# Euroopa Liidu L 102/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 102 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide5. aprill 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 102

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide5. aprill 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | (2014/185/EL) |
| | * | Nõukogu otsus, 11. veebruar 2014, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, liidu nimel allakirjutamise kohta | 1 |
| | | (2014/186/EL) |
| | * | Nõukogu otsus, 11. veebruar 2014, Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, liidu nimel allakirjutamise kohta | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 345/2014, 1. aprill 2014, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse sinise marliini püük Atlandi ookeanil | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 346/2014, 1. aprill 2014, millega Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse ajutiselt meriahvena püük NAFO 3M püügipiirkonnas | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 347/2014, 4. aprill 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 606/2009 seoses vääveldioksiidi kogusisalduse piirmäära tõstmisega ilmastikutingimuste tõttu | 9 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 348/2014, 4. aprill 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 11 |
| | | OTSUSED |
| | | (2014/187/EL) |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 3. aprill 2014, millega muudetakse otsust 2009/821/EÜ seoses piirikontrollipunktide loetelu ja süsteemi TRACES kuuluvate veterinaarasutuste loeteluga (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2094 all) (
  1
  ) | 13 |
| | | (2014/188/EL) |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 3. aprill 2014, mis käsitleb selliste IKT tehniliste spetsifikatsioonide kindlaksmääramist, millele saaks riigihangetes viidata (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2120 all) | 18 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

(2014/185/EL)

*

Nõukogu otsus, 11. veebruar 2014, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, liidu nimel allakirjutamise kohta

1

(2014/186/EL)

*

Nõukogu otsus, 11. veebruar 2014, Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, liidu nimel allakirjutamise kohta

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 345/2014, 1. aprill 2014, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse sinise marliini püük Atlandi ookeanil

5

*

Komisjoni määrus (EL) nr 346/2014, 1. aprill 2014, millega Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse ajutiselt meriahvena püük NAFO 3M püügipiirkonnas

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 347/2014, 4. aprill 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 606/2009 seoses vääveldioksiidi kogusisalduse piirmäära tõstmisega ilmastikutingimuste tõttu

9

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 348/2014, 4. aprill 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

11

OTSUSED

(2014/187/EL)

*

Komisjoni rakendusotsus, 3. aprill 2014, millega muudetakse otsust 2009/821/EÜ seoses piirikontrollipunktide loetelu ja süsteemi TRACES kuuluvate veterinaarasutuste loeteluga (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2094 all) (
  1
  )

1

13

(2014/188/EL)

*

Komisjoni rakendusotsus, 3. aprill 2014, mis käsitleb selliste IKT tehniliste spetsifikatsioonide kindlaksmääramist, millele saaks riigihangetes viidata (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2120 all)

18

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 20. septembri 2013. aasta otsuse 2013/480/EL (millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ interkalibreerimise tulemusel liikmesriikide seiresüsteemide klassifikatsioonide väärtused ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/915/EÜ) parandus ( ELT L 266, 8.10.2013 ) | 22 |

Parandused

*

Komisjoni 20. septembri 2013. aasta otsuse 2013/480/EL (millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ interkalibreerimise tulemusel liikmesriikide seiresüsteemide klassifikatsioonide väärtused ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/915/EÜ) parandus ( ELT L 266, 8.10.2013 )

( ELT L 266, 8.10.2013 )

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 102/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 102/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

11. veebruar 2014,

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, liidu nimel allakirjutamise kohta

(2014/185/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 74 ja artikli 78 lõikeid 1 ja 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 439/2010 (1) on ette nähtud, et Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits võivad osaleda vaatlejatena Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti töös. Veelgi enam, nimetatud määruse kohaselt sõlmitakse kõnealuste riikidega lepingud, millega määratakse kindlaks eelkõige nende riikide Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti töös osalemise laad, ulatus ja viis. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 439/2010 (1) on ette nähtud, et Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits võivad osaleda vaatlejatena Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti töös. Veelgi enam, nimetatud määruse kohaselt sõlmitakse kõnealuste riikidega lepingud, millega määratakse kindlaks eelkõige nende riikide Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti töös osalemise laad, ulatus ja viis.

| (2) | Komisjon sai nõukogult 27. jaanuaril 2012 volituse alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu üle, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju („leping”). Läbirääkimised viidi 28. juunil 2013 lepingu parafeerimisega edukalt lõpule. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai nõukogult 27. jaanuaril 2012 volituse alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu üle, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju („leping”). Läbirääkimised viidi 28. juunil 2013 lepingu parafeerimisega edukalt lõpule.

| (3) | Lepingule tuleks alla kirjutada. |
| --- | --- |

(3)

Lepingule tuleks alla kirjutada.

| (4) | Nagu on täpsustatud määruse (EL) nr 439/2010 põhjenduses 21, osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa kõnealuses määruses ning see on nende suhtes siduv. Seepärast peaksid nad määruse (EL) nr 439/2010 artikli 49 lõike 1 jõustamiseks osalema käesolevas otsuses. Seepärast osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesolevas otsuses. |
| --- | --- |

(4)

Nagu on täpsustatud määruse (EL) nr 439/2010 põhjenduses 21, osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa kõnealuses määruses ning see on nende suhtes siduv. Seepärast peaksid nad määruse (EL) nr 439/2010 artikli 49 lõike 1 jõustamiseks osalema käesolevas otsuses. Seepärast osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesolevas otsuses.

| (5) | Nagu on täpsustatud määruse (EL) nr 439/2010 põhjenduses 22, ei osale Taani kõnealuses määruses ning see ei ole tema suhtes siduv. Seepärast ei osale Taani käesolevas otsuses, |
| --- | --- |

(5)

Nagu on täpsustatud määruse (EL) nr 439/2010 põhjenduses 22, ei osale Taani kõnealuses määruses ning see ei ole tema suhtes siduv. Seepärast ei osale Taani käesolevas otsuses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lubatakse kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, tingimusel et kõnealune leping (2) sõlmitakse.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 11. veebruar 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

E. VENIZELOS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 439/2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (ELT L 132, 29.5.2010, lk 11).

1

(2)  Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

2

---

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 102/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 102/3

---

NÕUKOGU OTSUS,

11. veebruar 2014,

Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, liidu nimel allakirjutamise kohta

(2014/186/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 74 ja artikli 78 lõikeid 1 ja 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 439/2010 (1) on ette nähtud, et Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits võivad osaleda vaatlejatena Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti töös. Veelgi enam, nimetatud määruse kohaselt sõlmitakse kõnealuste riikidega lepingud, millega määratakse kindlaks eelkõige nende riikide Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti töös osalemise laad, ulatus ja viis. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 439/2010 (1) on ette nähtud, et Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits võivad osaleda vaatlejatena Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti töös. Veelgi enam, nimetatud määruse kohaselt sõlmitakse kõnealuste riikidega lepingud, millega määratakse kindlaks eelkõige nende riikide Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti töös osalemise laad, ulatus ja viis.

| (2) | Komisjon sai nõukogult 27. jaanuaril 2012 volituse alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju („leping”). Läbirääkimised viidi 28. juunil 2013 lepingu parafeerimisega edukalt lõpule. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai nõukogult 27. jaanuaril 2012 volituse alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju („leping”). Läbirääkimised viidi 28. juunil 2013 lepingu parafeerimisega edukalt lõpule.

| (3) | Lepingule tuleks alla kirjutada. |
| --- | --- |

(3)

Lepingule tuleks alla kirjutada.

| (4) | Nagu on täpsustatud määruse (EL) nr 439/2010 põhjenduses 21, osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa kõnealuses määruses ning see on nende suhtes siduv. Seepärast peaksid nad määruse (EL) nr 439/2010 artikli 49 lõike 1 jõustamiseks osalema käesolevas otsuses. Seepärast osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesolevas otsuses. |
| --- | --- |

(4)

Nagu on täpsustatud määruse (EL) nr 439/2010 põhjenduses 21, osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa kõnealuses määruses ning see on nende suhtes siduv. Seepärast peaksid nad määruse (EL) nr 439/2010 artikli 49 lõike 1 jõustamiseks osalema käesolevas otsuses. Seepärast osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesolevas otsuses.

| (5) | Nagu on täpsustatud määruse (EL) nr 439/2010 põhjenduses 22, ei osale Taani kõnealuses määruses ning see ei ole tema suhtes siduv. Seepärast ei osale Taani käesolevas otsuses, |
| --- | --- |

(5)

Nagu on täpsustatud määruse (EL) nr 439/2010 põhjenduses 22, ei osale Taani kõnealuses määruses ning see ei ole tema suhtes siduv. Seepärast ei osale Taani käesolevas otsuses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lubatakse kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju, tingimusel et kõnealune leping (2) sõlmitakse.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 11. veebruar 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

E. VENIZELOS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 439/2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (ELT L 132, 29.5.2010, lk 11).

