkonna bioressursside kaitsmisega seotud innovatsioon

Artikkel 37

40 %

Merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamine — jäätmete kogumine

Artikli 38 lõike 1 punkt a

0%

Merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamine – kaasaaitamine mere bioloogiliste ressursside paremale haldamisele ja juhtimisele; staatiliste või liikuvate struktuuride ehitamine, paigaldamine või ajakohastamine; NATURA 2000 alade ja spetsiaalsete mereruumi kaitsealade kaitse- ja majandamiskavade ettevalmistamine; merekaitsealade, sh NATURA 2000 alade majandamine, taastamine ja seire; keskkonnateadlikkus; osalemine muudes bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamiseks ja parandamiseks võetud meetmetes

Artikli 38 lõike 1 punktid b–e, ea, f

40 %

Merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamine — kavad saagile tekitatud sellise kahju hüvitamiseks, mille on põhjustanud imetajad ja linnud

Artikli 38 lõike 1 punkt eb

0 %

Kliimamuutuste leevendamine — kalalaeva pardal tehtavad investeeringud

Artikli 39 lõike 1 punkt a

100 %

Kliimamuutuste leevendamine — energiatõhususe auditid ja kavad

Artikli 39 lõike 1 punkt b

100 %

Energiatõhususe - uuringud alternatiivsete jõuseadmete ja laevakere ehituse osatähtsuse hindamiseks

Artikli 39 lõike 1 punkt c

40 %

Põhi- või lisamootorite asendamine või moderniseerimine

Artikli 39 lõige 2

100 %

Lisandväärtus, tootekvaliteet ja soovimatu püügi kasutamine

Artikkel 40

0%

Kalasadamad, lossimiskohad, oksjonihooned ja varjualused - investeeringud kalasadamate ja oksjonihoonete infrastruktuuri või lossimiskohtade ja varjualuste täiustamiseks

Artikli 41 lõige 1

40 %

Kalasadamad, lossimiskohad, oksjonihooned ja varjualused – investeeringud, et parandada vastavust kogu saagi lossimise kohustusele

Artikli 41 lõige 2

0%

Kalasadamad, lossimiskohad, oksjonihooned ja varjualused – investeeringud kalurite ohutuse suurendamiseks

Artikli 41 lõige 3

0%

Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – kalalaevade pardal tehtavad investeeringud või investeeringud individuaalsesse varustusse nagu on osutatud artiklis 33

Artikli 42 lõike 1 punkt a

0*%

Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora. Investeeringud artiklis 36 ja artiklis 37 osutatud varustusse ja tegevustesse

Artikli 42 lõike 1 punkt b

Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – kalalaevade pardal tehtavad investeeringud ning energiatõhususe auditid ja kavad

Artikli 42 lõike 1 punkt c

Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – inimkapitali ja sotsiaaldialoogi edendamine.

Artikli 42 lõike 1 punkt aa

0%

Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – kalasadamad, varjualused ja lossimiskohad

Artikli 42 lõike 1 punkt d

0%

Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – investeeringud püütud kala väärtuse või kvaliteedi parandamiseks

Artikli 42 lõike 1 punkt da

0%

Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – starditoetus noortele kaluritele

Artikli 42 lõike 1 punkt 1a

0%

Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – innovatsiooni edendamine ja hõlbustamine

Artikli 42 lõike 1 punkt b

0%*

Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – investeeringud veefauna ja -floora kaitsmiseks

Artikli 42 lõige 5

40 %

PEATÜKK

Innovatsioon

Artikkel 45

0%*

Tootlikud investeeringud vesiviljelusse

Artikkel 46

0%*

Vesiviljelusettevõtete haldus-, asendus- ja nõuandeteenused

Artikkel 48

0%*

Inimkapitali ja suhtevõrgustike edendamine

Artikkel 49

0%*

Vesiviljelusalade potentsiaali suurendamine

Artikkel 50

40 %

Uute jätkusuutlike vesiviljelusettevõtete toetamine

Artikkel 51

0%

Üleminek keskkonnajuhtimise ja keskkonnaauditeerimise süsteemidele ning mahepõllumajanduslikule vesiviljelusele

Artikkel 53

40 %

Vesiviljeluse keskkonnateenused

Artikkel 54

40 %

Rahvatervishoiu meetmed

Artikkel 55

0%

Loomade tervist ja heaolu käsitlevad meetmed

Artikkel 56

0%

Vesiviljeluse varude kindlustamine

Artikkel 57

40 %

PEATÜKK

Ettevalmistav toetus

Artikli 63 lõike 1 punkt a

0%

Kohalike arengustrateegiate rakendamine

Artikkel 65

40 %

Koostöö

Artikkel 66

0%*

Jooksvad kulud ja tegevuse elavdamine

Artikli 63 lõike 1 punkt d

0%

PEATÜKK

Tootmis- ja turustuskavad

Artikkel 69

0%*

Ladustamisabi

Artikkel 70

0%

Turustusmeetmed

Artikkel 71

0%*

Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemine

Artikkel 72

40 %

PEATÜKK

Hüvituskava

Artikkel 73

0%

PEATÜKK

Kontroll ja jõustamine

Artikkel 78

0%

Andmete kogumine

Artikkel 79

0%*

PEATÜKK

Tehniline abi liikmesriikide algatusel

Artikkel 79a

0%

PEATÜKK

Integreeritud mereseire

Artikli 79b lõike 1 punkt a

40 %

Merekeskkonna kaitse ning mere- ja rannikuressursside säästva kasutamise edendamine

Artikli 79b lõike 1 punkt b

40 %

---

(1)  Kooskõlas artikli 3 lõikega 2 võib *-ga tähistatud meetmete suhtes kohaldada koefitsienti 40 %.

---

| 8.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/85 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/85

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 216/2014,

7. märts 2014,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks, (1) eriti selle artikli 18 lõikeid 6, 8, 10 ja 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2075/2005 (millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes) (2) on sätestatud eeskirjad proovide võtmiseks keeritsussi suhtes vastuvõtlike liikide rümpadest, et teha kindlaks ettevõtete ja piirkondade staatus ning liha liitu importimise tingimused. Samuti on selles ette nähtud referentmeetodid või samaväärsed määramismeetodid keeritsussi kindlakstegemiseks rümpadelt võetud proovides. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2075/2005 (millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes) (2) on sätestatud eeskirjad proovide võtmiseks keeritsussi suhtes vastuvõtlike liikide rümpadest, et teha kindlaks ettevõtete ja piirkondade staatus ning liha liitu importimise tingimused. Samuti on selles ette nähtud referentmeetodid või samaväärsed määramismeetodid keeritsussi kindlakstegemiseks rümpadelt võetud proovides.

| (2) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) võttis 3. oktoobril 2011. aastal vastu teadusliku arvamuse rahvatervise selliste ohtude kohta, mida tuleb hõlmata lihakontrolliga (sealiha) (3). Selles arvamuses määratles toiduohutusamet keeritsussi sealiha tarbimisega seotud keskmise ohuna rahvatervisele ning järeldas, et seoses bioloogilise ohu kontrollimeetoditega on searümpade ohutuse tagamine mitmesuguste integreeritud ennetusmeetmete ja kontrolli rakendamise teel nii põllumajandusettevõtetes kui ka tapamajades ainus viis tagada peamiste ohtude tõhusat kontrollimist. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) võttis 3. oktoobril 2011. aastal vastu teadusliku arvamuse rahvatervise selliste ohtude kohta, mida tuleb hõlmata lihakontrolliga (sealiha) (3). Selles arvamuses määratles toiduohutusamet keeritsussi sealiha tarbimisega seotud keskmise ohuna rahvatervisele ning järeldas, et seoses bioloogilise ohu kontrollimeetoditega on searümpade ohutuse tagamine mitmesuguste integreeritud ennetusmeetmete ja kontrolli rakendamise teel nii põllumajandusettevõtetes kui ka tapamajades ainus viis tagada peamiste ohtude tõhusat kontrollimist.

| (3) | Toiduohutusamet tegi keeritsussiga seoses kindlaks teatavad epidemioloogilised näitajad. Sõltuvalt eesmärgist ning riigi epidemioloogilisest seisundist võib kõnealuseid näitajaid rakendada riigi, piirkonna, tapamaja või põllumajandusettevõtte tasandil. |
| --- | --- |

(3)

Toiduohutusamet tegi keeritsussiga seoses kindlaks teatavad epidemioloogilised näitajad. Sõltuvalt eesmärgist ning riigi epidemioloogilisest seisundist võib kõnealuseid näitajaid rakendada riigi, piirkonna, tapamaja või põllumajandusettevõtte tasandil.

| (4) | Toiduohutusamet tunnistab keeritsussi episoodilist esinemist liidus, peamiselt vabalt peetavate ja koduste sigade puhul. Toiduohutusamet tegi ka kindlaks, et tootmisviis on ainus peamine ohutegur keeritsussi nakkuse puhul. Lisaks näitavad esitatud andmed, et keeritsussi nakkuse oht ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimustes elavate sigade puhul on kaduvväike. |
| --- | --- |

(4)

Toiduohutusamet tunnistab keeritsussi episoodilist esinemist liidus, peamiselt vabalt peetavate ja koduste sigade puhul. Toiduohutusamet tegi ka kindlaks, et tootmisviis on ainus peamine ohutegur keeritsussi nakkuse puhul. Lisaks näitavad esitatud andmed, et keeritsussi nakkuse oht ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimustes elavate sigade puhul on kaduvväike.

| (5) | Maailma Loomatervise Organisatsioon (OIE) ei tunnista riikide või piirkondade puhul rahvusvahelises kontekstis enam kaduvväikese ohu staatust. Selle asemel seotakse selline tunnustamine ühe või enama konkreetseid kontrollitud pidamistingimusi rakendavate põllumajandusettevõtete bioturvarühmikutega. |
| --- | --- |

(5)

Maailma Loomatervise Organisatsioon (OIE) ei tunnista riikide või piirkondade puhul rahvusvahelises kontekstis enam kaduvväikese ohu staatust. Selle asemel seotakse selline tunnustamine ühe või enama konkreetseid kontrollitud pidamistingimusi rakendavate põllumajandusettevõtete bioturvarühmikutega.

| (6) | Rahvusvaheliste standarditega ühildumiseks ning selleks, et parandada kontrollisüsteemi vastavalt tegelikele ohtudele rahvatervisele, tuleks keeritsussiohu vähendamise meetmeid tapamajades, sealhulgas imporditingimusi, ning riikide, piirkondade või põllumajandusettevõtete keeritsussinakkuse staatuse määramise tingimusi kohandada, täiustada ja lihtsustada. |
| --- | --- |

(6)

Rahvusvaheliste standarditega ühildumiseks ning selleks, et parandada kontrollisüsteemi vastavalt tegelikele ohtudele rahvatervisele, tuleks keeritsussiohu vähendamise meetmeid tapamajades, sealhulgas imporditingimusi, ning riikide, piirkondade või põllumajandusettevõtete keeritsussinakkuse staatuse määramise tingimusi kohandada, täiustada ja lihtsustada.

| (7) | Belgia ja Taani teatasid 2011. aastal määruse (EÜ) nr 2075/2005 kohaselt, et nende territooriumil on kaduvväike keeritsussioht. Sellist kaduvväikese ohu staatust riigi või piirkonna puhul enam ei tunnistata. Sellele vaatamata tuleks lubada Belgia ja Taani põllumajandusettevõtetel ja bioturvarühmikutel, mis vastavad käesoleva määruse jõustumise kuupäeval kontrollitud pidamistingimustele, kasutada selliste põllumajandusettevõtete ja bioturvarühmikute suhtes tehtud erandit ilma täiendavate eeltingimusteta, nagu pädeva asutuse poolsed ametliku tunnustamise järgsed täiendavad nõuded. |
| --- | --- |

(7)

Belgia ja Taani teatasid 2011. aastal määruse (EÜ) nr 2075/2005 kohaselt, et nende territooriumil on kaduvväike keeritsussioht. Sellist kaduvväikese ohu staatust riigi või piirkonna puhul enam ei tunnistata. Sellele vaatamata tuleks lubada Belgia ja Taani põllumajandusettevõtetel ja bioturvarühmikutel, mis vastavad käesoleva määruse jõustumise kuupäeval kontrollitud pidamistingimustele, kasutada selliste põllumajandusettevõtete ja bioturvarühmikute suhtes tehtud erandit ilma täiendavate eeltingimusteta, nagu pädeva asutuse poolsed ametliku tunnustamise järgsed täiendavad nõuded.

| (8) | ELi parasiitide referentlabor on soovitanud muuta määruse tekst selgemaks seoses teatavate keeritsussi määramise samaväärsete meetoditega. |
| --- | --- |

(8)

ELi parasiitide referentlabor on soovitanud muuta määruse tekst selgemaks seoses teatavate keeritsussi määramise samaväärsete meetoditega.

| (9) | Tuleks ette näha, et ettevõtjad tagaksid surnud loomade kogumise, identifitseerimise ja transportimise ilma asjatu viivituseta vastavalt 21. oktoobri 2009. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus)) (4) artiklitele 21 ja 22 ning komisjoni 25. veebruari 2011 aasta määruse (EL) nr 142/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega) (5) VIII lisale. |
| --- | --- |

(9)

Tuleks ette näha, et ettevõtjad tagaksid surnud loomade kogumise, identifitseerimise ja transportimise ilma asjatu viivituseta vastavalt 21. oktoobri 2009. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus)) (4) artiklitele 21 ja 22 ning komisjoni 25. veebruari 2011 aasta määruse (EL) nr 142/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega) (5) VIII lisale.

| (10) | Keeritsusside juhtumid inimestel (ülekantud ja autohtoonsed), sealhulgas epidemioloogilised andmed tuleb esitada vastavalt komisjoni 22. detsembri 1999. aasta otsusele 2000/96/EÜ nakkushaiguste kohta, mis kuuluvad järk-järgulisele hõlmamisele ühenduse võrgustikuga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 2119/98/EÜ (6). |
| --- | --- |

(10)

Keeritsusside juhtumid inimestel (ülekantud ja autohtoonsed), sealhulgas epidemioloogilised andmed tuleb esitada vastavalt komisjoni 22. detsembri 1999. aasta otsusele 2000/96/EÜ nakkushaiguste kohta, mis kuuluvad järk-järgulisele hõlmamisele ühenduse võrgustikuga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 2119/98/EÜ (6).

| (11) | Määrust (EÜ) nr 2075/2005 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Määrust (EÜ) nr 2075/2005 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (12) | Käesolevas määruses ettenähtud nõuded hõlmavad nii toidukäitlejate kui ka pädevate asutuste praeguste tavade kohandamist. Seetõttu on asjakohane lubada mõne käesoleva määruse sätte hilisemat rakendamist. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses ettenähtud nõuded hõlmavad nii toidukäitlejate kui ka pädevate asutuste praeguste tavade kohandamist. Seetõttu on asjakohane lubada mõne käesoleva määruse sätte hilisemat rakendamist.

| (13) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2075/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Mõisted
  Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:






  1) | „keeritsuss” tähendab mis tahes ümarussi, mis kuulub keeritsusside (Trichinella) perekonda kuuluvate liikide hulka; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)

„keeritsuss” tähendab mis tahes ümarussi, mis kuulub keeritsusside (Trichinella) perekonda kuuluvate liikide hulka;

| 2) | „kontrollitud pidamistingimused” tähendab loomakasvatuse liiki, kus sigu peetakse toidukäitleja poolt pidevalt kontrollitud söötmis- ja elamistingimustes; |
| --- | --- |

2)

„kontrollitud pidamistingimused” tähendab loomakasvatuse liiki, kus sigu peetakse toidukäitleja poolt pidevalt kontrollitud söötmis- ja elamistingimustes;

| 3) | „bioturvarühmik” on põllumajandusettevõtete rühm, milles rakendatakse kontrollitud pidamistingimusi. Kõiki liikmesriigi põllumajandusettevõtteid, milles rakendatakse kontrollitud pidamistingimusi, võib pidada üheks bioturvarühmikuks.” |
| --- | --- |

3)

„bioturvarühmik” on põllumajandusettevõtete rühm, milles rakendatakse kontrollitud pidamistingimusi. Kõiki liikmesriigi põllumajandusettevõtteid, milles rakendatakse kontrollitud pidamistingimusi, võib pidada üheks bioturvarühmikuks.”

| 2) | Artiklid 2 ja 3 asendatakse järgmistega:
  „Artikkel 2
  Rümpadelt proovide võtmine
  1.   Kodusea rümpadelt tuleb tapamajades osana tapajärgsest kontrollist proove võtta järgmiselt:






  a) | keeritsussi suhtes uuritakse kõiki aretuseks peetavate emiste ja kultide rümpasid või vähemalt 10 % iga sellise põllumajandusettevõtte poolt igal aastal tapamajja saadetud loomade rümpadest, mis on ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklid 2 ja 3 asendatakse järgmistega:

„Artikkel 2

Rümpadelt proovide võtmine

1.   Kodusea rümpadelt tuleb tapamajades osana tapajärgsest kontrollist proove võtta järgmiselt:

a)

keeritsussi suhtes uuritakse kõiki aretuseks peetavate emiste ja kultide rümpasid või vähemalt 10 % iga sellise põllumajandusettevõtte poolt igal aastal tapamajja saadetud loomade rümpadest, mis on ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks;

| b) | keeritsussi suhtes uuritakse süstemaatiliselt kõiki rümpasid põllumajandusettevõttest, mis ei ole ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks. |
| --- | --- |

b)

keeritsussi suhtes uuritakse süstemaatiliselt kõiki rümpasid põllumajandusettevõttest, mis ei ole ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks.

Proov tuleb võtta igalt rümbalt ja proovi tuleb kontrollida keeritsussi suhtes pädeva asutuse määratud laboris, kasutades üht järgmist määramismeetodit:

| a) | I lisa I peatükis sätestatud referentmeetod või |
| --- | --- |

a)

I lisa I peatükis sätestatud referentmeetod või

| b) | I lisa II peatükis sätestatud samaväärne määramismeetod. |
| --- | --- |

b)

I lisa II peatükis sätestatud samaväärne määramismeetod.

2.   Keeritsussiuuringute tulemuste selgumiseni ja tingimusel, et toidukäitleja tagab täieliku jälgitavuse, võib tapamajas või tapamajaga samades hoonetes („hooned”) paiknevas lihalõikusettevõttes tükeldada rümpasid kuni kuueks tükiks;

Erandina esimesest lõigust ja pärast pädevalt asutuselt heakskiidu saamist võib rümpasid tükeldada tapamaja juures või eraldi asuvas lihalõikusettevõttes järgmistel tingimustel:

| a) | tegevus toimub pädeva asutuse järelevalve all; |
| --- | --- |

a)

tegevus toimub pädeva asutuse järelevalve all;

| b) | rümba või selle osade sihtkohaks ei ole rohkem kui üks lihalõikusettevõte; |
| --- | --- |

b)

rümba või selle osade sihtkohaks ei ole rohkem kui üks lihalõikusettevõte;

| c) | lihalõikusettevõte asub liikmesriigi territooriumil ja |
| --- | --- |

c)

lihalõikusettevõte asub liikmesriigi territooriumil ja

| d) | positiivse tulemuse korral loetakse kõik osad inimtoiduks kõlbmatuks. |
| --- | --- |

d)

positiivse tulemuse korral loetakse kõik osad inimtoiduks kõlbmatuks.

3.   Hobuste, metssigade ning teiste keeritsussi haiguskahtlusega kodu- ja metsloomade rümpadelt tuleb tapajärgse uuringu osana tapamajades või ulukiliha töötlemise ettevõtetes süstemaatiliselt proove võtta.

Proov võetakse igalt rümbalt ja proovi uuritakse pädeva asutuse määratud laboratooriumis vastavalt I ja III lisale.

Artikkel 3

Erandid

1.   Erandina artikli 2 lõikest 1 on keeritsussiuuringutest vabastatud kodusea liha, mis on kooskõlas II lisaga läbinud külmutamise pädeva asutuse järelevalve all.

2.   Erandina artikli 2 lõikest 1 on keeritsussiuuringutest vabastatud alla viienädalaste võõrutamata kodusigade rümbad ja liha.