1

(2)  Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

2

---

MÄÄRUSED

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 102/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 102/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 345/2014,

1. aprill 2014,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse sinise marliini püük Atlandi ookeanil

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 20. jaanuari 2014. aasta määrusega (EL) nr 43/2014, millega määratakse 2014. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 20. jaanuari 2014. aasta määrusega (EL) nr 43/2014, millega määratakse 2014. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2014. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. aprill 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 28.1.2014, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 04/TQ43 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | BUM/ATLANT |
| Liik | Sinine marliin (Makaira nigricans) |
| Piirkond | Atlandi ookean |
| Kuupäev | 18.3.2014 |

Nr

04/TQ43

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

BUM/ATLANT

Liik

Sinine marliin (Makaira nigricans)

Piirkond

Atlandi ookean

Kuupäev

18.3.2014

---

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 102/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 102/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 346/2014,

1. aprill 2014,

millega Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse ajutiselt meriahvena püük NAFO 3M püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 20. jaanuari 2014. aasta määrusega (EL) nr 43/2014, millega määratakse 2014. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 20. jaanuari 2014. aasta määrusega (EL) nr 43/2014, millega määratakse 2014. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük Euroopa Liidu lipu all sõitvate või Euroopa Liidus registreeritud laevade puhul ammendanud vahekvoodi, mis on eraldatud perioodiks enne 1. juulit 2014. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük Euroopa Liidu lipu all sõitvate või Euroopa Liidus registreeritud laevade puhul ammendanud vahekvoodi, mis on eraldatud perioodiks enne 1. juulit 2014.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük 30. juunini 2014, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük 30. juunini 2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikidele perioodiks 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2014 samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvatel või nendes liikmesriikides registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast kuni 30. juunini 2014.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. aprill 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 28.1.2014, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 03/TQ43 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Euroopa Liit (kõik liikmesriigid) |
| Kalavaru | RED/N3M |
| Liik | Meriahven (Sebastes spp.) |
| Piirkond | NAFO 3M |
| Kuupäev | 17.3.2014–30.6.2014 |

Nr

03/TQ43

Liikmesriik

Euroopa Liit (kõik liikmesriigid)

Kalavaru

RED/N3M

Liik

Meriahven (Sebastes spp.)

Piirkond

NAFO 3M

Kuupäev

17.3.2014–30.6.2014

---

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 102/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 102/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 347/2014,

4. aprill 2014,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 606/2009 seoses vääveldioksiidi kogusisalduse piirmäära tõstmisega ilmastikutingimuste tõttu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 91 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 606/2009 (2) on sätestatud veini suurim lubatud vääveldioksiidi kogusisaldus. Kõnealuse määruse I lisa B osa punkti A alapunkti 4 kohaselt võib komisjon otsustada, et asjaomane liikmesriik võib lubada tõsta vääveldioksiidi piirmäära, kui see jääb alla 300 milligrammi liitri kohta, kuni 50 milligrammi võrra liitri kohta, kui see on ilmastikutingimuste tõttu vajalik. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 606/2009 (2) on sätestatud veini suurim lubatud vääveldioksiidi kogusisaldus. Kõnealuse määruse I lisa B osa punkti A alapunkti 4 kohaselt võib komisjon otsustada, et asjaomane liikmesriik võib lubada tõsta vääveldioksiidi piirmäära, kui see jääb alla 300 milligrammi liitri kohta, kuni 50 milligrammi võrra liitri kohta, kui see on ilmastikutingimuste tõttu vajalik.

| (2) | Saksamaa pädevad asutused saatsid 15. jaanuaril 2014 ametliku taotluse tõsta veini puhul lubatud vääveldioksiidi kogusisalduse piirmäära, mis jääb alla 300 milligrammi liitri kohta, kuni 50 milligrammi võrra liitri kohta veini puhul, mis on valmistatud kaitstud päritolunimetuse „Mosel” ning kaitstud geograafiliste tähiste „Landwein der Mosel”, „Landwein der Ruwer”, „Landwein der Saar” ja „Saarländischer Landwein” piiritletud alade viinamarjakasvatuspiirkondadest 2013. aastal saadud viinamarjasaagist. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa pädevad asutused saatsid 15. jaanuaril 2014 ametliku taotluse tõsta veini puhul lubatud vääveldioksiidi kogusisalduse piirmäära, mis jääb alla 300 milligrammi liitri kohta, kuni 50 milligrammi võrra liitri kohta veini puhul, mis on valmistatud kaitstud päritolunimetuse „Mosel” ning kaitstud geograafiliste tähiste „Landwein der Mosel”, „Landwein der Ruwer”, „Landwein der Saar” ja „Saarländischer Landwein” piiritletud alade viinamarjakasvatuspiirkondadest 2013. aastal saadud viinamarjasaagist.

| (3) | Saksa pädevate asutuste esitatud tehnilises märkuses on selgitatud, et ilmastikutingimused mõjutasid 2013. aastal kõnealustes piirkondades korjatud viinamarjade sanitaarkvaliteeti. Eelkõige olid paljud viinamarjad hilise saagikoristuse tõttu riknenud ning kääritamise ajal tekkis suuremas koguses püruvaati, atseetaldehüüdi ja alfa-ketoglutaarhapet. Need ained seovad vääveldioksiidi ja vähendavad selle säilitavat toimet. Seetõttu on kõnealustest viinamarjadest toodetud veini puhul vaja suuremat kogust vääveldioksiidi, et tagada veini nõuetekohane valmimine ja säilimine. Seega on määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa B osa punkti A alapunktis 4 osutatud ajutine luba ainus võimalus, lubamaks kasutada ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu kannatada saanud viinamarju turuleviimiseks sobiva veini tootmiseks. |
| --- | --- |

(3)

Saksa pädevate asutuste esitatud tehnilises märkuses on selgitatud, et ilmastikutingimused mõjutasid 2013. aastal kõnealustes piirkondades korjatud viinamarjade sanitaarkvaliteeti. Eelkõige olid paljud viinamarjad hilise saagikoristuse tõttu riknenud ning kääritamise ajal tekkis suuremas koguses püruvaati, atseetaldehüüdi ja alfa-ketoglutaarhapet. Need ained seovad vääveldioksiidi ja vähendavad selle säilitavat toimet. Seetõttu on kõnealustest viinamarjadest toodetud veini puhul vaja suuremat kogust vääveldioksiidi, et tagada veini nõuetekohane valmimine ja säilimine. Seega on määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa B osa punkti A alapunktis 4 osutatud ajutine luba ainus võimalus, lubamaks kasutada ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu kannatada saanud viinamarju turuleviimiseks sobiva veini tootmiseks.

| (4) | Määrust (EÜ) nr 606/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EÜ) nr 606/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa B osa liide 1 asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. aprill 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 606/2009, 10. juuli 2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega (ELT L 193, 24.7.2009, lk 1).

2

---

LISA

„I liide

Vääveldioksiidi üldsisalduse piirmäära tõstmine ilmastikutingimuste tõttu

| | Aasta | Liikmesriik | Viinamarjakasvatusalad | Asjaomased veinid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2000 | Saksamaa | Kõik Saksamaa viinamarjakasvatusalad | Kõik 2000. aasta viinamarjasaagist valmistatud veinid |
| 2. | 2006 | Saksamaa | Baden-Württembergi, Baieri, Hesseni ja Rheinland-Pfalzi liidumaa viinamarjakasvatusalad | Kõik 2006. aasta viinamarjasaagist valmistatud veinid |
| 3. | 2006 | Prantsusmaa | Bas-Rhini ja Haut-Rhini departemangu viinamarjakasvatusalad | Kõik 2006. aasta viinamarjasaagist valmistatud veinid |
| 4. | 2013 | Saksamaa | Kaitstud päritolunimetuse „Mosel” ning kaitstud geograafiliste tähiste „Landwein der Mosel”, „Landwein der Ruwer”, „Landwein der Saar” ja „Saarländischer Landwein” piiritletud ala viinamarjakasvatusalad | Kõik 2013. aasta viinamarjasaagist valmistatud veinid” |

Aasta

Liikmesriik

Viinamarjakasvatusalad

Asjaomased veinid

1.

2000

Saksamaa

Kõik Saksamaa viinamarjakasvatusalad

Kõik 2000. aasta viinamarjasaagist valmistatud veinid

2.

2006

Saksamaa

Baden-Württembergi, Baieri, Hesseni ja Rheinland-Pfalzi liidumaa viinamarjakasvatusalad

Kõik 2006. aasta viinamarjasaagist valmistatud veinid

3.

2006

Prantsusmaa

Bas-Rhini ja Haut-Rhini departemangu viinamarjakasvatusalad

Kõik 2006. aasta viinamarjasaagist valmistatud veinid

4.

2013

Saksamaa

Kaitstud päritolunimetuse „Mosel” ning kaitstud geograafiliste tähiste „Landwein der Mosel”, „Landwein der Ruwer”, „Landwein der Saar” ja „Saarländischer Landwein” piiritletud ala viinamarjakasvatusalad

Kõik 2013. aasta viinamarjasaagist valmistatud veinid”

---

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 102/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 102/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 348/2014,

4. aprill 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. aprill 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 55,1 |
| TN | 68,9 |
| TR | 79,0 |
| ZZ | 67,7 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| MA | 44,0 |
| TR | 127,4 |
| ZZ | 113,8 |
| 0709 91 00 | TN | 118,0 |
| ZZ | 118,0 |
| 0709 93 10 | MA | 23,1 |
| TR | 90,5 |
| ZZ | 56,8 |
| 0805 10 20 | EG | 47,0 |
| IL | 66,1 |
| MA | 81,9 |
| TN | 51,7 |
| TR | 61,6 |
| ZZ | 61,7 |
| 0805 50 10 | MA | 63,6 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 65,8 |
| 0808 10 80 | AR | 88,0 |
| BR | 101,4 |
| CL | 117,4 |
| CN | 114,6 |
| EG | 89,4 |
| MK | 32,3 |
| US | 192,7 |
| ZA | 112,8 |
| ZZ | 106,1 |
| 0808 30 90 | AR | 98,8 |
| CL | 166,5 |
| CN | 81,0 |
| US | 211,1 |
| ZA | 102,2 |
| ZZ | 131,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

55,1

TN

68,9

TR

79,0

ZZ

67,7

0707 00 05

EG

170,1

MA

44,0

TR

127,4

ZZ

113,8

0709 91 00

TN

118,0

ZZ

118,0

0709 93 10

MA

23,1

TR

90,5

ZZ

56,8

0805 10 20

EG

47,0

IL

66,1

MA

81,9

TN

51,7

TR

61,6

ZZ

61,7

0805 50 10

MA

63,6

TR

68,0

ZZ

65,8

0808 10 80

AR

88,0

BR

101,4

CL

117,4

CN

114,6

EG

89,4

MK

32,3

US

192,7

ZA

112,8

ZZ

106,1

0808 30 90

AR

98,8

CL

166,5

CN

81,0

US

211,1

ZA

102,2

ZZ

131,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 102/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 102/13

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

3. aprill 2014,

millega muudetakse otsust 2009/821/EÜ seoses piirikontrollipunktide loetelu ja süsteemi TRACES kuuluvate veterinaarasutuste loeteluga

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2094 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/187/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (1) eriti selle artikli 20 lõikeid 1 ja 3,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (2) eriti selle artikli 6 lõike 4 teise lõigu teist lauset ja lõiget 5,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (3) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2009/821/EÜ (4) on sätestatud loetelu piirikontrollipunktidest, mis on heaks kiidetud kooskõlas direktiividega 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ. See loetelu on esitatud otsuse 2009/821/EÜ I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2009/821/EÜ (4) on sätestatud loetelu piirikontrollipunktidest, mis on heaks kiidetud kooskõlas direktiividega 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ. See loetelu on esitatud otsuse 2009/821/EÜ I lisas.

| (2) | Hispaanialt ja Portugalilt saadud teadete kohaselt tuleks muuta kandeid Hispaanias Madridi ja Tenerife Sur'i lennujaamas asuvate piirikontrollipunktide ning Portugalis Porto lennujaamas ning Ponta Delgada sadamas ja lennujaamas asuvate piirikontrollipunktide kohta loetelus, mis on sätestatud otsuse 2009/821/EÜ I lisas. |
| --- | --- |

(2)

Hispaanialt ja Portugalilt saadud teadete kohaselt tuleks muuta kandeid Hispaanias Madridi ja Tenerife Sur'i lennujaamas asuvate piirikontrollipunktide ning Portugalis Porto lennujaamas ning Ponta Delgada sadamas ja lennujaamas asuvate piirikontrollipunktide kohta loetelus, mis on sätestatud otsuse 2009/821/EÜ I lisas.

| (3) | Nõukogu otsuses 2011/408/EL (5) on sätestatud sanitaarkontrolli lihtsustatud eeskirjad ja menetlused kalandustoodete, kahepoolmeliste molluskite, okasnahksete, mantelloomade ja meritigude, nende kõrvalsaaduste ning kõnealustest kõrvalsaadustest saadud toodete suhtes, mis on pärit Gröönimaalt või mis on esmalt viidud kolmandatest riikidest Gröönimaale ja seejärel imporditud Gröönimaalt liitu. Kõnealuse otsuse artiklis 5 on esitatud üksikasjalikud nõuded kõnealuste toodete veterinaarkontrolli tegemiseks piirikontrollipunktides ning sätestatud, et Gröönimaa heakskiidetud piirikontrollipunktide loetelu tuleb lisada liikmesriikide selliste piirikontrollipunktide loetelusse, mis on heaks kiidetud kooskõlas direktiividega 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsuses 2011/408/EL (5) on sätestatud sanitaarkontrolli lihtsustatud eeskirjad ja menetlused kalandustoodete, kahepoolmeliste molluskite, okasnahksete, mantelloomade ja meritigude, nende kõrvalsaaduste ning kõnealustest kõrvalsaadustest saadud toodete suhtes, mis on pärit Gröönimaalt või mis on esmalt viidud kolmandatest riikidest Gröönimaale ja seejärel imporditud Gröönimaalt liitu. Kõnealuse otsuse artiklis 5 on esitatud üksikasjalikud nõuded kõnealuste toodete veterinaarkontrolli tegemiseks piirikontrollipunktides ning sätestatud, et Gröönimaa heakskiidetud piirikontrollipunktide loetelu tuleb lisada liikmesriikide selliste piirikontrollipunktide loetelusse, mis on heaks kiidetud kooskõlas direktiividega 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ.

| (4) | Komisjoni siseauditi talitusena (mida varem nimetati komisjoni järelevalvetalituseks) tegutsev Toidu- ja Veterinaaramet korraldas auditi Gröönimaa esitatud kahes piirikontrollipunktis ja andis seejärel Gröönimaale mõne soovituse. Gröönimaa reageeris neile soovitustele nõuetekohaselt, esitades vastava tegevuskava, ning kõnealused kaks piirikontrollipunkti tuleks lisada otsuse 2009/821/EÜ I lisas esitatud loetellu. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni siseauditi talitusena (mida varem nimetati komisjoni järelevalvetalituseks) tegutsev Toidu- ja Veterinaaramet korraldas auditi Gröönimaa esitatud kahes piirikontrollipunktis ja andis seejärel Gröönimaale mõne soovituse. Gröönimaa reageeris neile soovitustele nõuetekohaselt, esitades vastava tegevuskava, ning kõnealused kaks piirikontrollipunkti tuleks lisada otsuse 2009/821/EÜ I lisas esitatud loetellu.

| (5) | Kuna impordikontrolli lihtsustatud eeskirjad ja menetlused kehtivad üksnes teatavate toodete puhul, tuleks otsuse 2009/821/EÜ I lisas esitatud erimärkuste juurde lisada joonealune märkus kalandustoodete, kahepoolmeliste molluskite, okasnahksete, mantelloomade ja meritigude, nende kõrvalsaaduste ning kõnealustest kõrvalsaadustest saadud toodete kohta. |
| --- | --- |

(5)

Kuna impordikontrolli lihtsustatud eeskirjad ja menetlused kehtivad üksnes teatavate toodete puhul, tuleks otsuse 2009/821/EÜ I lisas esitatud erimärkuste juurde lisada joonealune märkus kalandustoodete, kahepoolmeliste molluskite, okasnahksete, mantelloomade ja meritigude, nende kõrvalsaaduste ning kõnealustest kõrvalsaadustest saadud toodete kohta.