3.   Erandina artikli 2 lõikest 1 võib keeritsussiuuringutest vabastada selliste kodusigade rümbad ja liha, kui loomad pärinevad põllumajandusettevõttest või bioturvarühmikust, mis on ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks vastavalt IV lisale, kui:

| a) | kodusigadel, keda peetakse põllumajandusettevõtetes, mis on ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks, ei ole viimase kolme aasta jooksul avastatud autohtoonseid keeritsussinakkuse juhtumeid ning selle aja jooksul on põllumajandusettevõtet artikli 2 kohaselt pidevalt kontrollitud või |
| --- | --- |

a)

kodusigadel, keda peetakse põllumajandusettevõtetes, mis on ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks, ei ole viimase kolme aasta jooksul avastatud autohtoonseid keeritsussinakkuse juhtumeid ning selle aja jooksul on põllumajandusettevõtet artikli 2 kohaselt pidevalt kontrollitud või

| b) | tapetud sigade populatsiooni pideval kontrollimisel saadud varasemate perioodide andmed näitavad vähemalt 95 % kindlusega, et keeritsussi levimus ei ületa üht juhtumit miljoni kohta kõnealuses populatsioonis või |
| --- | --- |

b)

tapetud sigade populatsiooni pideval kontrollimisel saadud varasemate perioodide andmed näitavad vähemalt 95 % kindlusega, et keeritsussi levimus ei ületa üht juhtumit miljoni kohta kõnealuses populatsioonis või

| c) | kontrollitud pidamistingimusi rakendav põllumajandusettevõte asub Belgias või Taanis. |
| --- | --- |

c)

kontrollitud pidamistingimusi rakendav põllumajandusettevõte asub Belgias või Taanis.

4.   Kui liikmesriik rakendab lõikes 3 sätestatud erandit, teavitab asjaomane liikmesriik sellest komisjoni ja teisi alalise toiduahela ja loomatervise komitee liikmesriike ning esitab aastaaruande, mis sisaldab IV lisa II peatükis osutatud teavet. Komisjon avaldab oma veebilehel erandit rakendavate liikmesriikide nimekirja.

Kui liikmesriik ei esita aastaaruannet või kui aruanne ei vasta käesoleva artikli kohaldamise tingimustele, kaotab erand asjaomase liikmesriigi jaoks kehtivuse.”

| 3) | Artiklid 8 kuni 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8
  Kontrollitud pidamistingimusi rakendavate põllumajandusettevõtete ametlik tunnustamine
  1.   Käesoleva määruse kohaldamisel võib pädev asutus ametlikult tunnistada põllumajandusettevõtte või bioturvarühmiku kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks, kui on täidetud IV lisas sätestatud nõuded.
  2.   Kooskõlas artikli 3 lõike 3 punktiga c loetakse Taanis või Belgias asuvaid põllumajandusettevõtteid või bioturvarühmikuid, mis käesoleva määruse rakendamise kuupäeval rakendavad kontrollitud pidamistingimusi, ametlikult tunnustatud põllumajandusettevõteteks ja bioturvarühmikuteks, mis rakendavad käesoleva määruse IV lisas loetletud kontrollitud pidamistingimusi.
  Artikkel 9
  Käitlejate teavitamiskohustus
  Toidukäitlejad põllumajandusettevõtetest, mis on ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks, teavitavad pädevat asutust vastavalt IV lisas kehtestatule igast nõudest, mida enam ei täideta, või muudest muutustest, mis võivad mõjutada põllumajandusettevõtte staatust keeritsussi suhtes.
  Artikkel 10
  Ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavate põllumajandusettevõtete audit
  Pädev asutus tagab, et ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaid põllumajandusettevõtteid auditeeritakse perioodiliselt.
  Auditite sagedus on riskipõhine, arvestades haiguse ajalugu ja levimust, eelnevaid leide, geograafilist piirkonda, kohalikke vastuvõtlikke metsloomi, loomakasvatustavasid, veterinaarjärelevalvet ja põllumajandustootjate vastavust nõuetele.
  Pädev asutus kontrollib, et kõiki kõnealustest põllumajandusettevõtetest pärinevaid kodusigu uuritakse vastavalt artikli 2 lõikele 1.
  Artikkel 11
  Seireprogrammid
  Pädev asutus võib teostada seireprogrammi, mis hõlmab ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavatest põllumajandusettevõtetest või bioturvarühmikutest pärit kodusigade populatsiooni, et kontrollida keeritsussi puudumist kõnealuses populatsioonis.
  Seireprogrammiga kehtestatakse uuringute sagedus, uuritavate loomade arv ja proovivõtmise kava. Selleks kogutakse lihaproove ja uuritakse neid keeritsussi parasiitide olemasolu suhtes kooskõlas I lisa I või II peatükiga.
  Kui ELi referentlaboratoorium on sobiva analüüsimeetodi kehtivaks tunnistanud, võib seireprogramm sisaldada lisavahendina seroloogilisi meetodeid.
  Artikkel 12
  Ametlikult tunnustuse äravõtmine põllumajandusettevõtetelt, mis rakendavad kontrollitud pidamistingimusi
  1.   Kui artikli 10 kohaselt läbi viidud auditi tulemused näitavad, et IV lisa nõudeid enam ei täideta, võtab pädev asutus põllumajanduselt ametliku tunnustuse kohe ära-
  2.   Kui ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavast põllumajandusettevõttest pärit kodusigade keeritsussi proov osutub positiivseks, toimib pädev asutus viivituseta järgmiselt:






  a) | tühistab põllumajandusettevõtte ametliku tunnustuse; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklid 8 kuni 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Kontrollitud pidamistingimusi rakendavate põllumajandusettevõtete ametlik tunnustamine

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel võib pädev asutus ametlikult tunnistada põllumajandusettevõtte või bioturvarühmiku kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks, kui on täidetud IV lisas sätestatud nõuded.

2.   Kooskõlas artikli 3 lõike 3 punktiga c loetakse Taanis või Belgias asuvaid põllumajandusettevõtteid või bioturvarühmikuid, mis käesoleva määruse rakendamise kuupäeval rakendavad kontrollitud pidamistingimusi, ametlikult tunnustatud põllumajandusettevõteteks ja bioturvarühmikuteks, mis rakendavad käesoleva määruse IV lisas loetletud kontrollitud pidamistingimusi.

Artikkel 9

Käitlejate teavitamiskohustus

Toidukäitlejad põllumajandusettevõtetest, mis on ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks, teavitavad pädevat asutust vastavalt IV lisas kehtestatule igast nõudest, mida enam ei täideta, või muudest muutustest, mis võivad mõjutada põllumajandusettevõtte staatust keeritsussi suhtes.

Artikkel 10

Ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavate põllumajandusettevõtete audit

Pädev asutus tagab, et ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaid põllumajandusettevõtteid auditeeritakse perioodiliselt.

Auditite sagedus on riskipõhine, arvestades haiguse ajalugu ja levimust, eelnevaid leide, geograafilist piirkonda, kohalikke vastuvõtlikke metsloomi, loomakasvatustavasid, veterinaarjärelevalvet ja põllumajandustootjate vastavust nõuetele.

Pädev asutus kontrollib, et kõiki kõnealustest põllumajandusettevõtetest pärinevaid kodusigu uuritakse vastavalt artikli 2 lõikele 1.

Artikkel 11

Seireprogrammid

Pädev asutus võib teostada seireprogrammi, mis hõlmab ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavatest põllumajandusettevõtetest või bioturvarühmikutest pärit kodusigade populatsiooni, et kontrollida keeritsussi puudumist kõnealuses populatsioonis.

Seireprogrammiga kehtestatakse uuringute sagedus, uuritavate loomade arv ja proovivõtmise kava. Selleks kogutakse lihaproove ja uuritakse neid keeritsussi parasiitide olemasolu suhtes kooskõlas I lisa I või II peatükiga.

Kui ELi referentlaboratoorium on sobiva analüüsimeetodi kehtivaks tunnistanud, võib seireprogramm sisaldada lisavahendina seroloogilisi meetodeid.

Artikkel 12

Ametlikult tunnustuse äravõtmine põllumajandusettevõtetelt, mis rakendavad kontrollitud pidamistingimusi

1.   Kui artikli 10 kohaselt läbi viidud auditi tulemused näitavad, et IV lisa nõudeid enam ei täideta, võtab pädev asutus põllumajanduselt ametliku tunnustuse kohe ära-

2.   Kui ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavast põllumajandusettevõttest pärit kodusigade keeritsussi proov osutub positiivseks, toimib pädev asutus viivituseta järgmiselt:

a)

tühistab põllumajandusettevõtte ametliku tunnustuse;

| b) | uurib kõiki kõnealuse põllumajandusettevõtte kodusigu tapmisel; |
| --- | --- |

b)

uurib kõiki kõnealuse põllumajandusettevõtte kodusigu tapmisel;

| c) | teeb kindlaks kõikide põllumajandusettevõttesse saabunud aretusloomade päritolu ja uurib neid ning teeb seda võimaluse korral ka kõikide nende loomadega, kes on põllumajandusettevõttest välja viidud vähemalt kuue kuu jooksul enne positiivset leidu; selleks kogutakse lihaproove ja uuritakse neid keeritsussi parasiitide olemasolu suhtes, kasutades I lisa I ja II peatükis sätestatud avastamismeetodeid; |
| --- | --- |

c)

teeb kindlaks kõikide põllumajandusettevõttesse saabunud aretusloomade päritolu ja uurib neid ning teeb seda võimaluse korral ka kõikide nende loomadega, kes on põllumajandusettevõttest välja viidud vähemalt kuue kuu jooksul enne positiivset leidu; selleks kogutakse lihaproove ja uuritakse neid keeritsussi parasiitide olemasolu suhtes, kasutades I lisa I ja II peatükis sätestatud avastamismeetodeid;

| d) | kui see on asjakohane, uurib võimaluse korral positiivsele leiule eelnenud perioodi vältel tapetud kodusigade liha turustamisega kaasnevat parasiidinakkuse levikut; |
| --- | --- |

d)

kui see on asjakohane, uurib võimaluse korral positiivsele leiule eelnenud perioodi vältel tapetud kodusigade liha turustamisega kaasnevat parasiidinakkuse levikut;

| e) | teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike; |
| --- | --- |

e)

teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike;

| f) | kui see on asjakohane, algatab epidemioloogilise uurimise nakkuse põhjuste väljaselgitamiseks; |
| --- | --- |

f)

kui see on asjakohane, algatab epidemioloogilise uurimise nakkuse põhjuste väljaselgitamiseks;

| g) | kui nakatunud rümpa ei ole võimalik tapamajas identifitseerida, võtab tarvitusele sobivad meetmed, sealhulgas






  i) | suurendab iga lihaproovi kogust, mida analüüsi tegemiseks nakkuskahtlusega rümpadelt kogutakse või |
| --- | --- | --- |

g)

kui nakatunud rümpa ei ole võimalik tapamajas identifitseerida, võtab tarvitusele sobivad meetmed, sealhulgas

i)

suurendab iga lihaproovi kogust, mida analüüsi tegemiseks nakkuskahtlusega rümpadelt kogutakse või

| ii) | kuulutab rümbad inimtoiduks kõlbmatuks; |
| --- | --- |

ii)

kuulutab rümbad inimtoiduks kõlbmatuks;

| iii) | võtab sobivad meetmed nakkuskahtlusega rümpade või nende osade ning positiivsete analüüsitulemustega rümpade kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

iii)

võtab sobivad meetmed nakkuskahtlusega rümpade või nende osade ning positiivsete analüüsitulemustega rümpade kõrvaldamiseks.

3.   Pärast tunnustuse tühistamist võib põllumajandusettevõtteid taas ametlikult tunnustada, kui tuvastatud probleemid on lahendatud ja IV lisas kehtestatud nõudeid täidetakse pädevat asutust rahuldaval viisil.

4.   Kui kontrollimisel tehakse kindlaks, et biouturvarühmikus olev põllumajandusettevõte ei vasta artikli 9 nõuetele või selle proovid osutuvad positiivseteks, tuleb kõnealune põllumajandusettevõte eemaldada biouturvarühmikust, kuni nõuetele vastavus on taassaavutatud.”

| 4) | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Tervishoiunõuded impordi puhul
  Kolmandast riigist pärit vöötlihaseid sisaldavat liha nendelt loomaliikidelt, kes võivad olla keeritsussikandjad, võib liitu importida üksnes juhul, kui seda on kolmandas riigis enne eksportimist keeritsussi suhtes artiklite 2 ja 3 kohaselt uuritud.” |
| --- | --- |

4)

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Tervishoiunõuded impordi puhul

Kolmandast riigist pärit vöötlihaseid sisaldavat liha nendelt loomaliikidelt, kes võivad olla keeritsussikandjad, võib liitu importida üksnes juhul, kui seda on kolmandas riigis enne eksportimist keeritsussi suhtes artiklite 2 ja 3 kohaselt uuritud.”

| 5) | Artikkel 14 jäetakse välja. |
| --- | --- |

5)

Artikkel 14 jäetakse välja.

| 6) | Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 15
  Dokumendid
  Vastavalt artiklis 13 sätestatule kinnitab riiklik veterinaararst imporditavale lihale lisatavas veterinaarsertifikaadis, et kooskõlas artikliga 13 on kolmandas päritoluriigis tehtud uuring keeritsussi suhtes.
  Kõnealuse dokumendi originaal lisatakse lihale, välja arvatud juhul, kui on tehtud erand vastavalt määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 14 lõikele 4.” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

Dokumendid

Vastavalt artiklis 13 sätestatule kinnitab riiklik veterinaararst imporditavale lihale lisatavas veterinaarsertifikaadis, et kooskõlas artikliga 13 on kolmandas päritoluriigis tehtud uuring keeritsussi suhtes.

Kõnealuse dokumendi originaal lisatakse lihale, välja arvatud juhul, kui on tehtud erand vastavalt määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 14 lõikele 4.”

| 7) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

7)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

| 8) | IV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga. |
| --- | --- |

8)

IV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juunist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

1

(2)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 60.

2

(3)  EFSA Journal (2011); 9(10):2351 [198 lk], avaldatud 3. oktoobril 2011.

3

EFSA Journal

(4)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 1.

4

(5)  ELT L 54, 26.2.2011, lk 1.

5

(6)  EÜT L 28, 3.2.2000, lk 50.

6

---

I LISA

Määruse (EÜ) 2075/2005 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I peatüki 3. punktile „Menetlus” lisatakse järgmine lõik:
  „IV.   Puhastamine ja saastatusest puhastamine pärast positiivset või kahtlast tulemust.
  Kui koondproovide või üksiku proovi uurimine lateks-aglutinatsiooni reaktsiooniga annab positiivse või kahtlase tulemuse, tuleb kõik lihaga kokkupuutuvad vahendid (segistikauss, keeduklaas, segamispulk, temperatuuriandur, kooniline filtreerimislehter, sõel ja näpitsad) tuleb enne uuesti kasutamist hoolikalt saastest puhastada mõnesekundilise leotamisega kuumas vees (65–90 °C). Liha või inaktiveeritud vastsete jäägid, mis võivad olla vahendite pinnale jäänud, võib eemaldada puhta käsna ja voolava veega. vajaduse korral võib vahendite rasvatustamiseks lisada mõne tilga pesuainet. Seejärel on soovitav igat töövahendit põhjalikult loputada, et eemaldada kõik puhastusaine jäägid.” |
| --- | --- |

1)

I peatüki 3. punktile „Menetlus” lisatakse järgmine lõik:

„IV.   Puhastamine ja saastatusest puhastamine pärast positiivset või kahtlast tulemust.

Kui koondproovide või üksiku proovi uurimine lateks-aglutinatsiooni reaktsiooniga annab positiivse või kahtlase tulemuse, tuleb kõik lihaga kokkupuutuvad vahendid (segistikauss, keeduklaas, segamispulk, temperatuuriandur, kooniline filtreerimislehter, sõel ja näpitsad) tuleb enne uuesti kasutamist hoolikalt saastest puhastada mõnesekundilise leotamisega kuumas vees (65–90 °C). Liha või inaktiveeritud vastsete jäägid, mis võivad olla vahendite pinnale jäänud, võib eemaldada puhta käsna ja voolava veega. vajaduse korral võib vahendite rasvatustamiseks lisada mõne tilga pesuainet. Seejärel on soovitav igat töövahendit põhjalikult loputada, et eemaldada kõik puhastusaine jäägid.”

| 2) | II peatüki punkti D alapunkt 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Katse käik

  I.   Proovide täiskogumi puhul (100 g proovi korraga)






  a) | 16 ± 0,5 ml 25 % soolhapet (0,2 % lõplik) lisatakse 3-liitrisesse keeduklaasi, mis sisaldab 2,0 liitrit ± 200 ml temperatuurini 46–48 °C soojendatud kraanivett; segamispulk asetatakse keeduklaasi, keeduklaas asetatakse soojendatud plaadile ja alustatakse segamisega. |
| --- | --- | --- |

2)

II peatüki punkti D alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Katse käik

I.   Proovide täiskogumi puhul (100 g proovi korraga)

a)

16 ± 0,5 ml 25 % soolhapet (0,2 % lõplik) lisatakse 3-liitrisesse keeduklaasi, mis sisaldab 2,0 liitrit ± 200 ml temperatuurini 46–48 °C soojendatud kraanivett; segamispulk asetatakse keeduklaasi, keeduklaas asetatakse soojendatud plaadile ja alustatakse segamisega.

| b) | Lisatakse 10 ± 1 g pepsiini (või 30 ± 3 ml pepsiinilahust). |
| --- | --- |

b)

Lisatakse 10 ± 1 g pepsiini (või 30 ± 3 ml pepsiinilahust).

| c) | 100–115-grammised proovid, mis on kogutud kooskõlas punktiga 2, peenestatakse segistis koos 150 ml ± 15 ml soojendatud puhverseedevedelikuga. |
| --- | --- |

c)

100–115-grammised proovid, mis on kogutud kooskõlas punktiga 2, peenestatakse segistis koos 150 ml ± 15 ml soojendatud puhverseedevedelikuga.

| d) | Peenestatud liha tõstetakse ümber 3-liitrisesse keeduklaasi, milles on vesi, pepsiin ja soolhape. |
| --- | --- |

d)

Peenestatud liha tõstetakse ümber 3-liitrisesse keeduklaasi, milles on vesi, pepsiin ja soolhape.

| e) | Segisti peenestatud sisu leotatakse korduvalt keeduklaasis olevas tehisseedevedelikus ning segistikaussi loputatakse väikese tehisseedevedeliku kogusega, et eemaldada sellelt kogu allesjäänud liha. |
| --- | --- |

e)

Segisti peenestatud sisu leotatakse korduvalt keeduklaasis olevas tehisseedevedelikus ning segistikaussi loputatakse väikese tehisseedevedeliku kogusega, et eemaldada sellelt kogu allesjäänud liha.

| f) | Keeduklaas kaetakse alumiiniumfooliumiga. |
| --- | --- |

f)

Keeduklaas kaetakse alumiiniumfooliumiga.

| g) | Magnetsegisti peab olema seadistatud selliselt, et see säilitaks kogu tööprotsessi vältel püsiva temperatuuri 44–46 °C. Segamisprotsessi ajal peaks tehisseedevedelik pöörlema piisavalt kiiresti, et tekiks sügav pööris ilma pritsimiseta. |
| --- | --- |

g)

Magnetsegisti peab olema seadistatud selliselt, et see säilitaks kogu tööprotsessi vältel püsiva temperatuuri 44–46 °C. Segamisprotsessi ajal peaks tehisseedevedelik pöörlema piisavalt kiiresti, et tekiks sügav pööris ilma pritsimiseta.

| h) | Tehisseedevedelikku segatakse, kuni lihaosakesed kaovad (ligikaudu 30 minutit). Seejärel lülitatakse segisti välja ning tehisseedevedelik valatakse läbi sõela setituslehtrisse. Teatavat tüüpi liha (keel, ulukiliha jne) töötlemisel võib olla vajalik pikem seedetegevus (mitte rohkem kui 60 minuti). |
| --- | --- |

h)

Tehisseedevedelikku segatakse, kuni lihaosakesed kaovad (ligikaudu 30 minutit). Seejärel lülitatakse segisti välja ning tehisseedevedelik valatakse läbi sõela setituslehtrisse. Teatavat tüüpi liha (keel, ulukiliha jne) töötlemisel võib olla vajalik pikem seedetegevus (mitte rohkem kui 60 minuti).

| i) | Seedeprotsessi loetakse õnnestunuks, kui sõelale jääb mitte rohkem kui 5 % proovi algkaalust. |
| --- | --- |

i)

Seedeprotsessi loetakse õnnestunuks, kui sõelale jääb mitte rohkem kui 5 % proovi algkaalust.

| j) | Filtrialusele pannakse 20-mikronise nailonvõrguga filter. Kooniline terasest filtreerimislehter kinnitatakse plokisüsteemiga toe külge ja lehtrisse pannakse 180-mikronine terassõel. Vaakumpump ühendatakse filtrialuse ja metallist või plastist mahutiga, kuhu kogutakse seedevedelik. |
| --- | --- |

j)