| (6) | Toidu- ja Veterinaaramet korraldas 2011. aasta novembris auditi Itaalia piirikontrollipunktides ja esitas seejärel kõnealusele liikmesriigile mitu soovitust. Itaalia reageeris neile soovitustele nõuetekohaselt, esitades vastava tegevuskava ning muutes Livorno-Pisa, Trieste ja Venezia sadama piirikontrollipunktide heakskiidukategooriaid; seega tuleks kandeid kõnealuse liikmesriigi kohta otsuse 2009/821/EÜ I lisas esitatud loetelus vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Toidu- ja Veterinaaramet korraldas 2011. aasta novembris auditi Itaalia piirikontrollipunktides ja esitas seejärel kõnealusele liikmesriigile mitu soovitust. Itaalia reageeris neile soovitustele nõuetekohaselt, esitades vastava tegevuskava ning muutes Livorno-Pisa, Trieste ja Venezia sadama piirikontrollipunktide heakskiidukategooriaid; seega tuleks kandeid kõnealuse liikmesriigi kohta otsuse 2009/821/EÜ I lisas esitatud loetelus vastavalt muuta.

| (7) | Madalmaad on teatanud, et Rotterdami sadama piirikontrollipunktis on avatud uus kontrollikeskus. Otsuse 2009/821/EÜ I lisas sätestatud loetelus esitatud kandeid kõnealuse liikmesriigi kohta tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Madalmaad on teatanud, et Rotterdami sadama piirikontrollipunktis on avatud uus kontrollikeskus. Otsuse 2009/821/EÜ I lisas sätestatud loetelus esitatud kandeid kõnealuse liikmesriigi kohta tuleks vastavalt muuta.

| (8) | Otsuse 2009/821/EÜ II lisas on sätestatud keskasutuste, piirkondlike ja kohalike asutuste loetelu ühtses veterinaariaalases elektroonilises süsteemis (TRACES). |
| --- | --- |

(8)

Otsuse 2009/821/EÜ II lisas on sätestatud keskasutuste, piirkondlike ja kohalike asutuste loetelu ühtses veterinaariaalases elektroonilises süsteemis (TRACES).

| (9) | Euroopa Ülemkogu otsuse 2012/419/EL (6) kohaselt ei ole Mayotte alates 1. jaanuarist 2014 enam ülemeremaa või -territoorium, vaid liidu äärepoolseim piirkond ELi toimimise lepingu artikli 349 tähenduses. Seega tuleks Prantsusmaa kohalikke asutusi käsitlevaid kandeid otsuse 2009/821/EÜ II lisas vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Ülemkogu otsuse 2012/419/EL (6) kohaselt ei ole Mayotte alates 1. jaanuarist 2014 enam ülemeremaa või -territoorium, vaid liidu äärepoolseim piirkond ELi toimimise lepingu artikli 349 tähenduses. Seega tuleks Prantsusmaa kohalikke asutusi käsitlevaid kandeid otsuse 2009/821/EÜ II lisas vastavalt muuta.

| (10) | Seepärast tuleks otsust 2009/821/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks otsust 2009/821/EÜ vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2009/821/EÜ I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. aprill 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

1

(2)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.

2

(3)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

3

(4)  Komisjoni otsus 2009/821/EÜ, 28. september 2009, millega koostatakse loetelu heakskiidetud piirikontrollipunktidest, sätestatakse teatavad eeskirjad komisjoni veterinaarekspertide tehtava kontrolli kohta ja määratakse kindlaks veterinaarasutused süsteemis TRACES (ELT L 296, 12.11.2009, lk 1).

4

(5)  Nõukogu otsus 2011/408/EL, 28. juuni 2011, millega kehtestatakse Gröönimaalt pärit kalandustoodete, elusate kahepoolmeliste molluskite, okasnahksete, mantelloomade ja meritigude, nende kõrvalsaaduste ning kõnealustest kõrvalsaadustest saadud toodete sanitaarkontrolli lihtsustatud eeskirjad ja menetlused (ELT L 182, 12.7.2011, lk 24).

5

(6)  Euroopa Ülemkogu otsus 2012/419/EL, 11. juuli 2012, millega muudetakse Mayotte'i staatust Euroopa Liidu suhtes (ELT L 204, 31.7.2012, lk 131).

6

---

LISA

Otsuse 2009/821/EÜ I ja II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | erimärkuste juurde lisatakse järgmine märkus 15:

  „(15)= Само за рибни продукти, клас миди, бодлокожи, мантийни, морски коремоноги, странични продукти и производни продукти, получени от тези странични продукти — pouze pro produkty rybolovu, mlže, ostnokožce, pláštěnce, mořské plže, vedlejší produkty a produkty získané z těchto vedlejších produktů — kun for fiskevarer, toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle samt biprodukter og produkter fremstillet af disse biprodukter — nur Fischereierzeugnisse, Muscheln, Stachelhäuter, Manteltiere und Meeresschnecken, Nebenprodukte und aus diesen Nebenprodukten gewonnene Produkte — Ainult kalandustoodete, kahepoolmeliste molluskite, okasnahksete, mantelloomade ja meritigude, nende kõrvalsaaduste ja kõrvalsaadustest saadud toodete puhul — μόνο για προϊόντα αλιείας, δίθυρα μαλάκια, εχινόδερμα, χιτωνόζωα, θαλάσσια γαστερόποδα, τα υποπροϊόντα τους και τα προϊόντα που προέρχονται από τα υποπροϊόντα αυτά — only for fishery products, bivalve molluscs, echinoderms, tunicates, marine gastropods, by-products and products derived from these by-products — Solo en relación con productos de la pesca, moluscos bivalvos, equinodermos, tunicados, gasterópodos marinos, sus subproductos y productos derivados de estos — Uniquement pour les produits de la pêche, les mollusques bivalves, les échinodermes, les tuniciers, les gastéropodes marins, les sous-produits et les produits dérivés de ces sous-produits — samo za riblje proizvode, školjkaše, bodljikaše, plaštenjake, morske puževe, nusproizvode i proizvode dobivene od tih nusproizvoda — soltanto per i prodotti della pesca, i molluschi bivalvi, gli echinodermi, i tunicati, i gasteropodi marini, i loro sottoprodotti e i prodotti derivati da tali sottoprodotti — tikai attiecībā uz zivsaimniecības produktiem, gliemenēm, adatādaiņiem, tunikātiem, jūras gliemežiem, blakusproduktiem un no šiem blakusproduktiem iegūtiem produktiem — tik žuvininkystės produktai, dvigeldžiai moliuskai, dygiaodžiai, gaubtagyviai, jūros pilvakojai, šalutiniai produktai ir iš šių šalutinių produktų pagaminti produktai — Kizárólag halászati termékek, kéthéjú kagylók, tüskésbőrűek, zsákállatok, tengeri haslábúak, valamint ezek melléktermékei és a melléktermékekből származó termékek — għal prodotti tas-sajd, molluski bivalvi, ekinodermi, tunikati, gasteropodi tal-baħar, prodotti sekondarji u prodotti ġejjin minn dawn il-prodotti sekondarji biss — uitsluitend voor visserijproducten, tweekleppige weekdieren, stekelhuidigen, manteldieren, mariene buikpotigen, bijproducten daarvan en van die bijproducten afgeleide producten — wyłącznie w odniesieniu do produktów rybołówstwa, małży, szkarłupni, osłonic, ślimaków morskich, produktów ubocznych oraz produktów pochodnych tych produktów ubocznych — Apenas para produtos da pesca, moluscos bivalves, equinodermes, tunicados, gastrópodes marinhos, subprodutos e produtos derivados desses subprodutos — doar pentru produse pescărești, specii de moluște bivalve, echinoderme, tunicate, gasteropode marine, subproduse și produse derivate din aceste subproduse — Len pre produkty rybolovu, lastúrniky, ostnatokožce, plášťovce, morské ulitníky, vedľajšie produkty a produkty získané z týchto vedľajších produktov — samo za ribiške proizvode, školjke, iglokožce, plaščarje, morske polže, stranske proizvode in proizvode iz teh stranskih proizvodov — Koskee vain kalastustuotteita, simpukoita, piikkinahkaisia, vaippaeläimiä ja merikotiloita sekä sivutuotteita ja näistä sivutuotteista johdettuja tuotteita — endast för fiskeriprodukter, musslor, tagghudingar, manteldjur, marina snäckor, biprodukter och produkter framställda av dessa biprodukter.” |
| --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

erimärkuste juurde lisatakse järgmine märkus 15:

„(15)= Само за рибни продукти, клас миди, бодлокожи, мантийни, морски коремоноги, странични продукти и производни продукти, получени от тези странични продукти — pouze pro produkty rybolovu, mlže, ostnokožce, pláštěnce, mořské plže, vedlejší produkty a produkty získané z těchto vedlejších produktů — kun for fiskevarer, toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle samt biprodukter og produkter fremstillet af disse biprodukter — nur Fischereierzeugnisse, Muscheln, Stachelhäuter, Manteltiere und Meeresschnecken, Nebenprodukte und aus diesen Nebenprodukten gewonnene Produkte — Ainult kalandustoodete, kahepoolmeliste molluskite, okasnahksete, mantelloomade ja meritigude, nende kõrvalsaaduste ja kõrvalsaadustest saadud toodete puhul — μόνο για προϊόντα αλιείας, δίθυρα μαλάκια, εχινόδερμα, χιτωνόζωα, θαλάσσια γαστερόποδα, τα υποπροϊόντα τους και τα προϊόντα που προέρχονται από τα υποπροϊόντα αυτά — only for fishery products, bivalve molluscs, echinoderms, tunicates, marine gastropods, by-products and products derived from these by-products — Solo en relación con productos de la pesca, moluscos bivalvos, equinodermos, tunicados, gasterópodos marinos, sus subproductos y productos derivados de estos — Uniquement pour les produits de la pêche, les mollusques bivalves, les échinodermes, les tuniciers, les gastéropodes marins, les sous-produits et les produits dérivés de ces sous-produits — samo za riblje proizvode, školjkaše, bodljikaše, plaštenjake, morske puževe, nusproizvode i proizvode dobivene od tih nusproizvoda — soltanto per i prodotti della pesca, i molluschi bivalvi, gli echinodermi, i tunicati, i gasteropodi marini, i loro sottoprodotti e i prodotti derivati da tali sottoprodotti — tikai attiecībā uz zivsaimniecības produktiem, gliemenēm, adatādaiņiem, tunikātiem, jūras gliemežiem, blakusproduktiem un no šiem blakusproduktiem iegūtiem produktiem — tik žuvininkystės produktai, dvigeldžiai moliuskai, dygiaodžiai, gaubtagyviai, jūros pilvakojai, šalutiniai produktai ir iš šių šalutinių produktų pagaminti produktai — Kizárólag halászati termékek, kéthéjú kagylók, tüskésbőrűek, zsákállatok, tengeri haslábúak, valamint ezek melléktermékei és a melléktermékekből származó termékek — għal prodotti tas-sajd, molluski bivalvi, ekinodermi, tunikati, gasteropodi tal-baħar, prodotti sekondarji u prodotti ġejjin minn dawn il-prodotti sekondarji biss — uitsluitend voor visserijproducten, tweekleppige weekdieren, stekelhuidigen, manteldieren, mariene buikpotigen, bijproducten daarvan en van die bijproducten afgeleide producten — wyłącznie w odniesieniu do produktów rybołówstwa, małży, szkarłupni, osłonic, ślimaków morskich, produktów ubocznych oraz produktów pochodnych tych produktów ubocznych — Apenas para produtos da pesca, moluscos bivalves, equinodermes, tunicados, gastrópodes marinhos, subprodutos e produtos derivados desses subprodutos — doar pentru produse pescărești, specii de moluște bivalve, echinoderme, tunicate, gasteropode marine, subproduse și produse derivate din aceste subproduse — Len pre produkty rybolovu, lastúrniky, ostnatokožce, plášťovce, morské ulitníky, vedľajšie produkty a produkty získané z týchto vedľajších produktov — samo za ribiške proizvode, školjke, iglokožce, plaščarje, morske polže, stranske proizvode in proizvode iz teh stranskih proizvodov — Koskee vain kalastustuotteita, simpukoita, piikkinahkaisia, vaippaeläimiä ja merikotiloita sekä sivutuotteita ja näistä sivutuotteista johdettuja tuotteita — endast för fiskeriprodukter, musslor, tagghudingar, manteldjur, marina snäckor, biprodukter och produkter framställda av dessa biprodukter.”

| b) | Hispaaniat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  i) | kanne Madridi lennujaama kohta asendatakse järgmisega:










  „Madrid | ES MAD 4 | A | Iberia | HC-T(FR)(2)(*), HC-NT(2)(*), NHC(2) | U, E, O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Swissport | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | O |
| PER4 | HC-T(CH)(2) | |
| WFS: World Wide Flight Services | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT | O” |

b)

Hispaaniat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

i)

kanne Madridi lennujaama kohta asendatakse järgmisega:

„Madrid

ES MAD 4

A

Iberia

HC-T(FR)(2)(*), HC-NT(2)(*), NHC(2)

U, E, O

Swissport

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

O

PER4

HC-T(CH)(2)

WFS: World Wide Flight Services

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT

O”

| ii) | kanne Tenerife Sur'i lennujaama kohta asendatakse järgmisega:










  „Tenerife Sur | ES TFS 4 | A | Productos | HC(2), NHC(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Animales | | U(*), E(*), O” |

ii)

kanne Tenerife Sur'i lennujaama kohta asendatakse järgmisega:

„Tenerife Sur

ES TFS 4

A

Productos

HC(2), NHC(2)

Animales

U(*), E(*), O”

| c) | Prantsusmaad käsitleva osa järele tuleb lisada osa Gröönimaa kohta:

  „Страна: Гренландия — Země: Grónsko — Land: Grønland — Land: GRÖNLAND — Riik: Gröönimaa — Χώρα: Γροινλανδία — Country: GREENLAND — País: Groenlandia — Pays: Groenland — Zemlja: Grenland — Paese: Groenlandia — Valsts: Grenlande — Šalis: Grenlandija — Ország: Grönland — Pajjiż: Greenland — Land: Groenland — Kraj: Grenlandia — País: Gronelândia — Țara: Groenlanda — Krajina: Grónsko — Država: Grenlandija — Maa: Grönlanti — Land: Grönland










  Nuuk | GL GOH 1 | P | | HC(1)(2)(15), NHC-T(2)(15) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sisimiut | GL JHS 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(15)” | |

c)

Prantsusmaad käsitleva osa järele tuleb lisada osa Gröönimaa kohta:

„Страна: Гренландия — Země: Grónsko — Land: Grønland — Land: GRÖNLAND — Riik: Gröönimaa — Χώρα: Γροινλανδία — Country: GREENLAND — País: Groenlandia — Pays: Groenland — Zemlja: Grenland — Paese: Groenlandia — Valsts: Grenlande — Šalis: Grenlandija — Ország: Grönland — Pajjiż: Greenland — Land: Groenland — Kraj: Grenlandia — País: Gronelândia — Țara: Groenlanda — Krajina: Grónsko — Država: Grenlandija — Maa: Grönlanti — Land: Grönland

Nuuk

GL GOH 1

P

HC(1)(2)(15), NHC-T(2)(15)

Sisimiut

GL JHS 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(15)”

| d) | Itaaliat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  i) | kanne Livorno-Pisa sadama kohta asendatakse järgmisega:










  „Livorno-Pisa | IT LIV 1 | P | Porto Commerciale | HC-T(FR), NHC-NT | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sintemar (*) | HC(*), NHC(*) | |
| Lorenzini | HC, NHC-NT | |
| Terminal Darsena Toscana | HC, NHC” | |

d)

Itaaliat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

i)

kanne Livorno-Pisa sadama kohta asendatakse järgmisega:

„Livorno-Pisa

IT LIV 1

P

Porto Commerciale

HC-T(FR), NHC-NT

Sintemar (*)

HC(*), NHC(*)

Lorenzini

HC, NHC-NT

Terminal Darsena Toscana

HC, NHC”

| ii) | kanne Trieste sadama kohta asendatakse järgmisega:










  „Trieste | IT TRS 1 | P | Hangar 69 | HC, NHC-NT, NHC-T(CH)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

kanne Trieste sadama kohta asendatakse järgmisega:

„Trieste

IT TRS 1

P

Hangar 69

HC, NHC-NT, NHC-T(CH)”

| iii) | kanne Venezia sadama kohta asendatakse järgmisega:










  „Venezia | IT VCE 1 | P | | HC, NHC” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

kanne Venezia sadama kohta asendatakse järgmisega:

„Venezia

IT VCE 1

P

HC, NHC”

| e) | Madalmaid käsitlevas osas asendatakse kanne Rotterdami sadama kohta järgmisega:










  „Rotterdam | NL RTM 1 | P | Eurofrigo Karimatastraat | HC, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurofrigo, Abel Tasmanstraat | HC | |
| Frigocare Rotterdam B.V. | HC-T(2) | |
| Coldstore Wibaco B.V. | HC-T(FR)(2), HC-NT(2) | |
| Kloosterboer Delta Terminal | HC(2)” | |

e)

Madalmaid käsitlevas osas asendatakse kanne Rotterdami sadama kohta järgmisega:

„Rotterdam

NL RTM 1

P

Eurofrigo Karimatastraat

HC, NHC-T(FR), NHC-NT

Eurofrigo, Abel Tasmanstraat

HC

Frigocare Rotterdam B.V.