Filtrialusele pannakse 20-mikronise nailonvõrguga filter. Kooniline terasest filtreerimislehter kinnitatakse plokisüsteemiga toe külge ja lehtrisse pannakse 180-mikronine terassõel. Vaakumpump ühendatakse filtrialuse ja metallist või plastist mahutiga, kuhu kogutakse seedevedelik.

| k) | Segamine lõpetatakse ja seedevedelik kallatakse filtreerimislehtrisse sõelast läbi. Seejärel pestakse keeduklaasi ligikaudu 250 ml kuuma veega. Pärast seedevedeliku filtreerimist kallatakse loputusvedelik filtreerimisseadmesse. |
| --- | --- |

k)

Segamine lõpetatakse ja seedevedelik kallatakse filtreerimislehtrisse sõelast läbi. Seejärel pestakse keeduklaasi ligikaudu 250 ml kuuma veega. Pärast seedevedeliku filtreerimist kallatakse loputusvedelik filtreerimisseadmesse.

| l) | Filtreerimismembraan võetakse servast näpitsate vahele. Filtreerimismembraan volditakse vähemalt neljaks kokku ja pannakse 15 ml koonilisse katseklaasi. Uhmrinuia suurus peab vastama koonilise katseklaasi suurusele. |
| --- | --- |

l)

Filtreerimismembraan võetakse servast näpitsate vahele. Filtreerimismembraan volditakse vähemalt neljaks kokku ja pannakse 15 ml koonilisse katseklaasi. Uhmrinuia suurus peab vastama koonilise katseklaasi suurusele.

| m) | Filtreerimismembraan surutakse nuiaga 15 ml koonilise katseklaasi põhja ja vajutatakse seda ligikaudu 20 tugeva edasi-tagasi liigutusega, kusjuures nui peab olema tootja juhiste kohaselt filtreerimismembraani voldi vahel. |
| --- | --- |

m)

Filtreerimismembraan surutakse nuiaga 15 ml koonilise katseklaasi põhja ja vajutatakse seda ligikaudu 20 tugeva edasi-tagasi liigutusega, kusjuures nui peab olema tootja juhiste kohaselt filtreerimismembraani voldi vahel.

| n) | 0,5 ml ± 0,01 ml proovi lahjendusvedelikku pipeteeritakse 15 ml koonilisse katseklaasi ja filtreerimismembraan homogeniseeritakse nuiaga vastavalt tootja juhistele, tehes nuiaga väiksema ulatusega edasi-tagasi liigutusi ligikaudu 30 sekundit, vältides äkilisi liigutusi, mis võiks tekitada pritsmeid. |
| --- | --- |

n)

0,5 ml ± 0,01 ml proovi lahjendusvedelikku pipeteeritakse 15 ml koonilisse katseklaasi ja filtreerimismembraan homogeniseeritakse nuiaga vastavalt tootja juhistele, tehes nuiaga väiksema ulatusega edasi-tagasi liigutusi ligikaudu 30 sekundit, vältides äkilisi liigutusi, mis võiks tekitada pritsmeid.

| o) | Kõik proovid, negatiivne kontrollaine ja positiivne kontrollaine pipeteeritakse aglutinatsiooniplaadi pesadesse vastavalt tootja juhistele. |
| --- | --- |

o)

Kõik proovid, negatiivne kontrollaine ja positiivne kontrollaine pipeteeritakse aglutinatsiooniplaadi pesadesse vastavalt tootja juhistele.

| p) | Igasse pesasse pannakse pipetiga latekskuule vastavalt tootja juhistele, hoides neid kokku puutumast proovi(de) ja kontrollainetega. Igas pesas tuleb latekskuule segada ühekordselt kasutatava pulgaga, et vedelik kataks ühtlaselt kogu pesa. |
| --- | --- |

p)

Igasse pesasse pannakse pipetiga latekskuule vastavalt tootja juhistele, hoides neid kokku puutumast proovi(de) ja kontrollainetega. Igas pesas tuleb latekskuule segada ühekordselt kasutatava pulgaga, et vedelik kataks ühtlaselt kogu pesa.

| q) | Seejärel pannakse aglutinatsiooniplaat vastavalt tootja juhistele kolme telje sihis liikuvale loksutile ja seda loksutatakse 10 ± 1 minutit. |
| --- | --- |

q)

Seejärel pannakse aglutinatsiooniplaat vastavalt tootja juhistele kolme telje sihis liikuvale loksutile ja seda loksutatakse 10 ± 1 minutit.

| r) | Pärast tootja osutatud ajavahemiku möödumist lülitatakse loksuti välja ja plaat pannakse tasasele pinnale ning reaktsiooni tulemusi uuritakse kohe, vastavalt tootja juhistele. Positiivse proovi korral peavad tekkima kuulide kogumid. Negatiivse proovi korral peab suspensioon jääma homogeenseks, ilma kuulide kogumiteta. |
| --- | --- |

r)

Pärast tootja osutatud ajavahemiku möödumist lülitatakse loksuti välja ja plaat pannakse tasasele pinnale ning reaktsiooni tulemusi uuritakse kohe, vastavalt tootja juhistele. Positiivse proovi korral peavad tekkima kuulide kogumid. Negatiivse proovi korral peab suspensioon jääma homogeenseks, ilma kuulide kogumiteta.

II.   Alla 100 g koondproovid, nagu on sätestatud I peatüki punkti 3 II alapunktis

Alla 100 g koondproovide puhul tuleb järgida menetluse kirjeldust, mis on esitatud I peatüki punkti 3 II alapunktis.

III.   Positiivsed või kahtlased tulemused

Kui koondproovide uurimine lateks-aglutinatsiooni reaktsiooniga annab positiivse või kahtlase tulemuse, võetakse vastavalt I peatüki punkti 2 alapunktile a igalt sealt 20 g lisaproov. Viie sea 20 g proovid pannakse kokku ja koondproovi uuritakse I alapunktis kirjeldatud viisil. Selliselt uuritakse 20 viiesealise rühma proove.

Kui viie sea koondproovi lateks-aglutinatsiooni reaktsioon on positiivne, võetakse 20 g lisaproov igalt rühma kuuluvalt sealt ning igat proovi uuritakse eraldi, kasutades selleks I alapunktis kirjeldatud meetodit.

Kui lateks-aglutinatsiooni reaktsioon on positiivne või kahtlane, tuleb 20 g sea lihaskude saata riiklikusse referentlaborisse kinnituse saamiseks, kus kasutatakse ühte I peatükis kirjeldatud meetodit.

Parasiitide proove hoitakse 90 % etanooli lahuses, et neid liikide tasemel määrata riiklikus või ELi referentlaboris.

Pärast parasiitide kogumist kahjutustatakse positiivsete proovide vedelik, kuumutades seda vähemalt temperatuurini 60 °C.

IV.   Puhastamine ja saastatusest puhastamine pärast positiivset või kahtlast tulemust.

Kui koondproovide või üksiku proovi uurimine lateks-aglutinatsiooni reaktsiooniga annab positiivse või kahtlase tulemuse, tuleb kõik lihaga kokkupuutuvad vahendid (segistikauss, keeduklaas, segamispulk, temperatuuriandur, kooniline filtreerimislehter, sõel ja näpitsad) enne uuesti kasutamist hoolikalt saastest puhastada mõnesekundilise leotamisega kuumas vees (65–90 °C). Liha või inaktiveeritud vastsete jäägid, mis võivad olla töövahendite pinnale jäänud, tuleb eemaldada puhta käsna ja voolava veega. Vajaduse korral võib vahendite rasvatustamiseks lisada mõne tilga pesuainet. Seejärel on soovitav igat töövahendit põhjalikult loputada, et eemaldada kõik puhastusaine jäägid.”

---

II LISA

„IV LISA

I   PEATÜKK

KONTROLLITUD PIDAMISTINGIMUSI RAKENDAVA PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTE JA BIOTURVARÜHMIKU TUNNUSTAMINE

| A. | Põllumajandusettevõtete ametlikuks tunnustamiseks peavad toidukäitlejad vastama järgmistele nõuetele.






  a) | Toidukäitleja peab olema võtnud kõik praktilised ettevaatusabinõud hoone ehituskonstruktsiooni ning tehnohooldus- ja remonttööde suhtes, et vältida näriliste ja muud liiki imetajate ning lihasööjate lindude juurdepääsu hoonetele, kus loomi peetakse. |
| --- | --- | --- |

A.

Põllumajandusettevõtete ametlikuks tunnustamiseks peavad toidukäitlejad vastama järgmistele nõuetele.

a)

Toidukäitleja peab olema võtnud kõik praktilised ettevaatusabinõud hoone ehituskonstruktsiooni ning tehnohooldus- ja remonttööde suhtes, et vältida näriliste ja muud liiki imetajate ning lihasööjate lindude juurdepääsu hoonetele, kus loomi peetakse.

| b) | Käitleja peab kohaldama kahjurite, eelkõige näriliste tõrje programmi, et ennetada sigade nakatumist. Käitleja peab programmi kohta pidama pädeva asutuse nõudmistele vastavat registrit. |
| --- | --- |

b)

Käitleja peab kohaldama kahjurite, eelkõige näriliste tõrje programmi, et ennetada sigade nakatumist. Käitleja peab programmi kohta pidama pädeva asutuse nõudmistele vastavat registrit.

| c) | Käitleja peab tagama, et kogu loomatoit saadakse müügipunktist, mis toodab loomatoitu vastavalt põhimõtetele, mida on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 183/2005 (1). |
| --- | --- |

c)

Käitleja peab tagama, et kogu loomatoit saadakse müügipunktist, mis toodab loomatoitu vastavalt põhimõtetele, mida on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 183/2005 (1).

| d) | Käitleja peab keeritsusside suhtes vastuvõtlikele liikidele mõeldud sööta ladustama suletud punkrites või muudes närilistele juurdepääsmatutes konteinerites. Kõik muud söödavarud tuleb kuumtöödelda või toota ning säilitada vastavalt pädeva asutuse nõudmistele. |
| --- | --- |

d)

Käitleja peab keeritsusside suhtes vastuvõtlikele liikidele mõeldud sööta ladustama suletud punkrites või muudes närilistele juurdepääsmatutes konteinerites. Kõik muud söödavarud tuleb kuumtöödelda või toota ning säilitada vastavalt pädeva asutuse nõudmistele.

| e) | Käitleja peab tagama surnud loomade kogumise, identifitseerimise ja transportimise ilma asjatu viivituseta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (2) artiklitele 21 ja 22 ning komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 (3) VIII lisale. |
| --- | --- |

e)

Käitleja peab tagama surnud loomade kogumise, identifitseerimise ja transportimise ilma asjatu viivituseta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (2) artiklitele 21 ja 22 ning komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 (3) VIII lisale.

| f) | Kui prügila asub põllumajandusettevõtte naabruses, peab käitleja pädevat asutust sellest teavitama. Seejärel peab pädev asutus hindama asjaomaseid riske ja otsustama, kas põllumajandusettevõtte tunnistatakse kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks. |
| --- | --- |

f)

Kui prügila asub põllumajandusettevõtte naabruses, peab käitleja pädevat asutust sellest teavitama. Seejärel peab pädev asutus hindama asjaomaseid riske ja otsustama, kas põllumajandusettevõtte tunnistatakse kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks.

| g) | Käitleja peab tagama, et põrsad, kes tulevad põllumajandusettevõttesse väljastpoolt, ja ostetud põrsad on sündinud ja kasvanud kontrollitud pidamistingimustes. |
| --- | --- |

g)

Käitleja peab tagama, et põrsad, kes tulevad põllumajandusettevõttesse väljastpoolt, ja ostetud põrsad on sündinud ja kasvanud kontrollitud pidamistingimustes.

| h) | Käitleja peab tagama, et sead on identifitseeritavad selliselt, et iga looma saab tagasiulatuvalt põllumajandusettevõttega siduda. |
| --- | --- |

h)

Käitleja peab tagama, et sead on identifitseeritavad selliselt, et iga looma saab tagasiulatuvalt põllumajandusettevõttega siduda.

| i) | Käitleja võib põllumajandusettevõttesse tuua uusi loomi ainult juhul, kui need on pärit põllumajandusettevõttest, mis on samuti ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks. |
| --- | --- |

i)

Käitleja võib põllumajandusettevõttesse tuua uusi loomi ainult juhul, kui need on pärit põllumajandusettevõttest, mis on samuti ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks.

| j) | Ühelgi loomal ei tohi olla juurdepääsu välisrajatistele, kui käitleja ei suuda pädevale asutusele riskianalüüsi käigus tõestada, et välistingimustes viibimise periood, rajatised ja asjaolud ei kujuta keeritsussi nakkuse ohtu. |
| --- | --- |

j)

Ühelgi loomal ei tohi olla juurdepääsu välisrajatistele, kui käitleja ei suuda pädevale asutusele riskianalüüsi käigus tõestada, et välistingimustes viibimise periood, rajatised ja asjaolud ei kujuta keeritsussi nakkuse ohtu.

| B. | Toidukäitlejad põllumajandusettevõtetest, mis on ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks, teavitavad pädevat asutust kui mõnda punktis A esitatud nõuet enam ei täideta või kui on toimunud mis tahes muu muutus, mis võib mõjutada põllumajandusettevõtte staatust. |
| --- | --- |

B.

Toidukäitlejad põllumajandusettevõtetest, mis on ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks, teavitavad pädevat asutust kui mõnda punktis A esitatud nõuet enam ei täideta või kui on toimunud mis tahes muu muutus, mis võib mõjutada põllumajandusettevõtte staatust.

| C. | Liikmesriikide pädevad asutused võivad põllumajandusettevõtet või põllumajandusettevõtete kategooriat tunnustada ainult tingimusel, et on tõendatud punktis A sätestatud tingimuste täitmine. |
| --- | --- |

C.

Liikmesriikide pädevad asutused võivad põllumajandusettevõtet või põllumajandusettevõtete kategooriat tunnustada ainult tingimusel, et on tõendatud punktis A sätestatud tingimuste täitmine.

II   PEATÜKK

ARUANDLUS KEERITSUSSI OLUKORRA SUHTES

| a) | Keeritsusside juhtumite arv inimestel (ülekantud ja autohtoonsed), sealhulgas epidemioloogilised andmed tuleb esitada vastavalt komisjoni otsusele 2000/96/EÜ (4). |
| --- | --- |

a)

Keeritsusside juhtumite arv inimestel (ülekantud ja autohtoonsed), sealhulgas epidemioloogilised andmed tuleb esitada vastavalt komisjoni otsusele 2000/96/EÜ (4).

| b) | Analüüside arv ning kodusigade, metssigade, hobuste, ulukite ja muude vastuvõtlike loomade puhul tehtud keeritsussi analüüside tulemused tuleb esitada vastavalt direktiivi 2003/99/EÜ IV lisale. Kodusigade kohta esitatud andmetes tuleb vähemalt esitada konkreetne teave:






  i) | kontrollitud pidamistingimustes kasvatatud loomade analüüside kohta; |
| --- | --- | --- |

b)

Analüüside arv ning kodusigade, metssigade, hobuste, ulukite ja muude vastuvõtlike loomade puhul tehtud keeritsussi analüüside tulemused tuleb esitada vastavalt direktiivi 2003/99/EÜ IV lisale. Kodusigade kohta esitatud andmetes tuleb vähemalt esitada konkreetne teave:

i)

kontrollitud pidamistingimustes kasvatatud loomade analüüside kohta;

| ii) | aretusemiste, metssigade ja nuumsigade analüüside kohta. |
| --- | --- |

ii)

aretusemiste, metssigade ja nuumsigade analüüside kohta.

---

(1)  ELT L 35, 8.2.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 1.

2

(3)  ELT L 54, 26.2.2011, lk 1.

3

(4)  EÜT L 28, 3.2.2000, lk 50.”

4

---

| 8.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/93 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/93

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 217/2014,

7. märts 2014,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2073/2005 searümpades esineva Salmonella suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 2073/2005 (2) on sätestatud teatavate mikroorganismide suhtes kehtivad mikrobioloogilised kriteeriumid ja rakenduseeskirjad, mida toidukäitlejad peavad järgima määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklis 4 osutatud hügieeni üld- ja erimeetmete rakendamisel, ning eelkõige protsessi hügieenikriteerium, mida kohaldatakse seoses Salmonella’ga searümpades, et kontrollida saastumist tapmise ajal. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 2073/2005 (2) on sätestatud teatavate mikroorganismide suhtes kehtivad mikrobioloogilised kriteeriumid ja rakenduseeskirjad, mida toidukäitlejad peavad järgima määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklis 4 osutatud hügieeni üld- ja erimeetmete rakendamisel, ning eelkõige protsessi hügieenikriteerium, mida kohaldatakse seoses Salmonella’ga searümpades, et kontrollida saastumist tapmise ajal.

| (2) | Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 3. oktoobril 2011 vastu teadusliku arvamuse rahvatervise selliste ohtude kohta, mida tuleb hõlmata lihakontrolliga (sealiha) (3). Arvamuses on Salmonella määratletud sealiha tarbimisega seotud suure ohuna inimeste tervisele ning soovitatakse searümpade saastumist Salmonellaga vältida. EFSA soovitab muu hulgas karmistada protsessi hügieenikriteeriumi, mida kohaldatakse searümpades esineva Salmonella suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 3. oktoobril 2011 vastu teadusliku arvamuse rahvatervise selliste ohtude kohta, mida tuleb hõlmata lihakontrolliga (sealiha) (3). Arvamuses on Salmonella määratletud sealiha tarbimisega seotud suure ohuna inimeste tervisele ning soovitatakse searümpade saastumist Salmonellaga vältida. EFSA soovitab muu hulgas karmistada protsessi hügieenikriteeriumi, mida kohaldatakse searümpades esineva Salmonella suhtes.

| (3) | Selleks et vähendada Salmonella levimust searümpades, tuleks karmistada hügieenikontrolli loomade tapmise ajal vastavalt komisjoni 7. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 218/2014 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004 lisasid ja komisjoni määrust (EÜ) nr 2074/2005) (4) sätetele ning sellest tulenevalt peaks ka positiivsete proovide arv vähenema. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et vähendada Salmonella levimust searümpades, tuleks karmistada hügieenikontrolli loomade tapmise ajal vastavalt komisjoni 7. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 218/2014 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004 lisasid ja komisjoni määrust (EÜ) nr 2074/2005) (4) sätetele ning sellest tulenevalt peaks ka positiivsete proovide arv vähenema.

| (4) | Määruses sätestatud nõuetega on hõlmatud toidukäitlejate praeguste tavade kohandamine. Seepärast on asjakohane lubada käesoleva määruse kohaldamise edasilükkamist. |
| --- | --- |

(4)

Määruses sätestatud nõuetega on hõlmatud toidukäitlejate praeguste tavade kohandamine. Seepärast on asjakohane lubada käesoleva määruse kohaldamise edasilükkamist.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2073/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2073/2005 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2073/2005 I lisa 2. peatüki rida 2.1.4 asendatakse järgmisega:

| „2.1.4 | Searümbad |
| --- | --- |

„2.1.4

Searümbad

Salmonella

50 (5)

3 (6)

Puudub rümba kohta uuritaval alal

EN/ISO 6579

Rümbad pärast korrastust, kuid enne jahutust

Tapahügieeni parandamine ja protsessi kontrollimise, loomade päritolu ja päritolufarmide bioohutusmeetmete ülevaatamine”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. juunist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 226, 25.6.2004, lk 3.

1

(2)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 1.

2

(3)  EFSA Journal (2011); 9(10):2351.

3

EFSA Journal

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 95.