HC-T(2)

Coldstore Wibaco B.V.

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

Kloosterboer Delta Terminal

HC(2)”

| f) | Portugali käsitlevas osas asendatakse kanded Ponta Delgada lennujaama ja sadama ning Porto lennujaama kohta järgmisega:










  „Ponta Delgada (Açores) | PT PDL 4 | A | | NHC-NT(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ponta Delgada (Açores) | PT PDL 1 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Porto | PT OPO 4 | A | | HC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | O” |

f)

Portugali käsitlevas osas asendatakse kanded Ponta Delgada lennujaama ja sadama ning Porto lennujaama kohta järgmisega:

„Ponta Delgada (Açores)

PT PDL 4

A

NHC-NT(2)

Ponta Delgada (Açores)

PT PDL 1

P

HC-T(FR)(3)

Porto

PT OPO 4

A

HC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

O”

| 2) | II lisa Prantsusmaad käsitlevas osas lisatakse Martinique'i käsitleva kande järele uut kohalikku asutust käsitlev järgmine kanne:

  „MAYOTTE







  FR10100 | MAYOTTE” |
| --- | --- | --- |

2)

II lisa Prantsusmaad käsitlevas osas lisatakse Martinique'i käsitleva kande järele uut kohalikku asutust käsitlev järgmine kanne:

„MAYOTTE

FR10100

MAYOTTE”

---

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 102/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 102/18

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

3. aprill 2014,

mis käsitleb selliste IKT tehniliste spetsifikatsioonide kindlaksmääramist, millele saaks riigihangetes viidata

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2120 all)

(2014/188/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 1,

pärast IKT standardimist käsitleva Euroopa sidusrühmade platvormiga konsulteerimist

ning arvestades järgmist:

| (1) | Standardimisel on vastavalt komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (2) sätestatule täita strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel oluline roll. Mitmes strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatuses rõhutatakse toote- ja teenusteturgude vabatahtliku standardimise olulisust, et tagada toodete ja teenuste vaheline kokkusobivus ja koostalitlusvõime ning edendada tehnoloogilist arengut ning toetada innovatsiooni. |
| --- | --- |

(1)

Standardimisel on vastavalt komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (2) sätestatule täita strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel oluline roll. Mitmes strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatuses rõhutatakse toote- ja teenusteturgude vabatahtliku standardimise olulisust, et tagada toodete ja teenuste vaheline kokkusobivus ja koostalitlusvõime ning edendada tehnoloogilist arengut ning toetada innovatsiooni.

| (2) | Standardimisdokumendid muutuvad digitaalühiskonnas seadmete, rakenduste, andmehoidlate, teenuste ja võrkude koostalitlusvõime tagamisel hädavajalikuks. Komisjoni teatises „Euroopa standardeid käsitlev strateegiline visioon: Euroopa majanduse jätkusuutliku kasvu edendamine ja kiirendamine 2020. aastaks” (3) tunnistatakse IKT standardimise spetsiifilisust, mille raames IKT-lahendused, -rakendused ja -teenused töötatakse sageli välja juhtivate IKT standardiorganisatsioonidena esile kerkinud üleilmsete foorumite ja konsortsiumide poolt. |
| --- | --- |

(2)

Standardimisdokumendid muutuvad digitaalühiskonnas seadmete, rakenduste, andmehoidlate, teenuste ja võrkude koostalitlusvõime tagamisel hädavajalikuks. Komisjoni teatises „Euroopa standardeid käsitlev strateegiline visioon: Euroopa majanduse jätkusuutliku kasvu edendamine ja kiirendamine 2020. aastaks” (3) tunnistatakse IKT standardimise spetsiifilisust, mille raames IKT-lahendused, -rakendused ja -teenused töötatakse sageli välja juhtivate IKT standardiorganisatsioonidena esile kerkinud üleilmsete foorumite ja konsortsiumide poolt.

| (3) | Määruse (EL) nr 1025/2012 eesmärk on moderniseerida ja parandada Euroopa standardimisraamistikku. Määrusega luuakse süsteem, mille kohaselt võib komisjon valida välja kõige asjaomasemad ja laialdasemalt heakskiidetud IKT tehnilised spetsifikatsioonid, mille on väljastanud organisatsioonid, mis ei kuulu Euroopa, rahvusvaheliste või riiklike standardimisorganisatsioonide hulka. Võimalus kasutada riistvara, tarkvara ja infotehnoloogia hangetel IKT tehnilisi spetsifikatsioone nende kogu ulatuses võimaldab tagada koostalitlusvõime, mis aitab ametiasutuste puhul vältida seotust ainult ühe tarnijaga ning julgustab konkurentsi koostalitlevate IKT-lahenduste tarnimisel. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1025/2012 eesmärk on moderniseerida ja parandada Euroopa standardimisraamistikku. Määrusega luuakse süsteem, mille kohaselt võib komisjon valida välja kõige asjaomasemad ja laialdasemalt heakskiidetud IKT tehnilised spetsifikatsioonid, mille on väljastanud organisatsioonid, mis ei kuulu Euroopa, rahvusvaheliste või riiklike standardimisorganisatsioonide hulka. Võimalus kasutada riistvara, tarkvara ja infotehnoloogia hangetel IKT tehnilisi spetsifikatsioone nende kogu ulatuses võimaldab tagada koostalitlusvõime, mis aitab ametiasutuste puhul vältida seotust ainult ühe tarnijaga ning julgustab konkurentsi koostalitlevate IKT-lahenduste tarnimisel.

| (4) | IKT tehnilised spetsifikatsioonid, millele saaks riigihangetel viidata, peavad olema kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 II lisas sätestatud tingimustega. Kooskõla kõnealuste tingimustega on ametiasutuste jaoks tagatiseks, et IKT tehnilised spetsifikatsioonid on kehtestatud kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO”) poolt standardimise valdkonnas tunnustatud avatuse, õigluse, objektiivsuse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtetega. |
| --- | --- |

(4)

IKT tehnilised spetsifikatsioonid, millele saaks riigihangetel viidata, peavad olema kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 II lisas sätestatud tingimustega. Kooskõla kõnealuste tingimustega on ametiasutuste jaoks tagatiseks, et IKT tehnilised spetsifikatsioonid on kehtestatud kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO”) poolt standardimise valdkonnas tunnustatud avatuse, õigluse, objektiivsuse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtetega.

| (5) | Otsus IKT spetsifikatsioonid kindlaks määrata võetakse vastu pärast komisjoni otsusega 2011/C 349/04 (4) loodud IKT standardimist käsitleva Euroopa sidusrühmade platvormiga konsulteerimist, millele lisaks peetakse täiendavaid konsultatsioone valdkonna ekspertidega. |
| --- | --- |

(5)

Otsus IKT spetsifikatsioonid kindlaks määrata võetakse vastu pärast komisjoni otsusega 2011/C 349/04 (4) loodud IKT standardimist käsitleva Euroopa sidusrühmade platvormiga konsulteerimist, millele lisaks peetakse täiendavaid konsultatsioone valdkonna ekspertidega.

| (6) | IKT standardimist käsitlev Euroopa sidusrühmade platvorm hindas 17. oktoobril 2013 esimest kuut IKT tehnilist spetsifikatsiooni: Interneti protokolli versioon 6 („IPv6”), lihtsustatud kataloogisirvimise protokolli versioon 3 („LDAPv3”), doomeninimede süsteemi turvalisuse suurendamise vahendid („DNSSEC”), DKIM-signatuur („DKIM”), ECMAScript-402 internatsionaliseerimise spetsifikatsioon („ECMA-402”) ja laiendatava märgistuskeele versioon 1.0 („W3C XML”). Platvormi raames anti kõnealuste spetsifikatsioonide kindlaksmääramise kohta positiivseid nõuandeid. Nimetatud kuus tehnilist spetsifikatsiooni esitati seejärel laiapõhjaliseks avalikuks konsulteerimiseks, mille käigus nõustuti platvormi raames esitatud nõuannetega. |
| --- | --- |

(6)

IKT standardimist käsitlev Euroopa sidusrühmade platvorm hindas 17. oktoobril 2013 esimest kuut IKT tehnilist spetsifikatsiooni: Interneti protokolli versioon 6 („IPv6”), lihtsustatud kataloogisirvimise protokolli versioon 3 („LDAPv3”), doomeninimede süsteemi turvalisuse suurendamise vahendid („DNSSEC”), DKIM-signatuur („DKIM”), ECMAScript-402 internatsionaliseerimise spetsifikatsioon („ECMA-402”) ja laiendatava märgistuskeele versioon 1.0 („W3C XML”). Platvormi raames anti kõnealuste spetsifikatsioonide kindlaksmääramise kohta positiivseid nõuandeid. Nimetatud kuus tehnilist spetsifikatsiooni esitati seejärel laiapõhjaliseks avalikuks konsulteerimiseks, mille käigus nõustuti platvormi raames esitatud nõuannetega.

| (7) | Interneti-ehituse töökonna (IETF) poolt loodud spetsifikatsioon IPv6 koosneb tehnilistest spetsifikatsioonidest, mida kohaldatakse erinevate kommentaarinõuete kaudu mitmete seadmete ja teenuste suhtes. Sõltuvalt kontekstist ja rakendusest peavad riigihanke korraldajad valima sellised kommentaarinõuded, mis on vajalikud iga toote või teenuse jaoks, piiramata seejuures koostalitlusvõimet. IPv6ga suurendatakse olemasolevate IP-aadresside arvu, võimaldades nii suuremal arvul operatsioonisüsteemidel, veebiserveritel, otsingumootoritel ja multimeediasaitidel edukalt omavahel suhelda. IPv6 aluseks on kõrgetasemeline tehnoloogiline arendustegevus ning sellega toetatakse Interneti jätkuvat kasvu, mis võimaldab kasutada selliseid uusi Interneti-stsenaariume nagu asjade Internet. |
| --- | --- |

(7)

Interneti-ehituse töökonna (IETF) poolt loodud spetsifikatsioon IPv6 koosneb tehnilistest spetsifikatsioonidest, mida kohaldatakse erinevate kommentaarinõuete kaudu mitmete seadmete ja teenuste suhtes. Sõltuvalt kontekstist ja rakendusest peavad riigihanke korraldajad valima sellised kommentaarinõuded, mis on vajalikud iga toote või teenuse jaoks, piiramata seejuures koostalitlusvõimet. IPv6ga suurendatakse olemasolevate IP-aadresside arvu, võimaldades nii suuremal arvul operatsioonisüsteemidel, veebiserveritel, otsingumootoritel ja multimeediasaitidel edukalt omavahel suhelda. IPv6 aluseks on kõrgetasemeline tehnoloogiline arendustegevus ning sellega toetatakse Interneti jätkuvat kasvu, mis võimaldab kasutada selliseid uusi Interneti-stsenaariume nagu asjade Internet.

| (8) | LDAPv3 on Interneti-ehituse töökonna (IETF) poolt loodud Interneti-protokoll, millega antakse juurdepääs kataloogiteenustele, mis toimivad kooskõlas X.500 andmete ja teenusemudelitega. LDAPv3 nimetatakse mitmetes Interneti-ehituse töökonna standardsetes kommentaarinõuetes, mis on sätestatud üksikasjalikult kommentaarinõuetes 4510–4519, ning LDAP serverite replikatsiooni abil suudetakse tagada laialdane kättesaadavus. Enamik turu jaoks olulisi kataloogiteenuseid toetab rakendust LDAPv3. Tegemist on stabiilse tehnoloogiaga, millel on potentsiaali tõhustada koostalitlusvõimet ning mis kujutab endast IKT-süsteemide autentimise, autoriseerimise ja kasutaja-/aadressikataloogide de facto-standardit, mis võib pakkuda paremat juurdepääsu ametiasutuste osutatavatele avalikele teenustele ja suurendada nende teenuste järjepidevust. |
| --- | --- |

(8)

LDAPv3 on Interneti-ehituse töökonna (IETF) poolt loodud Interneti-protokoll, millega antakse juurdepääs kataloogiteenustele, mis toimivad kooskõlas X.500 andmete ja teenusemudelitega. LDAPv3 nimetatakse mitmetes Interneti-ehituse töökonna standardsetes kommentaarinõuetes, mis on sätestatud üksikasjalikult kommentaarinõuetes 4510–4519, ning LDAP serverite replikatsiooni abil suudetakse tagada laialdane kättesaadavus. Enamik turu jaoks olulisi kataloogiteenuseid toetab rakendust LDAPv3. Tegemist on stabiilse tehnoloogiaga, millel on potentsiaali tõhustada koostalitlusvõimet ning mis kujutab endast IKT-süsteemide autentimise, autoriseerimise ja kasutaja-/aadressikataloogide de facto-standardit, mis võib pakkuda paremat juurdepääsu ametiasutuste osutatavatele avalikele teenustele ja suurendada nende teenuste järjepidevust.

| (9) | DNSSEC loodi Interneti-ehituse töökonna poolt ning tegemist on doomeninimede süsteemi turvalisuse suurendamise vahendiga, mis autendib domeeninimede süsteemi jaoks andmepäritolu ning kaitseb andmete terviklikkust. DNSSEC identifitseerimine hõlmab dokumente, mis moodustavad domeeninimede süsteemi turvalisuse suurendamise vahendi, mida on vaja DNSSEC bloki riigihangete toetamiseks. DNSSECga varustatud domeeninimede süsteem sobib paremini domeeninimedega seotud turvateenuse parameetrite vahetamiseks. See suurendab domeeninimede süsteemi (keskse tähtsusega Interneti-teenus) usaldusväärsust tervikuna ning võimaldab seetõttu kasutada seda sertifikaatide salvestamiseks, levitamiseks ning rakenduste infrastruktuuri kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(9)

DNSSEC loodi Interneti-ehituse töökonna poolt ning tegemist on doomeninimede süsteemi turvalisuse suurendamise vahendiga, mis autendib domeeninimede süsteemi jaoks andmepäritolu ning kaitseb andmete terviklikkust. DNSSEC identifitseerimine hõlmab dokumente, mis moodustavad domeeninimede süsteemi turvalisuse suurendamise vahendi, mida on vaja DNSSEC bloki riigihangete toetamiseks. DNSSECga varustatud domeeninimede süsteem sobib paremini domeeninimedega seotud turvateenuse parameetrite vahetamiseks. See suurendab domeeninimede süsteemi (keskse tähtsusega Interneti-teenus) usaldusväärsust tervikuna ning võimaldab seetõttu kasutada seda sertifikaatide salvestamiseks, levitamiseks ning rakenduste infrastruktuuri kontrollimiseks.

| (10) | DKIM on Interneti-ehituse töökonna välja töötatud IKT tehniline spetsifikatsioon, mis võimaldab isikul, rollil või organisatsioonil, kellele kuulub signatuurdomeen, võtta sõnumite eest teatav vastutus, liites domeeni sõnumiga. DKIM eristab sõnumi signeerija identiteedi sõnumi väidetavast autorist. Vastutuse kinnitamine valideeritakse krüpteeritud signatuuri kaudu ning tehes päringu otse signeerija domeenis, et saada vajalik avalik võti. DKIMi rakendatakse mitmetes turusektorites, nt finants- ja pangandussektor, e-postiteenuse osutajad, sotsiaalvõrgustikud või e-kaubanduse teenuse osutajad. Kui DKIMi kasutataks ametiasutustes, looks see usaldusväärsuse side päritolu suhtes, nii et sõnumeid saatvate ja vastuvõtvate organisatsioonide koostalitlusvõime paraneks. |
| --- | --- |

(10)

DKIM on Interneti-ehituse töökonna välja töötatud IKT tehniline spetsifikatsioon, mis võimaldab isikul, rollil või organisatsioonil, kellele kuulub signatuurdomeen, võtta sõnumite eest teatav vastutus, liites domeeni sõnumiga. DKIM eristab sõnumi signeerija identiteedi sõnumi väidetavast autorist. Vastutuse kinnitamine valideeritakse krüpteeritud signatuuri kaudu ning tehes päringu otse signeerija domeenis, et saada vajalik avalik võti. DKIMi rakendatakse mitmetes turusektorites, nt finants- ja pangandussektor, e-postiteenuse osutajad, sotsiaalvõrgustikud või e-kaubanduse teenuse osutajad. Kui DKIMi kasutataks ametiasutustes, looks see usaldusväärsuse side päritolu suhtes, nii et sõnumeid saatvate ja vastuvõtvate organisatsioonide koostalitlusvõime paraneks.