4

Euroopa Liidu Teataja

---

| 8.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/95 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/95

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 218/2014,

7. märts 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 2074/2005 lisasid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks, (2) eriti selle artikli 17 lõiget 1 ning artikli 18 punkte 3 ja 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 853/2004 on sätestatud loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad toidukäitlejatele. Vastavalt kõnealuse määruse II lisale peavad tapamaju käitavad toidukäitlejad nõudma, vastu võtma ja kontrollima toiduahelat käsitlevat teavet ning võtma meetmeid sellise teabe suhtes kõigi loomade puhul, välja arvatud ulukid, kes on saadetud või kavatsetakse saata tapamajja. Selline teave hõlmab päritoluettevõtte staatust. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 853/2004 on sätestatud loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad toidukäitlejatele. Vastavalt kõnealuse määruse II lisale peavad tapamaju käitavad toidukäitlejad nõudma, vastu võtma ja kontrollima toiduahelat käsitlevat teavet ning võtma meetmeid sellise teabe suhtes kõigi loomade puhul, välja arvatud ulukid, kes on saadetud või kavatsetakse saata tapamajja. Selline teave hõlmab päritoluettevõtte staatust.

| (2) | Komisjoni 7. märtsi 2014. aasta määrusega (EL) nr 216/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes, (3) on lubatud erandid kontrollimise sätetest selliste ettevõtete puhul, kus rakendatakse kontrollitud pidamistingimusi. See teave tuleks lisada tapamajale esitatava toiduahelat käsitleva teabe hulka, et liikmesriigid saaksid rakendada asjakohast korda liha kontrollimiseks keeritsussi suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 7. märtsi 2014. aasta määrusega (EL) nr 216/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes, (3) on lubatud erandid kontrollimise sätetest selliste ettevõtete puhul, kus rakendatakse kontrollitud pidamistingimusi. See teave tuleks lisada tapamajale esitatava toiduahelat käsitleva teabe hulka, et liikmesriigid saaksid rakendada asjakohast korda liha kontrollimiseks keeritsussi suhtes.

| (3) | Määruses (EÜ) nr 853/2004 on sätestatud tingimused, mille alusel on väljaspool tapamaja hädatapetud loomade liha inimtoiduks kõlblik. Kuna hädatapetud loomade liha, mis on edukalt läbinud lihakontrolli, ei kujuta ohtu inimeste tervisele, siis tuleks kõnealusest määrusest jätta välja nõue hädatapetud loomade liha spetsiaalse tervisemärgi kohta ja sellise liha turupiirangud riigi turul; samuti tuleks määrusest (EÜ) nr 854/2004 jätta välja nõue hädatapetud loomade liha spetsiaalse tervisemärgi kohta. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EÜ) nr 853/2004 on sätestatud tingimused, mille alusel on väljaspool tapamaja hädatapetud loomade liha inimtoiduks kõlblik. Kuna hädatapetud loomade liha, mis on edukalt läbinud lihakontrolli, ei kujuta ohtu inimeste tervisele, siis tuleks kõnealusest määrusest jätta välja nõue hädatapetud loomade liha spetsiaalse tervisemärgi kohta ja sellise liha turupiirangud riigi turul; samuti tuleks määrusest (EÜ) nr 854/2004 jätta välja nõue hädatapetud loomade liha spetsiaalse tervisemärgi kohta.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on kehtestatud erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks. Kõnealuse määruse I lisas eelkõige on kehtestatud eeskirjad tapaeelse ja tapajärgse kontrolli kohta, sealhulgas visuaalse kontrolli ning konkreetsete ohtude kohta värskes lihas. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on kehtestatud erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks. Kõnealuse määruse I lisas eelkõige on kehtestatud eeskirjad tapaeelse ja tapajärgse kontrolli kohta, sealhulgas visuaalse kontrolli ning konkreetsete ohtude kohta värskes lihas.

| (5) | Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on sätestatud, et riikliku veterinaararsti abid tohivad aidata riiklikku veterinaararsti ametliku kontrolli tegemisel teatavate piirangutega. Tapaeelse kontrolli ja loomade heaolu käsitleva kontrolli puhul tuleks riiklikel veterinaararsti abidel lubada aidata riiklikku veterinaararsti selliste loomade eelvalikul, millel esineb kõrvalekaldeid. |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on sätestatud, et riikliku veterinaararsti abid tohivad aidata riiklikku veterinaararsti ametliku kontrolli tegemisel teatavate piirangutega. Tapaeelse kontrolli ja loomade heaolu käsitleva kontrolli puhul tuleks riiklikel veterinaararsti abidel lubada aidata riiklikku veterinaararsti selliste loomade eelvalikul, millel esineb kõrvalekaldeid.

| (6) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) võttis 2011. aasta 3. oktoobril vastu teadusliku arvamuse rahvatervise selliste ohtude kohta, mida tuleb hõlmata lihakontrolliga (sealiha) (4) ning arvamuses järeldati, et praegu tapajärgsel kontrollil nõutavad palpeerimine ja sisselõiked võivad tekitada ristsaastumise ohtu. Sellise ristsaastumise ärahoidmiseks ei tuleks normaalsete loomade puhul enam nõuda palpeerimist ja sisselõikeid, vaid ainult siis, kui on leitud kõrvalekaldeid. Kõnealuses arvamuses väidab toiduohutusamet, et sigadel endokardiiti põhjustavad haigustekitajad ei oma tähtsust rahvatervise seisukohast. Kuna ohutuse seisukohalt ei ole rutiinne südame sisselõige vajalik, siis ei tuleks seda enam nõuda. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) võttis 2011. aasta 3. oktoobril vastu teadusliku arvamuse rahvatervise selliste ohtude kohta, mida tuleb hõlmata lihakontrolliga (sealiha) (4) ning arvamuses järeldati, et praegu tapajärgsel kontrollil nõutavad palpeerimine ja sisselõiked võivad tekitada ristsaastumise ohtu. Sellise ristsaastumise ärahoidmiseks ei tuleks normaalsete loomade puhul enam nõuda palpeerimist ja sisselõikeid, vaid ainult siis, kui on leitud kõrvalekaldeid. Kõnealuses arvamuses väidab toiduohutusamet, et sigadel endokardiiti põhjustavad haigustekitajad ei oma tähtsust rahvatervise seisukohast. Kuna ohutuse seisukohalt ei ole rutiinne südame sisselõige vajalik, siis ei tuleks seda enam nõuda.

| (7) | Samas arvamuses määratleb toiduohutusamet Salmonella sealiha tarbimisega seotud suureks ohuks inimeste tervisele ning soovitab vältida searümpade saastumist Salmonellaga. |
| --- | --- |

(7)

Samas arvamuses määratleb toiduohutusamet Salmonella sealiha tarbimisega seotud suureks ohuks inimeste tervisele ning soovitab vältida searümpade saastumist Salmonellaga.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jao IX peatükis on sätestatud riikliku veterinaararsti ülesanded konkreetsete ohtude suhtes. Salmonella tuleks samuti hõlmata riikliku veterinaararsti eriülesannete alla, eriti juhtudel, kui liha ei vasta teatavate liidu õigusaktide nõuetele. Eelkõige tuleks lisada sealiha kontrolli komisjoni 15. novembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta) (5) sätestatud ja rümpades esineva Salmonella suhtes kehtiva olemasoleva protsessi hügieenikriteeriumi järelevalve ning meetmed, mida toidukäitlejad peavad võtma, kui liha ei vasta konkreetsete liidu õigusaktide nõuetele. Kõnealune järelevalve oleks kulutõhus vahend teabe esitamiseks Salmonella kohustusliku seire kohta sealiha tootmisahelas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivile 2003/99/EÜ zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta, millega muudetakse nõukogu otsust 90/424/EMÜ ja tühistatakse nõukogu direktiiv 92/117/EMÜ (6). |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jao IX peatükis on sätestatud riikliku veterinaararsti ülesanded konkreetsete ohtude suhtes. Salmonella tuleks samuti hõlmata riikliku veterinaararsti eriülesannete alla, eriti juhtudel, kui liha ei vasta teatavate liidu õigusaktide nõuetele. Eelkõige tuleks lisada sealiha kontrolli komisjoni 15. novembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta) (5) sätestatud ja rümpades esineva Salmonella suhtes kehtiva olemasoleva protsessi hügieenikriteeriumi järelevalve ning meetmed, mida toidukäitlejad peavad võtma, kui liha ei vasta konkreetsete liidu õigusaktide nõuetele. Kõnealune järelevalve oleks kulutõhus vahend teabe esitamiseks Salmonella kohustusliku seire kohta sealiha tootmisahelas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivile 2003/99/EÜ zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta, millega muudetakse nõukogu otsust 90/424/EMÜ ja tühistatakse nõukogu direktiiv 92/117/EMÜ (6).

| (9) | Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2074/2005, millega sätestatakse rakendusmeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 käsitletud teatavate toodete ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 käsitletud ametlike kontrollide suhtes, sätestatakse erandid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 852/2004 ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004, (7) on sätestatud konkreetsed nõuded vabatahtliku sigade visuaalse tapajärgse kontrolli kohta. Käesolevas määruses kavandatavad muudatused määruses (EÜ) nr 854/2004 sätestatud standardse tapajärgse kontrolli nõuetesse muudavad määruses (EÜ) nr 2074/2005 sätestatud nõuded sigade vabatahtliku visuaalse kontrolli kohta sigade puhul ebaoluliseks ning seetõttu tuleks neid nõudeid muuta. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2074/2005, millega sätestatakse rakendusmeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 käsitletud teatavate toodete ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 käsitletud ametlike kontrollide suhtes, sätestatakse erandid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 852/2004 ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004, (7) on sätestatud konkreetsed nõuded vabatahtliku sigade visuaalse tapajärgse kontrolli kohta. Käesolevas määruses kavandatavad muudatused määruses (EÜ) nr 854/2004 sätestatud standardse tapajärgse kontrolli nõuetesse muudavad määruses (EÜ) nr 2074/2005 sätestatud nõuded sigade vabatahtliku visuaalse kontrolli kohta sigade puhul ebaoluliseks ning seetõttu tuleks neid nõudeid muuta.

| (10) | Käesolevas määruses esitatud nõuded toovad kaasa praeguste tavade ümberkujundamise nii toidukäitlejate kui ka pädevate asutuste jaoks. Seetõttu on asjakohane lubada käesoleva määruse kohaldamist edasi lükata. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses esitatud nõuded toovad kaasa praeguste tavade ümberkujundamise nii toidukäitlejate kui ka pädevate asutuste jaoks. Seetõttu on asjakohane lubada käesoleva määruse kohaldamist edasi lükata.

| (11) | Määruseid (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 2074/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Määruseid (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 2074/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 853/2004 muudatused

Määrust (EÜ) nr 853/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisa III jao punkti 3 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | päritoluettevõtte staatus või piirkondlik loomatervise staatus ning, kas ettevõte on ametlikult tunnustatud sellisena, kus seoses keeritsussidega rakendatakse kontrollitud pidamistingimusi vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2075/2005 (8) IV lisa I peatüki punktile A; |
| --- | --- | --- |

1)

II lisa III jao punkti 3 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

päritoluettevõtte staatus või piirkondlik loomatervise staatus ning, kas ettevõte on ametlikult tunnustatud sellisena, kus seoses keeritsussidega rakendatakse kontrollitud pidamistingimusi vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2075/2005 (8) IV lisa I peatüki punktile A;

| 2) | III lisa I jao VI peatüki punkt 9 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

III lisa I jao VI peatüki punkt 9 jäetakse välja.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 854/2004 muudatused

Määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I jao III peatüki punkt 7 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

I jao III peatüki punkt 7 jäetakse välja.

| 2) | III jao I peatüki punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | tapaeelse kontrolli ja loomade heaolu käsitlevate kontrollide osas võivad riikliku veterinaararsti abid üksnes aidata puhtalt praktiliste ülesannetega, mis võivad hõlmata selliste loomade eelvalimist, millel esinevad kõrvalekalded;”. |
| --- | --- | --- |

2)

III jao I peatüki punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

tapaeelse kontrolli ja loomade heaolu käsitlevate kontrollide osas võivad riikliku veterinaararsti abid üksnes aidata puhtalt praktiliste ülesannetega, mis võivad hõlmata selliste loomade eelvalimist, millel esinevad kõrvalekalded;”.

| 3) | IV jao IV peatüki B osa punktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:






  „1. | Sigade rümbad ja rups läbivad järgmised tapajärgsed menetlused:






  a) | pea ja kurgu visuaalne kontroll; suu, neelu ja keele visuaalne kontroll; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

IV jao IV peatüki B osa punktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.

Sigade rümbad ja rups läbivad järgmised tapajärgsed menetlused:

a)

pea ja kurgu visuaalne kontroll; suu, neelu ja keele visuaalne kontroll;

| b) | kopsude, hingetoru ja söögitoru visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

b)

kopsude, hingetoru ja söögitoru visuaalne kontroll;

| c) | südamepauna ja südame visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

c)

südamepauna ja südame visuaalne kontroll;

| d) | vahelihase visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

d)

vahelihase visuaalne kontroll;

| e) | maksa ning maksa ja kõhunäärme lümfisõlmede (Lnn. portales) visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

e)

maksa ning maksa ja kõhunäärme lümfisõlmede (Lnn. portales) visuaalne kontroll;

| f) | seedekulgla, soolekinnisti ning mao- ja soolekinnisti lümfisõlmede (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales ja caudales) visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

f)

seedekulgla, soolekinnisti ning mao- ja soolekinnisti lümfisõlmede (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales ja caudales) visuaalne kontroll;

| g) | põrna visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

g)

põrna visuaalne kontroll;

| h) | neerude visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

h)

neerude visuaalne kontroll;

| i) | rinnakelme ja kõhukelme visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

i)

rinnakelme ja kõhukelme visuaalne kontroll;

| j) | suguelundite (v.a peenis, kui see on juba eemaldatud) visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

j)

suguelundite (v.a peenis, kui see on juba eemaldatud) visuaalne kontroll;

| k) | udara ja selle lümfisõlmede (Lnn. supramammarii) visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

k)

udara ja selle lümfisõlmede (Lnn. supramammarii) visuaalne kontroll;

| l) | noorte loomade nabapiirkonna ja liigeste visuaalne kontroll. |
| --- | --- |

l)

noorte loomade nabapiirkonna ja liigeste visuaalne kontroll.

| 2. | Kui loomade päritoluettevõttest saadud epidemioloogilised või muud andmed, toiduahelat käsitlev teave või tapaeelse kontrolli leiud ja/või tapajärgsel visuaalsel kontrollil avastatud asjakohased kõrvalekalded osutavad võimalikule ohule rahvatervisele, loomatervisele või loomade heaolule, peavad sigade rümbad ja rups läbima tapajärgsed lisauuringud, võttes tarvitusele sisselõiked ja palpeerimise. Sõltuvalt kindlakstehtud ohust võivad sellised uuringud hõlmata järgmist:






  a) | submaksillaarsete lümfisõlmede (Lnn. mandibulares) sisselõiked ja uurimine; |
| --- | --- | --- |

2.

Kui loomade päritoluettevõttest saadud epidemioloogilised või muud andmed, toiduahelat käsitlev teave või tapaeelse kontrolli leiud ja/või tapajärgsel visuaalsel kontrollil avastatud asjakohased kõrvalekalded osutavad võimalikule ohule rahvatervisele, loomatervisele või loomade heaolule, peavad sigade rümbad ja rups läbima tapajärgsed lisauuringud, võttes tarvitusele sisselõiked ja palpeerimise. Sõltuvalt kindlakstehtud ohust võivad sellised uuringud hõlmata järgmist:

a)

submaksillaarsete lümfisõlmede (Lnn. mandibulares) sisselõiked ja uurimine;

| b) | kopsude ning bronhiaal- ja keskseinandi lümfisõlmede (Lnn. bifucationes, eparteriales ja mediastinales) palpeerimine. Hingetoru ja kopsutorude peaharud peavad olema avatud pikisuunas ning kopsud on lõigatud tagumises kolmandikus risti nende põhitelgedega; need sisselõiked ei ole vajalikud, kui kopse ei kasutata inimtoiduks; |
| --- | --- |

b)

kopsude ning bronhiaal- ja keskseinandi lümfisõlmede (Lnn. bifucationes, eparteriales ja mediastinales) palpeerimine. Hingetoru ja kopsutorude peaharud peavad olema avatud pikisuunas ning kopsud on lõigatud tagumises kolmandikus risti nende põhitelgedega; need sisselõiked ei ole vajalikud, kui kopse ei kasutata inimtoiduks;

| c) | südame sisselõige pikisuunas, mis avab vatsakesed ja lõikab läbi vatsakeste vaheseina; |
| --- | --- |

c)

südame sisselõige pikisuunas, mis avab vatsakesed ja lõikab läbi vatsakeste vaheseina;

| d) | maksa ja selle lümfisõlmede palpeerimine; |
| --- | --- |

d)

maksa ja selle lümfisõlmede palpeerimine;

| e) | mao- ja soolekinnisti lümfisõlmede palpeerimine ning vajaduse korral sisselõiked; |
| --- | --- |

e)

mao- ja soolekinnisti lümfisõlmede palpeerimine ning vajaduse korral sisselõiked;

| f) | põrna palpeerimine; |
| --- | --- |

f)

põrna palpeerimine;

| g) | sisselõiked neerudesse ja neerulümfisõlmedesse (Lnn. renales); |
| --- | --- |

g)

sisselõiked neerudesse ja neerulümfisõlmedesse (Lnn. renales);

| h) | udaraüliste lümfisõlmede sisselõiked; |
| --- | --- |

h)

udaraüliste lümfisõlmede sisselõiked;

| i) | noorte loomade nabapiirkonna ja liigeste palpeerimine ning vajaduse korral sisselõige nabapiirkonda ja liigeste avamine.” |
| --- | --- |

i)

noorte loomade nabapiirkonna ja liigeste palpeerimine ning vajaduse korral sisselõige nabapiirkonda ja liigeste avamine.”

| 4) | IV jao IX peatükki lisatakse G osa.
  „G.   
  Salmonella








  1. | Ilma, et see piiraks komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 (9) artikli 1 kohaldamist, kontrollib pädev asutus, et toidukäitlejad rakendavad nõuetekohaselt kõnealuse määruse I lisa punkti 2.1.4 (protsessi hügieenikriteerium searümpades esineva Salmonella suhtes) järgmiste meetmete abil:






  a) | ametlik proovivõtt, kasutades samu meetodeid ja proovivõtu ala, mida kasutavad toidukäitlejad. Igast tapamajast võetakse igal aastal vähemalt 49 (10) juhuslikku proovi. Väikeste tapamajade puhul võib seda arvu riskihinnangu alusel vähendada; ja/või |
| --- | --- | --- | --- |

4)

IV jao IX peatükki lisatakse G osa.

„G.   
  Salmonella

1.

Ilma, et see piiraks komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 (9) artikli 1 kohaldamist, kontrollib pädev asutus, et toidukäitlejad rakendavad nõuetekohaselt kõnealuse määruse I lisa punkti 2.1.4 (protsessi hügieenikriteerium searümpades esineva Salmonella suhtes) järgmiste meetmete abil:

a)

ametlik proovivõtt, kasutades samu meetodeid ja proovivõtu ala, mida kasutavad toidukäitlejad. Igast tapamajast võetakse igal aastal vähemalt 49 (10) juhuslikku proovi. Väikeste tapamajade puhul võib seda arvu riskihinnangu alusel vähendada; ja/või

| b) | kogu teabe kogumine toidukäitlejate võetud selliste proovide koguarvu ja selliste positiivsete Salmonella proovide arvu kohta, mis võetakse määruse (EÜ) nr 2073/2005 artikli 5 lõike 5 kohaselt kõnealuse määruse I lisa punkti 2.1.4 raames; ja/või |
| --- | --- |

b)

kogu teabe kogumine toidukäitlejate võetud selliste proovide koguarvu ja selliste positiivsete Salmonella proovide arvu kohta, mis võetakse määruse (EÜ) nr 2073/2005 artikli 5 lõike 5 kohaselt kõnealuse määruse I lisa punkti 2.1.4 raames; ja/või

| c) | kogu teabe kogumine proovide koguarvu ja positiivsete Salmonella proovide arvu kohta, mis on võetud riiklike kontrolliprogrammide raames liikmesriikides või liikmesriikide piirkondades, mille puhul on seoses sealiha tootmisega määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 8 kohaselt heaks kiidetud eritagatised; |
| --- | --- |

c)

kogu teabe kogumine proovide koguarvu ja positiivsete Salmonella proovide arvu kohta, mis on võetud riiklike kontrolliprogrammide raames liikmesriikides või liikmesriikide piirkondades, mille puhul on seoses sealiha tootmisega määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 8 kohaselt heaks kiidetud eritagatised;

| 2. | Kui toidukäitleja ei vasta protsessi hügieenikriteeriumile mitmel korral, siis nõuab pädev asutus asjaomaselt toidukäitlejalt tegevuskava ning jälgib rangelt selle täitmist. |
| --- | --- |

2.