| (11) | Ecma Internationali välja töötatud ECMA-402 puhul on tegemist üldise mitmeotstarbelise programmeerimiskeelega, mida on kirjeldatud mitmes spetsifikatsioonis, mis kohanduvad eri keelte ja riikide poolt kasutatud lingvistiliste ja kultuuriliste konventsioonidega. ECMAScripti kasutatakse veebis laialdaselt programmeerimiskeelena, seda ka Euroopas. Selle kasutusala on väga laiaulatuslik, hõlmates veebiklientidel põhinevaid rakendusi, nagu veebibrauserid, või serveripõhiseid rakendusi, nagu elektrooniline pangandus, e-posti serverid või isegi arvutimängud, ning see kujutab endast ka veebis kasutatavat olulist programmeerimiskeelt. ECMA-402ga kaasnev internatsionaliseerimine on mitmekeelsele Euroopa keskkonnale eriti oluline ECMAScripti edasiarendus. ECMAScripti spetsifikatsioonid ja standardid parandavad oluliselt koostalitlusvõimet ning need lisatakse väga sageli siseriiklikesse riigihankeid käsitlevatesse koostalitlusvõime standardite ja spetsifikatsioonide loeteludesse. |
| --- | --- |

(11)

Ecma Internationali välja töötatud ECMA-402 puhul on tegemist üldise mitmeotstarbelise programmeerimiskeelega, mida on kirjeldatud mitmes spetsifikatsioonis, mis kohanduvad eri keelte ja riikide poolt kasutatud lingvistiliste ja kultuuriliste konventsioonidega. ECMAScripti kasutatakse veebis laialdaselt programmeerimiskeelena, seda ka Euroopas. Selle kasutusala on väga laiaulatuslik, hõlmates veebiklientidel põhinevaid rakendusi, nagu veebibrauserid, või serveripõhiseid rakendusi, nagu elektrooniline pangandus, e-posti serverid või isegi arvutimängud, ning see kujutab endast ka veebis kasutatavat olulist programmeerimiskeelt. ECMA-402ga kaasnev internatsionaliseerimine on mitmekeelsele Euroopa keskkonnale eriti oluline ECMAScripti edasiarendus. ECMAScripti spetsifikatsioonid ja standardid parandavad oluliselt koostalitlusvõimet ning need lisatakse väga sageli siseriiklikesse riigihankeid käsitlevatesse koostalitlusvõime standardite ja spetsifikatsioonide loeteludesse.

| (12) | Veebikonsortsiumi (W3C) loodud W3C XML kujutab endast omavahel seotud andmete struktureerimise spetsifikatsioonide paketti, millega edendatakse laiendatavat teabe- ja arvutusressursside vahetust. XMLi versioon 1.0 on üks kõige enam kasutatavaid struktureeritud teabe vahetuse vorminguid ning mitmed teised andmevormingu spetsifikatsioonid luuakse XMLi laienduste alusel. XMLi versiooni 1.0 ulatuslik kasutamine nii inimeste- kui ka arvutitevahelises suhtlusvormingus toimuvas teabevahetuses on muutnud selle enamiku internetikasutajate jaoks väga oluliseks rakenduseks. Hangete korraldajad peavad valima sellised spetsifikatsioonid, mis on kooskõlas hanketingimustega. XMLi ulatuslik kasutuselevõtt maailma andmebaasides ja võrkudes näitab, et tulevikus on rakenduste, teenuste ja toodete puhul veel pikka aega tegemist üldise IKT koostalitlusvõime olulise vorminguga, |
| --- | --- |

(12)

Veebikonsortsiumi (W3C) loodud W3C XML kujutab endast omavahel seotud andmete struktureerimise spetsifikatsioonide paketti, millega edendatakse laiendatavat teabe- ja arvutusressursside vahetust. XMLi versioon 1.0 on üks kõige enam kasutatavaid struktureeritud teabe vahetuse vorminguid ning mitmed teised andmevormingu spetsifikatsioonid luuakse XMLi laienduste alusel. XMLi versiooni 1.0 ulatuslik kasutamine nii inimeste- kui ka arvutitevahelises suhtlusvormingus toimuvas teabevahetuses on muutnud selle enamiku internetikasutajate jaoks väga oluliseks rakenduseks. Hangete korraldajad peavad valima sellised spetsifikatsioonid, mis on kooskõlas hanketingimustega. XMLi ulatuslik kasutuselevõtt maailma andmebaasides ja võrkudes näitab, et tulevikus on rakenduste, teenuste ja toodete puhul veel pikka aega tegemist üldise IKT koostalitlusvõime olulise vorminguga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

IKT tehnilised spetsifikatsioonid, millele saab riigihangetes viidata, esitatakse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 3. aprill 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  KOM(2010) 2020 (lõplik), 3. märts 2010.

2

(3)  KOM(2011) 311 (lõplik), 1. juuni 2011.

3

(4)  Komisjoni otsus 2011/C 349/04, 28. november 2011, millega luuakse IKT standardimist käsitlev Euroopa sidusrühmade platvorm, (ELT C 349, 30.11.2011, lk 4).

4

---

LISA

Tabel 1

Interneti-ehituse töökond (IETF)
   (1)

| Nr | IKT tehnilise spetsifikatsiooni nimi |
| --- | --- |
| 1 | Interneti protokolli versioon 6 („IPv6”), |
| 2 | Lihtsustatud kataloogisirvimise protokolli versioon 3 („LDAPv3”) |
| 3 | Doomeninimede süsteemi turvalisuse suurendamise vahendid („DNSSEC”) |
| 4 | DKIM-signatuur („DKIM”), |

Nr

IKT tehnilise spetsifikatsiooni nimi

1

Interneti protokolli versioon 6 („IPv6”),

2

Lihtsustatud kataloogisirvimise protokolli versioon 3 („LDAPv3”)

3

Doomeninimede süsteemi turvalisuse suurendamise vahendid („DNSSEC”)

4

DKIM-signatuur („DKIM”),

Tabel 2

Ecma International
   (2)

| Nr | IKT tehnilise spetsifikatsiooni nimi |
| --- | --- |
| 1 | ECMAScript-402 internatsionaliseerimise spetsifikatsioon („ECMA-402”) |

Nr

IKT tehnilise spetsifikatsiooni nimi

1

ECMAScript-402 internatsionaliseerimise spetsifikatsioon („ECMA-402”)

Tabel 3

Veebikonsortsium (W3C)
   (3)

| Nr | IKT tehnilise spetsifikatsiooni nimi |
| --- | --- |
| 1 | Laiendatava märgistuskeele versioon 1.0 („W3C XML”) |

Nr

IKT tehnilise spetsifikatsiooni nimi

1

Laiendatava märgistuskeele versioon 1.0 („W3C XML”)

---

(1)  IETF c/o Internet Society, 1775 Wiehle Avenue, Suite 201, Reston, VA USA (http://www.ietf.org/).

(2)  Ecma International, Rue du Rhône 14, CH-1204 Geneva, Tel +41 228496000, Faks +41 228496001 (http://www.ecma-international.org/).

(3)  W3C, 2004 route de Lucioles, Sophia-Antipolis, Biot 06410, Tel +33 492385076, Faks +33 492387822 (http://www.w3.org/).

---

Parandused

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 102/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 102/22

---

Komisjoni 20. septembri 2013. aasta otsuse 2013/480/EL (millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ interkalibreerimise tulemusel liikmesriikide seiresüsteemide klassifikatsioonide väärtused ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/915/EÜ) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 266, 8. oktoober 2013
  )

Leheküljel 16 otsuse I lisa tabelis, milles on esitatud ühise interkalibreerimise tulemused tüübi R-M5 kohta (interkalibreerimise Vahemere piirkonna jõgede geograafilise grupi tulemused; bioloogiline kvaliteedielement: makrofüüdid ja põhjataimestik; bioloogiline kvaliteedi allelement: põhjataimestik), Portugali käsitleval real

asendatakse

| „Portugal | IPS (Coste in Cemagref, 1982) | 0,940 | 0,700” |
| --- | --- | --- | --- |

„Portugal

IPS (Coste in Cemagref, 1982)

0,940

0,700”

järgmisega:

| „Portugal | IPS (Coste in Cemagref, 1982) | 0,940 (tüüp 5)
  0,800 (tüüp 6) | 0,700 (tüüp 5)
  0,651 (tüüp 6)” |
| --- | --- | --- | --- |

„Portugal

IPS (Coste in Cemagref, 1982)

0,940 (tüüp 5)

0,800 (tüüp 6)

0,700 (tüüp 5)

0,651 (tüüp 6)”

---