Kui toidukäitleja ei vasta protsessi hügieenikriteeriumile mitmel korral, siis nõuab pädev asutus asjaomaselt toidukäitlejalt tegevuskava ning jälgib rangelt selle täitmist.

| 3. | Proovide koguarvu ja positiivsete Salmonella proovide arvu kohta, eristades punkti 1 alapunktide a, b ja c alusel võetud proovid, kui neid kohaldatakse, esitatakse aruanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/99/EÜ (11) artikli 9 lõike 1 kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Proovide koguarvu ja positiivsete Salmonella proovide arvu kohta, eristades punkti 1 alapunktide a, b ja c alusel võetud proovid, kui neid kohaldatakse, esitatakse aruanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/99/EÜ (11) artikli 9 lõike 1 kohaselt.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 2074/2005 muudatused

Määruse (EÜ) nr 2074/2005 VIb lisa punkti 3 alapunkt a jäetakse välja.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juunist 2014.

Määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jao IX peatüki G osa punkti 3 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

2

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 85.

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  EFSA Journal (2011); 9(10):2351.

4

EFSA Journal

(5)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 1.

5

(6)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 31.

6

(7)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 27.

7

(8)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 60.”

8

(9)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 1.

9

(10)  Kui kõik on negatiivsed, esitatakse 95protsendiline statistiline kindlus, et levimus on alla 6 %.

10

(11)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 31.”

11

---

| 8.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/99 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/99

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 219/2014,

7. märts 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa koduloomadena peetavate sigade tapajärgse kontrolli erinõuete osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 1 ning artikli 18 punkti 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on kehtestatud erieeskirjad loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks. Kõnealuses määruses on muu hulgas ette nähtud, et liikmesriigid tagavad, et värske liha ametlikud kontrollid viiakse läbi selle määruse I lisa kohaselt. Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on ette nähtud veel see, et riiklik veterinaararst teostab muu hulgas inspekteerimisülesandeid I lisa IV jao erinõuete kohaselt värsket liha turule viivates tapamajades, ulukiliha töötlemise ettevõtetes ja lihalõikusettevõtetes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on kehtestatud erieeskirjad loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks. Kõnealuses määruses on muu hulgas ette nähtud, et liikmesriigid tagavad, et värske liha ametlikud kontrollid viiakse läbi selle määruse I lisa kohaselt. Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on ette nähtud veel see, et riiklik veterinaararst teostab muu hulgas inspekteerimisülesandeid I lisa IV jao erinõuete kohaselt värsket liha turule viivates tapamajades, ulukiliha töötlemise ettevõtetes ja lihalõikusettevõtetes.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jao IV peatüki B osas on sätestatud koduloomadena peetavate sigade tapajärgse kontrolli erinõuded. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jao IV peatüki B osas on sätestatud koduloomadena peetavate sigade tapajärgse kontrolli erinõuded.

| (3) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) võttis 2011. aasta 3. oktoobril vastu teadusliku arvamuse rahvatervise selliste ohtude kohta, mille suhtes tuleb liha (sealiha) (2) kontrollida, ning arvamuses järeldati, et praegu tapajärgsel kontrollil nõutavad palpeerimine ja sisselõiked võivad tekitada bakteriaalse ristsaastumise ohtu. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) võttis 2011. aasta 3. oktoobril vastu teadusliku arvamuse rahvatervise selliste ohtude kohta, mille suhtes tuleb liha (sealiha) (2) kontrollida, ning arvamuses järeldati, et praegu tapajärgsel kontrollil nõutavad palpeerimine ja sisselõiked võivad tekitada bakteriaalse ristsaastumise ohtu.

| (4) | Toiduohutusamet leidis ka, et praegu tapajärgse kontrolli käigus kasutatavad palpeerimine või sisselõiked tuleks korraliselt tapetud sigade puhul ära jätta, sest mikroorganismidega ristsaastumise oht on suurem ohust, et nende tehnikatega kindlakstehtavaid seisundeid tuvastatakse võib-olla vähem. Tapajärgse kontrolli käigus tuleks manuaalseid tehnikaid kasutada üksnes juhul, kui muu hulgas tapajärgse visuaalse kontrolli käigus on tekkinud kahtlus, et esineb kõrvalekaldeid. |
| --- | --- |

(4)

Toiduohutusamet leidis ka, et praegu tapajärgse kontrolli käigus kasutatavad palpeerimine või sisselõiked tuleks korraliselt tapetud sigade puhul ära jätta, sest mikroorganismidega ristsaastumise oht on suurem ohust, et nende tehnikatega kindlakstehtavaid seisundeid tuvastatakse võib-olla vähem. Tapajärgse kontrolli käigus tuleks manuaalseid tehnikaid kasutada üksnes juhul, kui muu hulgas tapajärgse visuaalse kontrolli käigus on tekkinud kahtlus, et esineb kõrvalekaldeid.

| (5) | Toiduohutusameti arvamuse põhjal on asjakohane muuta määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jao IV peatüki B osas sätestatud koduloomadena peetavate sigade tapajärgse kontrolli erinõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusameti arvamuse põhjal on asjakohane muuta määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jao IV peatüki B osas sätestatud koduloomadena peetavate sigade tapajärgse kontrolli erinõudeid.

| (6) | Kui loomade päritoluettevõttest saadud epidemioloogilised või muud andmed, toiduahelat käsitlev teave, tapaeelse kontrolli leiud või tapajärgse visuaalse kontrolli käigus tuvastatud asjakohased kõrvalekalded osutavad, et rahvatervis, loomatervis või loomade heaolu võivad olla ohus, peaks riiklikul veterinaararstil olema võimalus otsustada, milliseid sisselõikeid tuleks tapajärgse kontrolli käigus teha ja mida tuleks palpeerida, et saaks otsustada, kas liha sobib inimtoiduks. |
| --- | --- |

(6)

Kui loomade päritoluettevõttest saadud epidemioloogilised või muud andmed, toiduahelat käsitlev teave, tapaeelse kontrolli leiud või tapajärgse visuaalse kontrolli käigus tuvastatud asjakohased kõrvalekalded osutavad, et rahvatervis, loomatervis või loomade heaolu võivad olla ohus, peaks riiklikul veterinaararstil olema võimalus otsustada, milliseid sisselõikeid tuleks tapajärgse kontrolli käigus teha ja mida tuleks palpeerida, et saaks otsustada, kas liha sobib inimtoiduks.

| (7) | Käesolevas määruses esitatud nõuded erinevad määruse (EÜ) nr 854/2004 nõuetest ja see toob kaasa praeguste tavade ümberkujundamise nii toidukäitlejate kui ka pädevate asutuste jaoks. Seepärast on asjakohane lubada käesoleva määruse kohaldamise edasilükkamist. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses esitatud nõuded erinevad määruse (EÜ) nr 854/2004 nõuetest ja see toob kaasa praeguste tavade ümberkujundamise nii toidukäitlejate kui ka pädevate asutuste jaoks. Seepärast on asjakohane lubada käesoleva määruse kohaldamise edasilükkamist.

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 854/2004 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 854/2004 vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jao IV peatükis asendatakse B osa järgmisega:

„B.   TAPAJÄRGNE KONTROLL

| 1. | Sigade rümbad ja rups läbivad järgmised tapajärgsed menetlused:






  a) | pea ja kurgu visuaalne kontroll; suu, neelu ja keele visuaalne kontroll; |
| --- | --- | --- |

1.

Sigade rümbad ja rups läbivad järgmised tapajärgsed menetlused:

a)

pea ja kurgu visuaalne kontroll; suu, neelu ja keele visuaalne kontroll;

| b) | kopsude, hingetoru ja söögitoru visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

b)

kopsude, hingetoru ja söögitoru visuaalne kontroll;

| c) | südamepauna ja südame visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

c)

südamepauna ja südame visuaalne kontroll;

| d) | vahelihase visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

d)

vahelihase visuaalne kontroll;

| e) | maksa ning maksa ja kõhunäärme lümfisõlmede (Lnn. portales) visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

e)

maksa ning maksa ja kõhunäärme lümfisõlmede (Lnn. portales) visuaalne kontroll;

| f) | seedekulgla, soolekinnisti ning mao- ja soolekinnisti lümfisõlmede (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales ja caudales) visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

f)

seedekulgla, soolekinnisti ning mao- ja soolekinnisti lümfisõlmede (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales ja caudales) visuaalne kontroll;

| g) | põrna visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

g)

põrna visuaalne kontroll;

| h) | neerude visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

h)

neerude visuaalne kontroll;

| i) | rinnakelme ja kõhukelme visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

i)

rinnakelme ja kõhukelme visuaalne kontroll;

| j) | suguelundite (v.a peenis, kui see on juba eemaldatud) visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

j)

suguelundite (v.a peenis, kui see on juba eemaldatud) visuaalne kontroll;

| k) | udara ja selle lümfisõlmede (Lnn. supramammarii) visuaalne kontroll; |
| --- | --- |

k)

udara ja selle lümfisõlmede (Lnn. supramammarii) visuaalne kontroll;

| l) | noorte loomade nabapiirkonna ja liigeste visuaalne kontroll. |
| --- | --- |

l)

noorte loomade nabapiirkonna ja liigeste visuaalne kontroll.

| 2. | Riiklik veterinaararst teeb tapajärgsed lisauuringud, kasutades rümba ja rupsi sisselõikeid ja palpeerimist, kui ta leiab, et rahvatervis, loomatervis või loomade heaolu võivad olla ohus, sest sellele on viidanud üks järgnevalt nimetatust:






  a) | I jao II peatüki A osa kohase toiduahelat käsitleva teabe kontrollimine ja analüüs; |
| --- | --- | --- |

2.

Riiklik veterinaararst teeb tapajärgsed lisauuringud, kasutades rümba ja rupsi sisselõikeid ja palpeerimist, kui ta leiab, et rahvatervis, loomatervis või loomade heaolu võivad olla ohus, sest sellele on viidanud üks järgnevalt nimetatust:

a)

I jao II peatüki A osa kohase toiduahelat käsitleva teabe kontrollimine ja analüüs;

| b) | I jao II peatüki B osa ja käesoleva peatüki A osa kohase tapaeelse kontrolli leiud; |
| --- | --- |

b)

I jao II peatüki B osa ja käesoleva peatüki A osa kohase tapaeelse kontrolli leiud;

| c) | I jao II peatüki C osa kohaste loomade heaolu eeskirjade täitmise kontrolli tulemused; |
| --- | --- |

c)

I jao II peatüki C osa kohaste loomade heaolu eeskirjade täitmise kontrolli tulemused;

| d) | I jao II peatüki D osa ja käesoleva osa punkti 1 kohase tapajärgse kontrolli leiud; |
| --- | --- |

d)

I jao II peatüki D osa ja käesoleva osa punkti 1 kohase tapajärgse kontrolli leiud;

| e) | loomade päritoluettevõttest saadud täiendavad epidemioloogilised või muud andmed. |
| --- | --- |

e)

loomade päritoluettevõttest saadud täiendavad epidemioloogilised või muud andmed.

| 3. | Olenevalt määratletud ohust võivad punktis 2 loetletud täiendavad tapajärgsed menetlused sisaldada järgmiseid toiminguid:






  a) | submaksillaarsete lümfisõlmede (Lnn. mandibulares) sisselõiked ja uurimine; |
| --- | --- | --- |

3.

Olenevalt määratletud ohust võivad punktis 2 loetletud täiendavad tapajärgsed menetlused sisaldada järgmiseid toiminguid:

a)

submaksillaarsete lümfisõlmede (Lnn. mandibulares) sisselõiked ja uurimine;

| b) | kopsude ning bronhiaalsete ja keskseinandi lümfisõlmede (Lnn. bifurcationes, eparteriales ja mediastinales) palpeerimine. Hingetoru ja kopsutorude peaharud peavad olema avatud pikisuunas ning kopsud on lõigatud tagumises kolmandikus risti nende põhitelgedega; need sisselõiked ei ole vajalikud, kui kopse ei kasutata inimtoiduks; |
| --- | --- |

b)

kopsude ning bronhiaalsete ja keskseinandi lümfisõlmede (Lnn. bifurcationes, eparteriales ja mediastinales) palpeerimine. Hingetoru ja kopsutorude peaharud peavad olema avatud pikisuunas ning kopsud on lõigatud tagumises kolmandikus risti nende põhitelgedega; need sisselõiked ei ole vajalikud, kui kopse ei kasutata inimtoiduks;

| c) | südame sisselõige pikisuunas, mis avab vatsakesed ja lõikab läbi vatsakeste vaheseina; |
| --- | --- |

c)

südame sisselõige pikisuunas, mis avab vatsakesed ja lõikab läbi vatsakeste vaheseina;

| d) | maksa ja selle lümfisõlmede palpeerimine; |
| --- | --- |

d)

maksa ja selle lümfisõlmede palpeerimine;

| e) | vajaduse korral mao- ja soolekinnisti lümfisõlmede sisselõiked; |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral mao- ja soolekinnisti lümfisõlmede sisselõiked;

| f) | põrna palpeerimine; |
| --- | --- |

f)

põrna palpeerimine;

| g) | neerude ja neerulümfisõlmede (Lnn. renales) sisselõiked; |
| --- | --- |

g)

neerude ja neerulümfisõlmede (Lnn. renales) sisselõiked;

| h) | udaraüliste lümfisõlmede sisselõiked; |
| --- | --- |

h)

udaraüliste lümfisõlmede sisselõiked;

| i) | noorte loomade nabapiirkonna ja liigeste palpeerimine ning vajaduse korral sisselõige nabapiirkonda ja liigeste avamine.” |
| --- | --- |

i)

noorte loomade nabapiirkonna ja liigeste palpeerimine ning vajaduse korral sisselõige nabapiirkonda ja liigeste avamine.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juunist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

1

(2)  EFSA Panels on Biological Hazards (BIOHAZ), on Contaminants in the Food Chain (CONTAM), and on Animal Health and Welfare (AHAW); Scientific Opinion on the public health hazards to be covered by inspection of meat (swine), EFSA Journal 2011; 9(10):2351.

2

EFSA Journal

---

| 8.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/101 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/101

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 220/2014,

7. märts 2014,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 479/2009 seoses viidetega Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile

EUROOPA KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta, (1) eriti selle artiklit 17,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mõisted „valitsemissektor”, „eelarvepuudujääk” ja „investeeringud” on sätestatud asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevas protokollis ja määruses (EÜ) nr 479/2009 viidetega ühenduses kasutatavale Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile (edaspidi „ESA 95”), mis on kehtestatud nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

Mõisted „valitsemissektor”, „eelarvepuudujääk” ja „investeeringud” on sätestatud asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevas protokollis ja määruses (EÜ) nr 479/2009 viidetega ühenduses kasutatavale Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile (edaspidi „ESA 95”), mis on kehtestatud nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (2).

| (2) | Euroopa parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (edaspidi „ESA 2010”) (3) sisaldab ühistest standarditest, määratlustest, klassifikaatoritest ja arvepidamiseeskirjadest koosnevat kontrollraamistikku liikmesriikide kontode koostamiseks liidu statistikanõuete kohaselt, et saada liikmesriikide vahel võrreldavaid tulemusi. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (edaspidi „ESA 2010”) (3) sisaldab ühistest standarditest, määratlustest, klassifikaatoritest ja arvepidamiseeskirjadest koosnevat kontrollraamistikku liikmesriikide kontode koostamiseks liidu statistikanõuete kohaselt, et saada liikmesriikide vahel võrreldavaid tulemusi.

| (3) | ESA 2010 on ESA 95 uuendatud versioon ning seepärast tuleb lisada uued viited määrusesse (EÜ) nr 479/2009. |
| --- | --- |

(3)

ESA 2010 on ESA 95 uuendatud versioon ning seepärast tuleb lisada uued viited määrusesse (EÜ) nr 479/2009.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 479/2009 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 479/2009 vastavalt muuta.

| (5) | Segaduse vältimiseks ESA 2010-le osutavate uute viidete kohaldamisel tuleks käesolevas määruses sätestatud meetmeid kohaldada alates 1. septembrist 2014, |
| --- | --- |

(5)

Segaduse vältimiseks ESA 2010-le osutavate uute viidete kohaldamisel tuleks käesolevas määruses sätestatud meetmeid kohaldada alates 1. septembrist 2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 479/2009 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Kõik viited ESA 95-le asendatakse viidetega ESA 2010-le. |
| --- | --- |

1.

Kõik viited ESA 95-le asendatakse viidetega ESA 2010-le.

| 2. | Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli ja käesoleva määruse kohaldamiseks määratletakse lõigetes 2 kuni 6 nimetatud mõisteid vastavalt Euroopa parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrusele (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (edaspidi „ESA 2010”). Sulgudes antud koodid osutavad ESA 2010-le.”. |
| --- | --- |

2.

Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli ja käesoleva määruse kohaldamiseks määratletakse lõigetes 2 kuni 6 nimetatud mõisteid vastavalt Euroopa parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrusele (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (edaspidi „ESA 2010”). Sulgudes antud koodid osutavad ESA 2010-le.”.

| 3. | Artikli 1 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | kood „EDP B.9” asendatakse koodiga „B.9”; |
| --- | --- | --- |

3.

Artikli 1 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

a)

kood „EDP B.9” asendatakse koodiga „B.9”;

| b) | kood „EDP D.41” asendatakse koodiga „D.41”. |
| --- | --- |

b)

kood „EDP D.41” asendatakse koodiga „D.41”.

| 4. | Artikli 1 lõikes 5 asendatakse teine lõik järgmisega:
  „Valitsemissektori võlg koosneb valitsemissektori järgmist liiki võlakohustustest: ESA 2010s määratletud sularaha ja hoiused (AF 2); võlaväärtpaberid (AF.3) ja laenud (AF.4).”. |
| --- | --- |

4.

Artikli 1 lõikes 5 asendatakse teine lõik järgmisega:

„Valitsemissektori võlg koosneb valitsemissektori järgmist liiki võlakohustustest: ESA 2010s määratletud sularaha ja hoiused (AF 2); võlaväärtpaberid (AF.3) ja laenud (AF.4).”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. septembrist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

1

(2)  EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1.

2

(3)  ELT L 174, 26.6.2013, lk 1.

3

---

| 8.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/102 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/102

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 221/2014,

7. märts 2014,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 288/2009 koolide puu- ja köögivilja kava raames antavate toetussummade soovitusliku jaotuse kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1370/2013 artiklis 5 on sätestatud kogusumma, mida antakse liidu toetusena puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanisektori toodete pakkumiseks lastele. Toetusele (edaspidi „koolide puu- ja köögivilja kava”) on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (2) artiklis 23. Lisaks on määruse (EL) nr 1370/2013 artiklis 5 kindlaks määratud liikmesriikide maksimaalsed kaasrahastamismäärad ja kõnealuse toetuse miinimumsummad iga liikmesriigi jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1370/2013 artiklis 5 on sätestatud kogusumma, mida antakse liidu toetusena puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanisektori toodete pakkumiseks lastele. Toetusele (edaspidi „koolide puu- ja köögivilja kava”) on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (2) artiklis 23. Lisaks on määruse (EL) nr 1370/2013 artiklis 5 kindlaks määratud liikmesriikide maksimaalsed kaasrahastamismäärad ja kõnealuse toetuse miinimumsummad iga liikmesriigi jaoks.

| (2) | Komisjon peaks kindlaks määrama koolide puu- ja köögivilja kava raames liikmesriikidele antavate toetussummade soovitusliku jaotuse, võttes aluseks kriteeriumid, millele on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 5. Komisjon peaks lisaks regulaarselt hindama, kas soovituslik jaotus on nende kriteeriumitega kooskõlas. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon peaks kindlaks määrama koolide puu- ja köögivilja kava raames liikmesriikidele antavate toetussummade soovitusliku jaotuse, võttes aluseks kriteeriumid, millele on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 5. Komisjon peaks lisaks regulaarselt hindama, kas soovituslik jaotus on nende kriteeriumitega kooskõlas.

| (3) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 288/2009 (3) II lisas on sätestatud liidu abi soovituslikud eraldised iga liikmesriigi jaoks selle alusel, et liidu eelarve kokku on 90 miljonit eurot. Kuna määrusega (EL) nr 1370/2013 suurendati koolide puu- ja köögivilja kava raames antava toetuse summat 150 miljoni euroni ja määrati uued kaasrahastamismäärad, tuleks kindlaks määrata uus toetussummade soovituslik jaotus. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 288/2009 (3) II lisas on sätestatud liidu abi soovituslikud eraldised iga liikmesriigi jaoks selle alusel, et liidu eelarve kokku on 90 miljonit eurot. Kuna määrusega (EL) nr 1370/2013 suurendati koolide puu- ja köögivilja kava raames antava toetuse summat 150 miljoni euroni ja määrati uued kaasrahastamismäärad, tuleks kindlaks määrata uus toetussummade soovituslik jaotus.

| (4) | Uue soovitusliku toetussummade jaotuse puhul tuleks arvesse võtta määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 5 osutatud kriteeriume, mille aluseks on uusimad kättesaadavad andmed aastast 2012 kuue- kuni kümneaastaste laste osakaalu kohta liikmesriigi piirkondade elanikkonnast. |
| --- | --- |

(4)

Uue soovitusliku toetussummade jaotuse puhul tuleks arvesse võtta määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 5 osutatud kriteeriume, mille aluseks on uusimad kättesaadavad andmed aastast 2012 kuue- kuni kümneaastaste laste osakaalu kohta liikmesriigi piirkondade elanikkonnast.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 288/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta. Selleks et võtta arvesse kooliaasta perioodilisust, tuleks uut soovituslikku jaotust hakata kohaldama alates 1. augustist 2014. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 288/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta. Selleks et võtta arvesse kooliaasta perioodilisust, tuleks uut soovituslikku jaotust hakata kohaldama alates 1. augustist 2014.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 288/2009 muutmine

II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. augustist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 288/2009, 7. aprill 2009, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses ühenduse abiga, mis antakse koolidele puuvilja jagamise kava raames puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete jagamiseks haridusasutuste lastele (ELT L 94, 8.4.2009, lk 38).

3

---

LISA

„II LISA

Liidu toetussummade soovituslik jaotus liikmesriikide kaupa

| Liikmesriik | Kaasrahastamise määr (%-des) | 6–10-aastaste laste absoluutarv | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Austria | 75 % | 406 322 | 2 239 273 |
| Belgia | 75 % | 611 450 | 3 369 750 |
| Bulgaaria | 90 % | 316 744 | 2 094 722 |
| Horvaatia | 90 % | 205 774 | 1 360 845 |
| Küpros | 75 % | 44 823 | 290 000 |
| Tšehhi Vabariik | 88 % | 480 495 | 3 124 660 |
| Taani | 75 % | 328 182 | 1 808 638 |
| Eesti | 90 % | 66 436 | 439 361 |
| Soome | 75 % | 290 308 | 1 599 911 |
| Prantsusmaa | 76 % | 4 051 279 | 22 500 145 |
| Saksamaa | 75 % | 3 575. 991 | 19 707 575 |
| Kreeka | 81 % | 529 648 | 3 143 600 |
| Ungari | 86 % | 482 160 | 3 031 022 |
| Iirimaa | 75 % | 319 126 | 1 758 729 |
| Itaalia | 80 % | 2 853 098 | 16 719 794 |
| Läti | 90 % | 95 861 | 633 957 |
| Leedu | 90 % | 136 285 | 901 293 |
| Luksemburg | 75 % | 29 473 | 290 000 |
| Malta | 75 % | 19 511 | 290 000 |
| Madalmaad | 75 % | 986 118 | 5 434 576 |
| Poola | 88 % | 1 802 733 | 11 645 350 |
| Portugal | 85 % | 527 379 | 3 284 967 |
| Rumeenia | 89 % | 1 054 185 | 6 869 985 |
| Slovakkia | 89 % | 262 703 | 1 709 502 |
| Sloveenia | 83 % | 91 095 | 554 291 |
| Hispaania | 75 % | 2 337 457 | 12 939 604 |
| Rootsi | 75 % | 518 322 | 2 856 514 |
| Ühendkuningriik | 76 % | 3 494 635 | 19 401 935 |
| EL 28 | 79 % | 25 917 593 | 150 000 000” |

Liikmesriik

Kaasrahastamise määr (%-des)

6–10-aastaste laste absoluutarv

EUR

Austria

75 %

406 322

2 239 273

Belgia

75 %

611 450

3 369 750

Bulgaaria

90 %

316 744

2 094 722

Horvaatia

90 %

205 774

1 360 845

Küpros

75 %

44 823

290 000

Tšehhi Vabariik

88 %

480 495

3 124 660

Taani

75 %

328 182

1 808 638

Eesti

90 %

66 436

439 361

Soome

75 %

290 308

1 599 911

Prantsusmaa

76 %

4 051 279

22 500 145

Saksamaa

75 %

3 575. 991

19 707 575

Kreeka

81 %

529 648

3 143 600

Ungari

86 %

482 160

3 031 022

Iirimaa

75 %

319 126

1 758 729

Itaalia

80 %

2 853 098

16 719 794

Läti

90 %

95 861

633 957

Leedu

90 %

136 285

901 293

Luksemburg

75 %

29 473

290 000

Malta

75 %

19 511

290 000

Madalmaad

75 %

986 118

5 434 576

Poola

88 %

1 802 733

11 645 350

Portugal

85 %

527 379

3 284 967

Rumeenia

89 %

1 054 185

6 869 985

Slovakkia

89 %

262 703

1 709 502

Sloveenia

83 %

91 095

554 291

Hispaania

75 %

2 337 457

12 939 604

Rootsi

75 %

518 322

2 856 514

Ühendkuningriik

76 %

3 494 635

19 401 935

EL 28

79 %

25 917 593

150 000 000”

---

| 8.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/105 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/105

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 222/2014,

7. märts 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2014

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 77,7 |
| TN | 77,7 |
| TR | 99,1 |
| ZZ | 84,8 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 182,1 |
| TR | 155,6 |
| ZZ | 173,3 |
| 0709 91 00 | EG | 45,1 |
| ZZ | 45,1 |
| 0709 93 10 | MA | 44,0 |
| TR | 89,5 |
| ZZ | 66,8 |
| 0805 10 20 | EG | 54,5 |
| IL | 66,9 |
| MA | 57,1 |
| TN | 49,9 |
| TR | 56,7 |
| ZZ | 57,0 |
| 0805 50 10 | TR | 66,3 |
| ZZ | 66,3 |
| 0808 10 80 | CN | 116,1 |
| MK | 30,8 |
| US | 205,8 |
| ZZ | 117,6 |
| 0808 30 90 | AR | 105,9 |
| CL | 139,4 |
| CN | 68,3 |
| TR | 156,2 |
| US | 226,5 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 131,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

77,7

TN

77,7

TR

99,1

ZZ

84,8

0707 00 05

EG

182,1

JO

182,1

TR

155,6

ZZ

173,3

0709 91 00

EG

45,1

ZZ

45,1

0709 93 10

MA

44,0

TR

89,5

ZZ

66,8

0805 10 20

EG

54,5

IL

66,9

MA

57,1

TN

49,9

TR

56,7

ZZ

57,0

0805 50 10

TR

66,3

ZZ

66,3

0808 10 80

CN

116,1

MK

30,8

US

205,8

ZZ

117,6

0808 30 90

AR

105,9

CL

139,4

CN

68,3

TR

156,2

US

226,5

ZA

92,9

ZZ

131,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 8.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/107 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/107

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

4. veebruar 2014,

millega määratakse kindlaks põhjalikule hindamisele kuuluvad krediidiasutused

(EKP/2014/3)

(2014/123/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõiget 6,

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga, (1) eelkõige selle artikli 4 lõiget 3 ja artikli 33 lõikeid 3 ja 4,

võttes arvesse EKP järelevalvenõukogu ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Seoses järelevalveülesannete võtmisega võib Euroopa Keskpank (EKP) alates 3. novembrist 2013 nõuda, et riiklikud pädevad asutused ja määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 10 lõikes 1 osutatud isikud esitaksid EKP-le põhjalikuks hindamiseks asjaomase teabe (sealhulgas bilansi) krediidiasutuste kohta osalevates liikmesriikides. EKP peab hindama vähemalt krediidiasutusi, mis ei ole hõlmatud määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõikega 4. |
| --- | --- |

(1)

Seoses järelevalveülesannete võtmisega võib Euroopa Keskpank (EKP) alates 3. novembrist 2013 nõuda, et riiklikud pädevad asutused ja määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 10 lõikes 1 osutatud isikud esitaksid EKP-le põhjalikuks hindamiseks asjaomase teabe (sealhulgas bilansi) krediidiasutuste kohta osalevates liikmesriikides. EKP peab hindama vähemalt krediidiasutusi, mis ei ole hõlmatud määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõikega 4.

| (2) | 23. oktoobril 2013 avaldas EKP põhjalikku hindamisse kaasatud asutuste nimed, samuti põhjaliku hindamise põhiaspektide esialgse ülevaate. |
| --- | --- |

(2)

23. oktoobril 2013 avaldas EKP põhjalikku hindamisse kaasatud asutuste nimed, samuti põhjaliku hindamise põhiaspektide esialgse ülevaate.

| (3) | Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõikes 4 osutatud kriteeriumide alusel määras EKP kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 33 lõikega 4 kindlaks krediidiasutused, mida ta kavatseb põhjalikult hinnata (sealhulgas bilanssi). Eespool osutatud kriteeriumide kohaldamisel võttis EKP arvesse võimalikke muutusi krediidiasutuste tegevuse dünaamikas ja sellest tulenevaid tagajärgi nende varade koguväärtusele. Seetõttu on EKP kaasanud krediidiasutused, mis praegu ei vasta olulisuse kriteeriumile, kuid võivad sellele vastata lähitulevikus, mistõttu kuuluvad nad põhjalikule hindamisele. Seega hindab EKP põhjalikult krediidiasutusi, finantsvaldusettevõtjaid ja segafinantsvaldusettevõtjaid, mille vara koguväärtus ületab 27 miljardit eurot. Olenemata nimetatud kriteeriumidest, hindab EKP põhjalikult ka kolme kõige olulisemat krediidiasutust igas euroala liikmesriigis. Krediidiasutuste määramine, mida EKP kavatseb põhjalikult hinnata, ei mõjuta kriteeriumide lõplikku hindamist, mis põhinevad erimetoodikal, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1024/2013 artiklis 6. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõikes 4 osutatud kriteeriumide alusel määras EKP kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 33 lõikega 4 kindlaks krediidiasutused, mida ta kavatseb põhjalikult hinnata (sealhulgas bilanssi). Eespool osutatud kriteeriumide kohaldamisel võttis EKP arvesse võimalikke muutusi krediidiasutuste tegevuse dünaamikas ja sellest tulenevaid tagajärgi nende varade koguväärtusele. Seetõttu on EKP kaasanud krediidiasutused, mis praegu ei vasta olulisuse kriteeriumile, kuid võivad sellele vastata lähitulevikus, mistõttu kuuluvad nad põhjalikule hindamisele. Seega hindab EKP põhjalikult krediidiasutusi, finantsvaldusettevõtjaid ja segafinantsvaldusettevõtjaid, mille vara koguväärtus ületab 27 miljardit eurot. Olenemata nimetatud kriteeriumidest, hindab EKP põhjalikult ka kolme kõige olulisemat krediidiasutust igas euroala liikmesriigis. Krediidiasutuste määramine, mida EKP kavatseb põhjalikult hinnata, ei mõjuta kriteeriumide lõplikku hindamist, mis põhinevad erimetoodikal, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1024/2013 artiklis 6.

| (4) | Krediidiasutused ja riiklikud pädevad asutused peavad esitama kogu teabe, mis on vajalik EKP-le põhjalikuks hindamiseks kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 33 lõikega 4. |
| --- | --- |

(4)

Krediidiasutused ja riiklikud pädevad asutused peavad esitama kogu teabe, mis on vajalik EKP-le põhjalikuks hindamiseks kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 33 lõikega 4.

| (5) | EKP võib nõuda, et riiklikud pädevad asutused ja määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 10 lõikes 1 osutatud isikud esitaksid EKP-le põhjalikuks hindamiseks asjaomase teabe. |
| --- | --- |

(5)

EKP võib nõuda, et riiklikud pädevad asutused ja määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 10 lõikes 1 osutatud isikud esitaksid EKP-le põhjalikuks hindamiseks asjaomase teabe.

| (6) | EKP järelevalvenõukogu liikmetele, EKP töötajatele ja osalevatest liikmesriikidest töölähetusse saadetud töötajatele kehtivad Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa keskpanga põhikirja artiklis 37 ning asjaomases liidu õiguses sätestatud ametisaladuse nõuded. Eelkõige kohaldatakse EKP ja riiklike pädevate asutuste suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (2) teabevahetuse ja ametisaladuse sätteid, |
| --- | --- |

(6)

EKP järelevalvenõukogu liikmetele, EKP töötajatele ja osalevatest liikmesriikidest töölähetusse saadetud töötajatele kehtivad Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa keskpanga põhikirja artiklis 37 ning asjaomases liidu õiguses sätestatud ametisaladuse nõuded. Eelkõige kohaldatakse EKP ja riiklike pädevate asutuste suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (2) teabevahetuse ja ametisaladuse sätteid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Põhjalikult hinnatavad üksused

1.   Lisas esitatud üksusi hindab EKP põhjalikult 3. novembriks 2014.

2.   Kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 33 lõikega 4 peavad lisas esitatud krediidiasutuste järelevalve eest vastutavad riiklikud pädevad asutused esitama kogu teabe, mis on asjakohane põhjalikuks hindamiseks ja mida EKP on krediidiasutuse kohta taotlenud. Riiklik pädev asutus peab vajalikuks peetavat teavet kontrollima, vajaduse korral koha peal kontrollima või kolmandaid isikuid kaasama.

3.   Riiklik pädev asutus, kes vastutab tütarettevõtjate järelevalve eest grupis, mis kuulub ühtse järelevalvemehhanismi konsolideeritud järelevalve alla, vastutab tema liikmesriigis tegevusloa saanud tütarettevõtjate kontrolli eest.

Artikkel 2

Uurimisvolitused

Kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 33 lõigetega 3 ja 4 võib EKP lisas esitatud krediidiasutuste puhul kasutada oma uurimisvolitusi.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 6. veebruaril 2014.

Frankfurt Maini ääres, 4. veebruar 2014

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

2

---

LISA

PÕHJALIKULT HINNATAVAD ASUTUSED

Belgia

AXA Bank Europe SA

Belfius Banque SA

Dexia NV (1)

Investar (Argenta Bank- en Verzekeringsgroep’i valdusettevõtja)

KBC Group NV

The Bank of New York Mellon SA

Saksamaa

Aareal Bank AG

Bayerische Landesbank

Commerzbank AG

DekaBank Deutsche Girozentrale

Deutsche Apotheker- und Ärztebank eG

Deutsche Bank AG

DZ Bank AG Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank

HASPA Finanzholding

HSH Nordbank AG

Hypo Real Estate Holding AG

IKB Deutsche Industriebank AG

KfW IPEX-Bank GmbH

Landesbank Baden-Württemberg

Landesbank Berlin Holding AG

Landesbank Hessen-Thüringen Girozentrale

Landesbank Baden-Württemberg-Förderbank

Landwirtschaftliche Rentenbank

Münchener Hypothekenbank eG

Norddeutsche Landesbank-Girozentrale

NRW.Bank

SEB AG

Volkswagen Financial Services AG

WGZ Bank AG Westdeutsche Genossenschafts-Zentralbank

Wüstenrot & Württembergische AG seoses Wüstenrot Bank AG Pfandbriefbank and Wüstenrot Bausparkasse AG’ga

Eesti

AS DNB Bank

AS SEB Pank

Swedbank AS

Iirimaa

Allied Irish Banks plc

Merrill Lynch International Bank Limited

Permanent tsb plc.

The Governor and Company of the Bank of Ireland

Ulster Bank Ireland Limited

Kreeka

Alpha Bank, S.A.

Eurobank Ergasias, S.A.

National Bank of Greece, S.A.

Piraeus Bank, S.A.

Hispaania

Banco Bilbao Vizcaya Argentaria, S.A.

Banco de Sabadell, S.A.

Banco Financiero y de Ahorros, S.A.

Banco Mare Nostrum, S.A.

Banco Popular Español, S.A.

Banco Santander, S.A.

Bankinter, S.A.

Caja de Ahorros y M.P. de Zaragoza, Aragón y Rioja

Caja de Ahorros y Pensiones de Barcelona

Caja España de Inversiones, Salamanca y Soria, CAMP

Cajas Rurales Unidas, Sociedad Cooperativa de Crédito

Catalunya Banc, S.A.

Kutxabank, S.A.

Liberbank, S.A.

MPCA Ronda, Cádiz, Almería, Málaga, Antequera y Jaén

NCG Banco, S.A.

Prantsusmaa

Banque Centrale de Compensation (LCH Clearnet)

Banque PSA Finance

BNP Paribas

C.R.H. - Caisse de Refinancement de l’Habitat

Groupe BPCE

Groupe Crédit Agricole

Groupe Crédit Mutuel

HSBC France

La Banque Postale

BPI France (Banque Publique d’Investissement)

RCI Banque

Société de Financement Local

Société Générale

Itaalia

Banca Carige S.P.A. - Cassa di Risparmio di Genova e Imperia

Banca Monte dei Paschi di Siena S.p.A.

Banca Piccolo Credito Valtellinese, Società Cooperativa

Banca Popolare Dell’Emilia Romagna - Società Cooperativa

Banca Popolare Di Milano - Società Cooperativa A Responsabilità Limitata

Banca Popolare di Sondrio, Società Cooperativa per Azioni

Banca Popolare di Vicenza - Società Cooperativa per Azioni

Banco Popolare - Società Cooperativa

Credito Emiliano S.p.A.

Iccrea Holding S.p.A

Intesa Sanpaolo S.p.A.

Mediobanca - Banca di Credito Finanziario S.p.A.

UniCredit S.p.A.

Unione Di Banche Italiane Società Cooperativa Per Azioni

Veneto Banca S.C.P.A.

Küpros

Bank of Cyprus Public Company Ltd

Co-operative Central Bank Ltd

Hellenic Bank Public Company Ltd

Russian Commercial Bank (Cyprus) Ltd

Läti

ABLV Bank, AS

AS SEB banka

Swedbank

Luksemburg

Banque et Caisse d’Epargne de l’Etat, Luxembourg

Clearstream Banking S.A.

Precision Capital S.A. (Banque Internationale à Luxembourg ja KBL European Private Bankers S.A.valdusettevõtja)

RBC Investor Services Bank S.A.

State Street Bank Luxembourg S.A.

UBS (Luxembourg) S.A.

Malta

Bank of Valletta plc

HSBC Bank Malta plc

Holland

ABN AMRO Bank N.V.

Bank Nederlandse Gemeenten N.V.

Coöperatieve Centrale Raiffeisen-Boerenleenbank B.A.

ING Bank N.V.

Nederlandse Waterschapsbank N.V.

The Royal Bank of Scotland N.V.

SNS Bank N.V.

Austria

BAWAG P.S.K. Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse AG

Erste Group Bank AG

Raiffeisenlandesbank Oberösterreich AG

Raiffeisenlandesbank Niederösterreich-Wien AG

Raiffeisen Zentralbank Österreich AG

Österreichische Volksbanken-AG koos krediidiasutustega, mis on sidusettevõtjad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 10 (2)

Portugal

Banco BPI, SA

Banco Comercial Português, SA

Caixa Geral de Depósitos, SA

Espírito Santo Financial Group, SA

Sloveenia

Nova Kreditna Banka Maribor d.d.

Nova Ljubljanska banka d. d., Ljubljana

SID - Slovenska izvozna in razvojna banka, d.d., Ljubljana

Soome

Danske Bank Oyj

Nordea Bank Finland Abp

OP-Pohjola Group

Juhud, mil osaleva liikmesriigi kolmest kõige olulisemast krediidiasutusest kolm või enam on juba eespool osutatud pangakontserni tütarettevõtjad:

Malta

Deutsche Bank (Malta) Ltd

Slovakkia

Slovenská sporiteľňa, a.s.

Všeobecná úverová banka, a.s.

Tatra banka, a.s.

---

(1)  Selle kontserni hindamise metoodika võtab arvesse tema konkreetset olukorda, eelkõige asjaolu, et tema finantspositsiooni ja riskiprofiili ulatuslik hindamine teostati juba oktoobris 2011 algatatud kava raames ning kiideti heaks Euroopa Komisjoni poolt 28. detsembril 2012.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

---

SOOVITUSED

| 8.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/112

---

KOMISJONI SOOVITUS,

7. märts 2014,

meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte tugevdamise kohta läbipaistvuse suurendamise kaudu

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/124/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ja artikli 3 lõikes 3 on liidu olulise väärtuse ja ülesandena sätestatud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse tagamine. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ja artikli 3 lõikes 3 on liidu olulise väärtuse ja ülesandena sätestatud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse tagamine.

| (2) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi: ELi toimimise leping) artiklites 8 ja 10 on sätestatud, et kõikide meetmete puhul on liidu eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine ning võitlemine diskrimineerimisega soo alusel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi: ELi toimimise leping) artiklites 8 ja 10 on sätestatud, et kõikide meetmete puhul on liidu eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine ning võitlemine diskrimineerimisega soo alusel.

| (3) | ELi toimimise lepingu artikli 157 lõikes 1 kohustatakse liikmesriike tagama meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamine. |
| --- | --- |

(3)

ELi toimimise lepingu artikli 157 lõikes 1 kohustatakse liikmesriike tagama meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamine.

| (4) | Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 23 on sätestatud, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus tuleb tagada kõikides valdkondades, kaasa arvatud tööhõive, töö ja palk. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 23 on sätestatud, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus tuleb tagada kõikides valdkondades, kaasa arvatud tööhõive, töö ja palk.

| (5) | Võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõte on üks viiest prioriteedist, mis on sätestatud naiste hartas, millega kinnitatakse komisjoni kohustust rakendada jõuliselt kõiki õiguslikke ja mitteõiguslikke meetmeid, et vähendada soolist palgalõhet. Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia aastateks 2010–2015 põhineb naiste harta prioriteetidel. Strateegias on nähtud ette, et komisjon uurib erinevaid võimalusi, kuidas parandada töötasu läbipaistvust. |
| --- | --- |

(5)

Võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõte on üks viiest prioriteedist, mis on sätestatud naiste hartas, millega kinnitatakse komisjoni kohustust rakendada jõuliselt kõiki õiguslikke ja mitteõiguslikke meetmeid, et vähendada soolist palgalõhet. Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia aastateks 2010–2015 põhineb naiste harta prioriteetidel. Strateegias on nähtud ette, et komisjon uurib erinevaid võimalusi, kuidas parandada töötasu läbipaistvust.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/54/EÜ (1) on sätestatud, et võrdse või võrdväärse töö puhul kõrvaldatakse otsene ja kaudne sooline diskrimineerimine töö tasustamise kõigis aspektides ja tingimustes. Kui töötasu määramiseks kasutatakse tööde klassifitseerimissüsteemi, siis peaks see põhinema samadel kriteeriumidel nii meeste kui ka naiste suhtes ning see tuleks koostada nii, et igasugune sooline diskrimineerimine oleks välistatud. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/54/EÜ (1) on sätestatud, et võrdse või võrdväärse töö puhul kõrvaldatakse otsene ja kaudne sooline diskrimineerimine töö tasustamise kõigis aspektides ja tingimustes. Kui töötasu määramiseks kasutatakse tööde klassifitseerimissüsteemi, siis peaks see põhinema samadel kriteeriumidel nii meeste kui ka naiste suhtes ning see tuleks koostada nii, et igasugune sooline diskrimineerimine oleks välistatud.

| (7) | Naised teenivad liidus ikka veel keskmiselt 16,2 % tunnis vähem kui mehed (Eurostat 2011), seda hoolimata asjaolust, et nende haridustase on paranenud ja töökogemus suurenenud. See annab tunnistust püsivast soolisest palgalõhest, mida siiani on õnnestunud vähendada ainult väga aeglaselt. |
| --- | --- |

(7)

Naised teenivad liidus ikka veel keskmiselt 16,2 % tunnis vähem kui mehed (Eurostat 2011), seda hoolimata asjaolust, et nende haridustase on paranenud ja töökogemus suurenenud. See annab tunnistust püsivast soolisest palgalõhest, mida siiani on õnnestunud vähendada ainult väga aeglaselt.

| (8) | Komisjoni teatises KOM(2007) 424 (lõplik) (2) järeldatakse, et naised puutuvad jätkuvalt kokku töötasuga seotud soolise diskrimineerimise ja tööturul valitseva ebavõrdsusega, mis ei lase neil realiseerida oma täit potentsiaali. Ilmne otsene diskrimineerimine palga alusel täpselt sama töö eest on muutunud pigem haruldaseks nähtuseks. Olemasolev õigusraamistik on olnud aga vähem tõhus, et tagada võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamine. Niisuguse diskrimineerimise korral on vähem tõenäoline, et pöördutakse kohtusse, sest võimalik ohver ei pruugigi sellest teadlik olla, aga ka seetõttu, et töötasuga seotud diskrimineerimise ohvritel on raskem saavutada võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamist. Ohver peab esitama asjaolud, mis võimaldavad eeldada tema diskrimineerimist, et tõendamiskoormis saaks üle minna tööandjale. Segane palgastruktuur ja andmete puudumine võrdset või võrdväärset tööd tegevate töötajat palgataseme kohta muudavad olukorra velgi raskemaks. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni teatises KOM(2007) 424 (lõplik) (2) järeldatakse, et naised puutuvad jätkuvalt kokku töötasuga seotud soolise diskrimineerimise ja tööturul valitseva ebavõrdsusega, mis ei lase neil realiseerida oma täit potentsiaali. Ilmne otsene diskrimineerimine palga alusel täpselt sama töö eest on muutunud pigem haruldaseks nähtuseks. Olemasolev õigusraamistik on olnud aga vähem tõhus, et tagada võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamine. Niisuguse diskrimineerimise korral on vähem tõenäoline, et pöördutakse kohtusse, sest võimalik ohver ei pruugigi sellest teadlik olla, aga ka seetõttu, et töötasuga seotud diskrimineerimise ohvritel on raskem saavutada võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamist. Ohver peab esitama asjaolud, mis võimaldavad eeldada tema diskrimineerimist, et tõendamiskoormis saaks üle minna tööandjale. Segane palgastruktuur ja andmete puudumine võrdset või võrdväärset tööd tegevate töötajat palgataseme kohta muudavad olukorra velgi raskemaks.

| (9) | Komisjoni teatises KOM(2010) 543(lõplik) (3) on aruka reguleerimise valdkonna prioriteetidena nimetatud täiendavaid edusamme liidu õigusaktide ülevõtmisel, rakendamisel ja täitmise tagamisel. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni teatises KOM(2010) 543(lõplik) (3) on aruka reguleerimise valdkonna prioriteetidena nimetatud täiendavaid edusamme liidu õigusaktide ülevõtmisel, rakendamisel ja täitmise tagamisel.

| (10) | Euroopa Parlament võttis 18. novembril 2008 (4) ja 24. mail 2012 (5) vastu meeste ja naiste võrdset tasustamist käsitlevad resolutsioonid, millele olid lisatud soovitused selle kohta, kuidas võrdse tasustamise põhimõtet paremini rakendada. Need soovitused sisaldavad töötasu läbipaistvuse tagamise meetmete ning soolisel neutraalsusel põhinevate kutsealade hindamise ja klassifitseerimise süsteemide kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlament võttis 18. novembril 2008 (4) ja 24. mail 2012 (5) vastu meeste ja naiste võrdset tasustamist käsitlevad resolutsioonid, millele olid lisatud soovitused selle kohta, kuidas võrdse tasustamise põhimõtet paremini rakendada. Need soovitused sisaldavad töötasu läbipaistvuse tagamise meetmete ning soolisel neutraalsusel põhinevate kutsealade hindamise ja klassifitseerimise süsteemide kasutuselevõttu.

| (11) | Nõukogu võttis 6. detsembril 2010 vastu järeldused, mis käsitlevad pühendunumat ja tõhusamat tegutsemist meeste ja naiste palgaerinevuse kaotamiseks ning Pekingi tegevusprogrammi rakendamise läbivaatamist, (6) ning kutsus nendes liikmesriike üles võtma meetmeid, et tegeleda soolise palgalõhe kõikide põhjustega, eelkõige meetmeid, millega edendatakse tasustamise läbipaistvust ning kutsealade sooliselt neutraalset hindamist ja klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu võttis 6. detsembril 2010 vastu järeldused, mis käsitlevad pühendunumat ja tõhusamat tegutsemist meeste ja naiste palgaerinevuse kaotamiseks ning Pekingi tegevusprogrammi rakendamise läbivaatamist, (6) ning kutsus nendes liikmesriike üles võtma meetmeid, et tegeleda soolise palgalõhe kõikide põhjustega, eelkõige meetmeid, millega edendatakse tasustamise läbipaistvust ning kutsealade sooliselt neutraalset hindamist ja klassifitseerimist.

| (12) | Komisjoni teatises COM(2013) 83(final) (7) kutsutakse liikmesriike üles tegema jõupingutusi, et kaotada sooline palgalõhe, vähendada muid tõkkeid, mis takistavad naiste osalemist tööturul, ning kutsuda tööandjaid üles lahendama töökohal esineva diskrimineerimise probleeme osana aktiivse kaasamise strateegia edendamisest. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni teatises COM(2013) 83(final) (7) kutsutakse liikmesriike üles tegema jõupingutusi, et kaotada sooline palgalõhe, vähendada muid tõkkeid, mis takistavad naiste osalemist tööturul, ning kutsuda tööandjaid üles lahendama töökohal esineva diskrimineerimise probleeme osana aktiivse kaasamise strateegia edendamisest.

| (13) | Komisjoni aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule COM(2013) 861 (final) (8) märgitakse, et võrdse tasustamise põhimõtte rakendamist takistavad palgasüsteemi vähene läbipaistvus, õiguskindluse puudumine võrdväärse töö määratluse puhul ning menetluslikud takistused. Takistuseks on töötajate ebapiisav teave, et esitada edukas võrdse tasustamise nõue, ning eelkõige puudulikud andmed võrdset või võrdväärset tööd tegevate töötajate kategooriate palgatasemete kohta. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule COM(2013) 861 (final) (8) märgitakse, et võrdse tasustamise põhimõtte rakendamist takistavad palgasüsteemi vähene läbipaistvus, õiguskindluse puudumine võrdväärse töö määratluse puhul ning menetluslikud takistused. Takistuseks on töötajate ebapiisav teave, et esitada edukas võrdse tasustamise nõue, ning eelkõige puudulikud andmed võrdset või võrdväärset tööd tegevate töötajate kategooriate palgatasemete kohta.

| (14) | Liidu tasandil võetavad meetmed võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamise lihtsustamiseks aitaksid riiklikel ametiasutustel ja asjaomastel sidusrühmadel muuta veelgi tulemuslikumaks oma jõupingutused, mille eesmärk on kehtivate õigusnormide parema rakendamise kaudu kaotada sooline palgalõhe ja lõpetada diskrimineerimine palga alusel. Austades täielikult subsidiaarsuse põhimõtet, on vaja veelgi tulemuslikumalt kohaldada võrdse tasustamise põhimõtet liikmesriikides. |
| --- | --- |

(14)

Liidu tasandil võetavad meetmed võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamise lihtsustamiseks aitaksid riiklikel ametiasutustel ja asjaomastel sidusrühmadel muuta veelgi tulemuslikumaks oma jõupingutused, mille eesmärk on kehtivate õigusnormide parema rakendamise kaudu kaotada sooline palgalõhe ja lõpetada diskrimineerimine palga alusel. Austades täielikult subsidiaarsuse põhimõtet, on vaja veelgi tulemuslikumalt kohaldada võrdse tasustamise põhimõtet liikmesriikides.

| (15) | Käesolevas soovituses tuleks keskenduda töötasu kategooriate läbipaistvusele, mis on kesksel kohal võrdse tasustamise põhimõtte tulemuslikul kohaldamisel. Suurem läbipaistvus võib tuua ilmsiks soolised eelarvamused ja ettevõtte või organisatsiooni diskrimineeriva palgastruktuuri. See võimaldab tööandjatel, töövõtjatel ja teistel sotsiaalpartneritel võtta vajalikke meetmeid võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise tagamiseks. Käesolev soovitus peaks olema vahendiks, mis aitaks liikmesriikidel kohaldada väljatöötatud lahendust palkade läbipaistvuse parandamisele. Iga liikmesriiki tuleks kutsuda üles rakendama just tema konkreetses olukorras kõige sobivamaid meetmeid ja võtma vähemalt üht läbipaistvuse parandamise põhimeetmetest, mis on ette nähtud käesolevas teatises (õigus esitada palgaandmete saamise taotlus, äriühingute aruandlus, palgaaudit, kollektiivläbirääkimised võrdse tasustamise üle). |
| --- | --- |

(15)

Käesolevas soovituses tuleks keskenduda töötasu kategooriate läbipaistvusele, mis on kesksel kohal võrdse tasustamise põhimõtte tulemuslikul kohaldamisel. Suurem läbipaistvus võib tuua ilmsiks soolised eelarvamused ja ettevõtte või organisatsiooni diskrimineeriva palgastruktuuri. See võimaldab tööandjatel, töövõtjatel ja teistel sotsiaalpartneritel võtta vajalikke meetmeid võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise tagamiseks. Käesolev soovitus peaks olema vahendiks, mis aitaks liikmesriikidel kohaldada väljatöötatud lahendust palkade läbipaistvuse parandamisele. Iga liikmesriiki tuleks kutsuda üles rakendama just tema konkreetses olukorras kõige sobivamaid meetmeid ja võtma vähemalt üht läbipaistvuse parandamise põhimeetmetest, mis on ette nähtud käesolevas teatises (õigus esitada palgaandmete saamise taotlus, äriühingute aruandlus, palgaaudit, kollektiivläbirääkimised võrdse tasustamise üle).

| (16) | Kui töötajatel on võimalik küsida võrdset või võrdväärset tööd tegevate töötajate kategooriate palgatasemete (sealhulgas täiendavate ja muutuvtasude, nagu loonustasud ja boonused) kohta teavet, mis on esitatud sugude lõikes, muutub ettevõtte või organisatsiooni palgapoliitika läbipaistvamaks. Samuti paraneks võimalus, et kohtuasi lahendatakse töötaja kasuks, kui ta otsustab diskrimineerimise korral pöörduda liikmesriigi kohtusse, ning nii oleks sellel hoiatav mõju. |
| --- | --- |

(16)

Kui töötajatel on võimalik küsida võrdset või võrdväärset tööd tegevate töötajate kategooriate palgatasemete (sealhulgas täiendavate ja muutuvtasude, nagu loonustasud ja boonused) kohta teavet, mis on esitatud sugude lõikes, muutub ettevõtte või organisatsiooni palgapoliitika läbipaistvamaks. Samuti paraneks võimalus, et kohtuasi lahendatakse töötaja kasuks, kui ta otsustab diskrimineerimise korral pöörduda liikmesriigi kohtusse, ning nii oleks sellel hoiatav mõju.

| (17) | Tööandja kohustus esitada korrapäraselt aruandeid töötajate töötasu kohta kategooriate või ametikohtade kaupa ja sugude lõikes suurendaks samuti palkade läbipaistvust ja looks usaldusväärse lähtekoha aruteludeks võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise meetmete üle. Niisugune palkade kollektiivne avalikustamine ei tohiks olla kohustuslik vähem kui 50 töötajaga ettevõtete ja organisatsioonide jaoks, kes täidavad komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (9) väikeettevõtjatele kehtestatud tööjõunõuded, sest sellega võivad neile kaasneda ebaproportsionaalsed kohustused. |
| --- | --- |

(17)

Tööandja kohustus esitada korrapäraselt aruandeid töötajate töötasu kohta kategooriate või ametikohtade kaupa ja sugude lõikes suurendaks samuti palkade läbipaistvust ja looks usaldusväärse lähtekoha aruteludeks võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise meetmete üle. Niisugune palkade kollektiivne avalikustamine ei tohiks olla kohustuslik vähem kui 50 töötajaga ettevõtete ja organisatsioonide jaoks, kes täidavad komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (9) väikeettevõtjatele kehtestatud tööjõunõuded, sest sellega võivad neile kaasneda ebaproportsionaalsed kohustused.

| (18) | Palgaauditid peaksid lihtsustama töötasuga seotud soolise võrdõiguslikkuse aspektide analüüsimist ja võrdse tasustamise põhimõtte kohta järelduste tegemist. Palgaauditid võiksid olla aluseks tööandjate ja töötajate esindajate aruteludele, mille eesmärk on lõpetada sooline diskrimineerimine palga alusel. Palgaaudititega seotud meetmed ei tohiks olla kohustuslikud vähem kui 250 töötajaga ettevõtete ja organisatsioonide jaoks, kes täidavad soovituses 2003/361/EÜ keskmise suurusega ettevõtjatele kehtestatud tööjõunõuded, sest sellega võivad neile kaasneda ebaproportsionaalsed kohustused. |
| --- | --- |

(18)

Palgaauditid peaksid lihtsustama töötasuga seotud soolise võrdõiguslikkuse aspektide analüüsimist ja võrdse tasustamise põhimõtte kohta järelduste tegemist. Palgaauditid võiksid olla aluseks tööandjate ja töötajate esindajate aruteludele, mille eesmärk on lõpetada sooline diskrimineerimine palga alusel. Palgaaudititega seotud meetmed ei tohiks olla kohustuslikud vähem kui 250 töötajaga ettevõtete ja organisatsioonide jaoks, kes täidavad soovituses 2003/361/EÜ keskmise suurusega ettevõtjatele kehtestatud tööjõunõuded, sest sellega võivad neile kaasneda ebaproportsionaalsed kohustused.

| (19) | Samuti tuleks sotsiaalpartnereid kutsuda üles või kohustada arutama võrdse tasustamise küsimusi kollektiivläbirääkimistel ning pöörama neile küsimustele erilist tähelepanu, sest see on üks võimalusi palkade läbipaistvuse suurendamiseks ja soolise palgalõhe probleemi lahendamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Samuti tuleks sotsiaalpartnereid kutsuda üles või kohustada arutama võrdse tasustamise küsimusi kollektiivläbirääkimistel ning pöörama neile küsimustele erilist tähelepanu, sest see on üks võimalusi palkade läbipaistvuse suurendamiseks ja soolise palgalõhe probleemi lahendamiseks.

| (20) | Palgastatistika koostamine töötasu kohta sugude lõikes ning Eurostatile täpsete ja täielike andmete esitamine on oluline, et analüüsida ja jälgida soolise palgalõhe muutumist Euroopas. Nõukogu määruses (EÜ) nr 530/1999 (10) nõutakse liikmesriikidelt iga nelja aasta järel töötasude struktuurilise statistika koostamist, et lihtsustada soolise palgalõhe arvutamist. 2006. ja 2010. aasta sooline palgalõhe arvutati töötasu struktuuri uuringu raames kogutud andmete põhjal. Andmed 2007.–2009. aasta soolise palgalõhe arvutamiseks esitati vabatahtlikult ning sageli hilinemisega ja esialgsete andmetena, mis kavatseti hiljem läbi vaadata. Igal aastal koostatav täpne statistika võiks parandada läbipaistvust ja veelgi suurendada teadlikkust soolise ebavõrdsuse probleemist seoses palkadega. Niisuguste andmete kättesaadavus ja võrreldavus on vajalik, et hinnata kogu liidus toimuvaid muudatusi. |
| --- | --- |

(20)

Palgastatistika koostamine töötasu kohta sugude lõikes ning Eurostatile täpsete ja täielike andmete esitamine on oluline, et analüüsida ja jälgida soolise palgalõhe muutumist Euroopas. Nõukogu määruses (EÜ) nr 530/1999 (10) nõutakse liikmesriikidelt iga nelja aasta järel töötasude struktuurilise statistika koostamist, et lihtsustada soolise palgalõhe arvutamist. 2006. ja 2010. aasta sooline palgalõhe arvutati töötasu struktuuri uuringu raames kogutud andmete põhjal. Andmed 2007.–2009. aasta soolise palgalõhe arvutamiseks esitati vabatahtlikult ning sageli hilinemisega ja esialgsete andmetena, mis kavatseti hiljem läbi vaadata. Igal aastal koostatav täpne statistika võiks parandada läbipaistvust ja veelgi suurendada teadlikkust soolise ebavõrdsuse probleemist seoses palkadega. Niisuguste andmete kättesaadavus ja võrreldavus on vajalik, et hinnata kogu liidus toimuvaid muudatusi.

| (21) | Võrdväärse töö määratluse, sealhulgas erinevate tööde võrdlemiseks vajalike hindamiskriteeriumide täpse kirjelduse puudumine on suur takistus töötasuga seotud diskrimineerimise ohvrite jaoks, kes esitavad nõudeid liikmesriikide kohtutele. Selleks et hinnata, kas töötajad teevad võrdväärse tööd, tuleb võtta arvesse paljusid asjaolusid, nagu töö iseloom, koolitus ja töötingimused. Kui selline määratlus koos töö hindamise ja klassifitseerimise kriteeriumidega lisatakse siseriiklikesse õigusaktidesse, siis aitab see töötasuga seotud diskrimineerimise ohvritel esitada nõudeid liikmesriikide kohtutele. |
| --- | --- |

(21)

Võrdväärse töö määratluse, sealhulgas erinevate tööde võrdlemiseks vajalike hindamiskriteeriumide täpse kirjelduse puudumine on suur takistus töötasuga seotud diskrimineerimise ohvrite jaoks, kes esitavad nõudeid liikmesriikide kohtutele. Selleks et hinnata, kas töötajad teevad võrdväärse tööd, tuleb võtta arvesse paljusid asjaolusid, nagu töö iseloom, koolitus ja töötingimused. Kui selline määratlus koos töö hindamise ja klassifitseerimise kriteeriumidega lisatakse siseriiklikesse õigusaktidesse, siis aitab see töötasuga seotud diskrimineerimise ohvritel esitada nõudeid liikmesriikide kohtutele.

| (22) | Sooneutraalne töö hindamise ja klassifitseerimise süsteem on tulemuslik vahend läbipaistva palgasüsteemi loomiseks. Nii avastatakse tavaliselt naiste tehtud tööde alahindamisest tulenev kaudne diskrimineerimine palga alusel, sest mõõdetakse ja võrreldakse töid, mille sisu on küll erinev, kuid mis on võrdväärsed, ning toetatakse võrdväärse töö põhimõtet. Liikmesriike, sotsiaalpartnereid ja tööandjaid kutsutakse üles edendama sooneutraalse töö hindamise ja klassifitseerimise süsteemi väljatöötamist ja kasutamist, lähtudes komisjoni talituste töödokumendi, mis on lisatud komisjoni aruandele direktiivi 2006/54/EÜ kohaldamise kohta, (11) 1. lisast. |
| --- | --- |

(22)

Sooneutraalne töö hindamise ja klassifitseerimise süsteem on tulemuslik vahend läbipaistva palgasüsteemi loomiseks. Nii avastatakse tavaliselt naiste tehtud tööde alahindamisest tulenev kaudne diskrimineerimine palga alusel, sest mõõdetakse ja võrreldakse töid, mille sisu on küll erinev, kuid mis on võrdväärsed, ning toetatakse võrdväärse töö põhimõtet. Liikmesriike, sotsiaalpartnereid ja tööandjaid kutsutakse üles edendama sooneutraalse töö hindamise ja klassifitseerimise süsteemi väljatöötamist ja kasutamist, lähtudes komisjoni talituste töödokumendi, mis on lisatud komisjoni aruandele direktiivi 2006/54/EÜ kohaldamise kohta, (11) 1. lisast.

| (23) | Võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevate asutuste kaasamine on vajalik võrdse tasustamise põhimõtte tulemuslikuks kohaldamiseks. Seepärast peaksid liikmesriikide soolise võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevatel asutustel olema piisavad volitused, et tegeleda töötasuga seotud soolise diskrimineerimisega, sealhulgas läbipaistvust käsitlevate küsimustega. Töötasuga seotud diskrimineerimise ohvrite jaoks tekkivad menetluslikud takistused ja liiga suured kulud peaksid vähenema, kui võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevatel asutustel on võimalus esindada üksikisikuid. See vähendaks üksikute töötajate jaoks kohtuasja algatamise riski ja võiks olla võimalik lahendus, et leevendada võrdset tasustamist käsitlevate kohtuasjade märkimisväärset vähesust. |
| --- | --- |

(23)

Võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevate asutuste kaasamine on vajalik võrdse tasustamise põhimõtte tulemuslikuks kohaldamiseks. Seepärast peaksid liikmesriikide soolise võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevatel asutustel olema piisavad volitused, et tegeleda töötasuga seotud soolise diskrimineerimisega, sealhulgas läbipaistvust käsitlevate küsimustega. Töötasuga seotud diskrimineerimise ohvrite jaoks tekkivad menetluslikud takistused ja liiga suured kulud peaksid vähenema, kui võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevatel asutustel on võimalus esindada üksikisikuid. See vähendaks üksikute töötajate jaoks kohtuasja algatamise riski ja võiks olla võimalik lahendus, et leevendada võrdset tasustamist käsitlevate kohtuasjade märkimisväärset vähesust.

| (24) | Teadlikkuse parandamise tegevuste kaudu teavitatakse sidusrühmi võrdse tasustamise põhimõtte olemasolust ja tähtsusest. Liikmesriike tuleks kutsuda üles suurendama ettevõtjate ja organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja üldsuse teadlikkust, et tulemuslikult edendada võrdse tasustamise põhimõtet, kasutada töö hindamise ja klassifitseerimise meetodeid, mida ei mõjuta soolised eelarvamused, ning vähendada soolist palgalõhet üldisemalt. Lisaks sellele on vajalikud meetmed ettevõtete ja organisatsioonide tasandil, |
| --- | --- |

(24)

Teadlikkuse parandamise tegevuste kaudu teavitatakse sidusrühmi võrdse tasustamise põhimõtte olemasolust ja tähtsusest. Liikmesriike tuleks kutsuda üles suurendama ettevõtjate ja organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja üldsuse teadlikkust, et tulemuslikult edendada võrdse tasustamise põhimõtet, kasutada töö hindamise ja klassifitseerimise meetodeid, mida ei mõjuta soolised eelarvamused, ning vähendada soolist palgalõhet üldisemalt. Lisaks sellele on vajalikud meetmed ettevõtete ja organisatsioonide tasandil,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

I.   TEEMA

| 1. | Soovitustes antakse liikmesriikidele juhiseid aitamaks neil paremini ja tulemuslikumalt rakendada võrdse tasustamise põhimõtet, et võidelda diskrimineerimise vastu palga alusel ja anda panus püsiva soolise palgalõhe kaotamisse. |
| --- | --- |

1.

Soovitustes antakse liikmesriikidele juhiseid aitamaks neil paremini ja tulemuslikumalt rakendada võrdse tasustamise põhimõtet, et võidelda diskrimineerimise vastu palga alusel ja anda panus püsiva soolise palgalõhe kaotamisse.

II.   TÖÖTASU LÄBIPAISTVUS

| 2. | Liikmesriigid peaksid kutsuma riiklikke- ja eraettevõtjaid ning sotsiaalpartnereid üles võtma vastu töötasu komponente ja struktuuri läbipaistvuse põhimõtted. Nad peaksid võtma konkreetsed meetmed, et suurendada palkade läbipaistvust. Eelkõige peaksid need meetmed sisaldama üht või mitut liikmesriigi kohaliku olukorra parandamiseks väljatöötatud lahenduse punktides 3–6 osutatud tegevust. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid peaksid kutsuma riiklikke- ja eraettevõtjaid ning sotsiaalpartnereid üles võtma vastu töötasu komponente ja struktuuri läbipaistvuse põhimõtted. Nad peaksid võtma konkreetsed meetmed, et suurendada palkade läbipaistvust. Eelkõige peaksid need meetmed sisaldama üht või mitut liikmesriigi kohaliku olukorra parandamiseks väljatöötatud lahenduse punktides 3–6 osutatud tegevust.

Töötaja õigus saada teavet palgatasemete kohta

| 3. | Liikmesriigid peaksid võtma asjakohased ja proportsionaalsed meetmed tagamaks, et töötajad saavad küsida võrdset või võrdväärset tööd tegevate töötajate kategooriate palgatasemete kohta teavet, mis on esitatud sugude lõikes. Need andmed peaksid sisaldama ka kindlaksmääratud põhipalgale lisanduvaid täiendavaid ja muutuvtasusid, nagu loonustasud ja boonused. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid peaksid võtma asjakohased ja proportsionaalsed meetmed tagamaks, et töötajad saavad küsida võrdset või võrdväärset tööd tegevate töötajate kategooriate palgatasemete kohta teavet, mis on esitatud sugude lõikes. Need andmed peaksid sisaldama ka kindlaksmääratud põhipalgale lisanduvaid täiendavaid ja muutuvtasusid, nagu loonustasud ja boonused.

Palgaaruanded

| 4. | Liikmesriigid peaksid võtma meetmed tagamaks, et vähemalt 50 töötajaga ettevõtete ja organisatsioonide tööandjad esitavad korrapäraselt töötajatele, töötajate esindajatele ja sotsiaalpartneritele andmed töötajate kategooria või ametikoha keskmise töötasu kohta sugude lõikes. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriigid peaksid võtma meetmed tagamaks, et vähemalt 50 töötajaga ettevõtete ja organisatsioonide tööandjad esitavad korrapäraselt töötajatele, töötajate esindajatele ja sotsiaalpartneritele andmed töötajate kategooria või ametikoha keskmise töötasu kohta sugude lõikes.

Palgaauditid

| 5. | Liikmesriigid peaksid võtma asjakohased meetmed tagamaks, et vähemalt 250 töötajaga ettevõtetes ja organisatsioonides tehakse palgaauditid. Need auditid peaksid sisaldama igas töötajate kategoorias või igal ametikohal töötavate naiste ja meeste osakaalu analüüsi, töö hindamise ja klassifitseerimise süsteemi analüüsi, ning üksikasjalikku teavet töötasu ja sooliste palgaerinevuste kohta. Nende audititega peaksid taotluse korral saama tutvuda töötajate esindajad ja sotsiaalpartnerid. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriigid peaksid võtma asjakohased meetmed tagamaks, et vähemalt 250 töötajaga ettevõtetes ja organisatsioonides tehakse palgaauditid. Need auditid peaksid sisaldama igas töötajate kategoorias või igal ametikohal töötavate naiste ja meeste osakaalu analüüsi, töö hindamise ja klassifitseerimise süsteemi analüüsi, ning üksikasjalikku teavet töötasu ja sooliste palgaerinevuste kohta. Nende audititega peaksid taotluse korral saama tutvuda töötajate esindajad ja sotsiaalpartnerid.

Kollektiivläbirääkimised

| 6. | Ilma et see piiraks sotsiaalpartnerite sõltumatust ning kooskõlas siseriiklike õigusnormide ja tavadega peaksid liikmesriigid tagama, et kollektiivläbirääkimistel käsitletakse vajalikul tasandil võrdse tasustamise, sealhulgas palgaauditite küsimust. |
| --- | --- |

6.

Ilma et see piiraks sotsiaalpartnerite sõltumatust ning kooskõlas siseriiklike õigusnormide ja tavadega peaksid liikmesriigid tagama, et kollektiivläbirääkimistel käsitletakse vajalikul tasandil võrdse tasustamise, sealhulgas palgaauditite küsimust.

Statistika ja administratiivandmed

| 7. | Liikmesriigid peaksid veelgi parandama uusimate soolist palgalõhet käsitlevate andmete kättesaadavust, saates statistika Eurostatile igal aastal ja õigel ajal. See statistika tuleb koostada sugude, majandussektorite, (12) tööaja (täistööaeg / osaline tööaeg), omandilise kuuluvuse (riigi omand / eraomand) ja vanuse kaupa ning andmed tuleb esitada igal aastal. |
| --- | --- |

7.

Liikmesriigid peaksid veelgi parandama uusimate soolist palgalõhet käsitlevate andmete kättesaadavust, saates statistika Eurostatile igal aastal ja õigel ajal. See statistika tuleb koostada sugude, majandussektorite, (12) tööaja (täistööaeg / osaline tööaeg), omandilise kuuluvuse (riigi omand / eraomand) ja vanuse kaupa ning andmed tuleb esitada igal aastal.

| 8. | Samuti peaksid liikmesriigid esitama komisjonile andmed töötasuga seotud diskrimineerimise juhtumite arvu ja liigi kohta, kui nad teavitavad komisjoni sellest vastavalt punktile 18. |
| --- | --- |

8.

Samuti peaksid liikmesriigid esitama komisjonile andmed töötasuga seotud diskrimineerimise juhtumite arvu ja liigi kohta, kui nad teavitavad komisjoni sellest vastavalt punktile 18.

Isikuandmete kaitse

| 9. | Juhul kui punktide 3–8 kohaselt võetud meetmetele vastavalt esitatud teave tähendab isikuandmete avalikustamist, tuleks teave esitada kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate siseriiklike õigusaktidega, eelkõige nendega, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (13). |
| --- | --- |

9.

Juhul kui punktide 3–8 kohaselt võetud meetmetele vastavalt esitatud teave tähendab isikuandmete avalikustamist, tuleks teave esitada kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate siseriiklike õigusaktidega, eelkõige nendega, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (13).

Võrdväärse töö määratlus

| 10. | Kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga peaksid liikmesriigid täpsustama oma õigusaktides „võrdväärse töö” määratlust. Töö väärtust tuleks hinnata ja võrrelda objektiivsete kriteeriumide alusel, nagu hariduse, töökogemuse ja koolitusega seotud nõuded, oskused, panus ja vastutus, tehtud töö ja tööülesannete iseloom. |
| --- | --- |

10.

Kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga peaksid liikmesriigid täpsustama oma õigusaktides „võrdväärse töö” määratlust. Töö väärtust tuleks hinnata ja võrrelda objektiivsete kriteeriumide alusel, nagu hariduse, töökogemuse ja koolitusega seotud nõuded, oskused, panus ja vastutus, tehtud töö ja tööülesannete iseloom.

Töö hindamise ja klassifitseerimise süsteemid

| 11. | Liikmesriigid peaksid edendama sooneutraalse töö hindamise ja klassifitseerimise süsteemi väljatöötamist ja kasutamist, sealhulgas avaliku sektori tööandjatena, et hoida ära või teha kindlaks ja kõrvaldada võimalikku töötasuga seotud diskrimineerimist, mis tuleneb sooliselt kallutatud palgaastmestikust. Nad peaksid eriti kutsuma tööandjaid ja sotsiaalpartnereid üles võtma kasutusele sooneutraalse töö hindamise ja klassifitseerimise süsteemi. |
| --- | --- |

11.

Liikmesriigid peaksid edendama sooneutraalse töö hindamise ja klassifitseerimise süsteemi väljatöötamist ja kasutamist, sealhulgas avaliku sektori tööandjatena, et hoida ära või teha kindlaks ja kõrvaldada võimalikku töötasuga seotud diskrimineerimist, mis tuleneb sooliselt kallutatud palgaastmestikust. Nad peaksid eriti kutsuma tööandjaid ja sotsiaalpartnereid üles võtma kasutusele sooneutraalse töö hindamise ja klassifitseerimise süsteemi.

| 12. | Seoses sooneutraalse töö hindamise ja klassifitseerimise süsteemiga kutsutakse liikmesriike üles lähtuma komisjoni talituste töödokumendi, mis on lisatud komisjoni aruandele direktiivi 2006/54/EÜ kohaldamise kohta, 1. lisast. |
| --- | --- |

12.

Seoses sooneutraalse töö hindamise ja klassifitseerimise süsteemiga kutsutakse liikmesriike üles lähtuma komisjoni talituste töödokumendi, mis on lisatud komisjoni aruandele direktiivi 2006/54/EÜ kohaldamise kohta, 1. lisast.

III.   HORISONTAALSED SÄTTED

Võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevad asutused

| 13. | Liikmesriigid peaksid tagama, et nende soolise võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevatel asutustel on piisavad volitused, et tegeleda töötasuga seotud soolise diskrimineerimisega, sealhulgas läbipaistvust käsitlevate küsimustega. Vajaduse korral peaksid liikmesriigid andma võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevatele asutustele õiguse tutvuda käesoleva soovituse punktides 4 ja 5 osutatud teabe ja audititega. |
| --- | --- |

13.

Liikmesriigid peaksid tagama, et nende soolise võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevatel asutustel on piisavad volitused, et tegeleda töötasuga seotud soolise diskrimineerimisega, sealhulgas läbipaistvust käsitlevate küsimustega. Vajaduse korral peaksid liikmesriigid andma võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevatele asutustele õiguse tutvuda käesoleva soovituse punktides 4 ja 5 osutatud teabe ja audititega.

| 14. | Liikmesriigid peaksid vähendama menetluslikke takistusi, mis muudavad keerukaks võrdset tasustamist käsitlevate nõuete esitamise kohtule, võimaldades võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevatel asutustel esindada töötasuga seotud diskrimineerimist käsitlevates kohtuasjades üksikisikuid. |
| --- | --- |

14.

Liikmesriigid peaksid vähendama menetluslikke takistusi, mis muudavad keerukaks võrdset tasustamist käsitlevate nõuete esitamise kohtule, võimaldades võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevatel asutustel esindada töötasuga seotud diskrimineerimist käsitlevates kohtuasjades üksikisikuid.

| 15. | Liikmesriigid peaksid tagama tihedama koostöö ja koordineerimise võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevate siseriiklike asutuste ja tööturu järelevalvet teostavate siseriiklike asutuste vahel. |
| --- | --- |

15.

Liikmesriigid peaksid tagama tihedama koostöö ja koordineerimise võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevate siseriiklike asutuste ja tööturu järelevalvet teostavate siseriiklike asutuste vahel.

Järelevalve ja kohaldamine

| 16. | Liikmesriigid peaksid tagama pideva järelevalve võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise üle ja kõikide olemasolevate õiguskaitsevahendite kohaldamise palga alusel diskrimineerimise korral. |
| --- | --- |

16.

Liikmesriigid peaksid tagama pideva järelevalve võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise üle ja kõikide olemasolevate õiguskaitsevahendite kohaldamise palga alusel diskrimineerimise korral.

Teadlikkuse parandamise meetmed

| 17. | Liikmesriigid peaksid parandama riigi- ja eraettevõtete ning organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja üldsuse teadlikkust, et edendada võrdse tasustamise ja võrdväärse töö põhimõtet ning palkade läbipaistvust, kaotada soolise palgalõhe põhjused ning töötada välja vahendid, mis aitaksid analüüsida ja hinnata palkade ebavõrdsust. |
| --- | --- |

17.

Liikmesriigid peaksid parandama riigi- ja eraettevõtete ning organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja üldsuse teadlikkust, et edendada võrdse tasustamise ja võrdväärse töö põhimõtet ning palkade läbipaistvust, kaotada soolise palgalõhe põhjused ning töötada välja vahendid, mis aitaksid analüüsida ja hinnata palkade ebavõrdsust.

IV.   JÄRELMEETMED

| 18. | Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed, et tagada käesoleva soovituse kohaldamine, ning neid kutsutakse üles teavitama komisjoni 31. detsembriks 2015 kõnealustest meetmetest, et komisjon saaks olukorda tähelepanelikult jälgida, koostada käesoleva soovituse rakendamisel tehtud edusammude kohta aruande ning sellest lähtudes hinnata edasiste meetmete võtmise vajadust. |
| --- | --- |

18.

Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed, et tagada käesoleva soovituse kohaldamine, ning neid kutsutakse üles teavitama komisjoni 31. detsembriks 2015 kõnealustest meetmetest, et komisjon saaks olukorda tähelepanelikult jälgida, koostada käesoleva soovituse rakendamisel tehtud edusammude kohta aruande ning sellest lähtudes hinnata edasiste meetmete võtmise vajadust.

V.   LÕPPSÄTTED

| 19. | Soovitus on adresseeritud liikmesriikidele. Soovitus on adresseeritud ka sotsiaalpartneritele, eelkõige liikmesriikides, kus siseriiklike õigusnormide ja tavade kohaselt sotsiaalpartnerid vastutavad kollektiivlepinguid sõlmides võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise eest. |
| --- | --- |

19.

Soovitus on adresseeritud liikmesriikidele. Soovitus on adresseeritud ka sotsiaalpartneritele, eelkõige liikmesriikides, kus siseriiklike õigusnormide ja tavade kohaselt sotsiaalpartnerid vastutavad kollektiivlepinguid sõlmides võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise eest.

Brüssel, 7. märts 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Viviane REDING

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/54/EÜ, 5. juuli 2006, meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (ELT L 204, 26.7.2006, lk 23).

1

(2)  Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, 18. juuli 2007, „Võitlus naiste ja meeste palgaerinevuse vastu”.

2

(3)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, 8. oktoober 2010, „Arukas reguleerimine Euroopa Liidus”.

3

(4)  ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 21.

4

(5)  P7_TA(2012)0225.

5

(6)  ELT C 345, 18.12.2010, lk 1.

6

(7)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, 20. veebruar 2013, „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020” (lk 11).

7

(8)  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) kohaldamise kohta.

8

(9)  Komisjoni soovitus 2003/361/EÜ, 6. mai 2003, mikroettevõtjate, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

9

(10)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 530/1999, 9. märts 1999, töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta (EÜT L 63, 12.3.1999, lk 6).

10

(11)  Komisjoni talituste töödokument, mis on lisatud komisjoni aruandele nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine)) kohaldamise kohta, SWD(2013) 512 (final).

11

(12)  Vähemalt NACE Rev. 2 jaotised B–S, välja arvatud O.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/64/EÜ, 24. oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (ELT L 281, 23.11.1995, lk 31).

13

---