# Eiropas Savienības L 88/2014

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2014.088.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 88 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 22. marts |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2014.088.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 88

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 22. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 96 – Vienoti noteikumi par kompresijaizdedzes motoru, kas paredzēti lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un visurgājējai tehnikai, apstiprinājumu attiecībā uz piesārņotāju emisiju no motora | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 96 – Vienoti noteikumi par kompresijaizdedzes motoru, kas paredzēti lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un visurgājējai tehnikai, apstiprinājumu attiecībā uz piesārņotāju emisiju no motora

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 22.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un stāšanās spēkā datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 96 – Vienoti noteikumi par kompresijaizdedzes motoru, kas paredzēti lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un visurgājējai tehnikai, apstiprinājumu attiecībā uz piesārņotāju emisiju no motora

Ar visiem grozījumiem līdz

noteikumu 04. grozījumu sērijai, kas stājas spēkā 2014. gada 13. februārī.

SATURS

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas un saīsinājumi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikācijas un testi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Uzstādīšana transportlīdzeklī |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ražojumu atbilstība |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sankcijas par ražojumu neatbilstību |
| --- | --- |

8.

| 9. | Apstiprināta tipa apstiprinājuma grozīšana un paplašināšana |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

11.

| 12. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu, kā arī tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| 1.A | Informācijas dokuments Nr. .., kurš attiecas uz tipa apstiprinājumu un kurā minēti pasākumi, kas jāveic, lai samazinātu visurgājējā tehnikā uzstādāmu iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju |
| --- | --- |

1.A

| 1. papildinājums. | (Atskaies) motora galvenie parametri |
| --- | --- |

1. papildinājums.

| 2. papildinājums. | Motoru saimes galvenie parametri |
| --- | --- |

2. papildinājums.

| 3. papildinājums. | Vienas motoru saimes motoru tipu būtiskie parametri |
| --- | --- |

3. papildinājums.

| 1.B | Motoru saimes parametri un atskaites motora izvēle |
| --- | --- |

1.B

| 2. | Paziņojums |
| --- | --- |

2.

| 1. papildinājums. | Testa rezultāti |
| --- | --- |

1. papildinājums.

| 3. | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

3.

| 4.A | Gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisijas noteikšanas metode |
| --- | --- |

4.A

| 1. papildinājums. | Mērīšanas un paraugu ņemšanas procedūras (NRSC, NRTC) |
| --- | --- |

1. papildinājums.

| 2. papildinājums. | Kalibrēšanas procedūra (NRSC, NRTC) |
| --- | --- |

2. papildinājums.

| 3. papildinājums. | Datu novērtēšana un aprēķini |
| --- | --- |

3. papildinājums.

| 4. papildinājums. | Analītiskā un paraugu ņemšanas sistēma |
| --- | --- |

4. papildinājums.

| 4.B | Testa procedūra kompresijaizdedzas motoriem, kas paredzēti lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un visurgājējai tehnikai, attiecībā uz piesārņotāju emisiju no motora |
| --- | --- |

4.B

| A.1. papildinājums | (rezervēts) |
| --- | --- |

A.1. papildinājums

| A.2. papildinājums. | Statistika |
| --- | --- |

A.2. papildinājums.

| A.3. papildinājums. | 1980. gada starptautiskā gravitācijas spēka formula |
| --- | --- |

A.3. papildinājums.

| A.4. papildinājums. | Oglekļa plūsmas pārbaude |
| --- | --- |

A.4. papildinājums.

| A.5. papildinājums. | (rezervēts) |
| --- | --- |

A.5. papildinājums.

| A.6. papildinājums. | (rezervēts) |
| --- | --- |

A.6. papildinājums.

| A.7. papildinājums. | Emisiju aprēķins uz molāra pamata |
| --- | --- |

A.7. papildinājums.

| A.7.1. papildinājums. | Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas (CVS) kalibrēšana |
| --- | --- |

A.7.1. papildinājums.

| A.7.2. papildinājums. | Svārstību korekcija |
| --- | --- |

A.7.2. papildinājums.

| A.8. papildinājums. | Emisijas aprēķins uz masas pamata |
| --- | --- |

A.8. papildinājums.

| A.8.1. papildinājums. | Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas (CVS) kalibrēšana |
| --- | --- |

A.8.1. papildinājums.

| A.8.2. papildinājums. | Svārstību korekcija |
| --- | --- |

A.8.2. papildinājums.

| 5. | Testēšanas cikli |
| --- | --- |

5.

| 6. | Apstiprinājuma testiem un ražojumu atbilstības pārbaudei noteiktās standartdegvielas tehniskie parametri |
| --- | --- |

6.

| 7. | Iekārtu un papildiekārtu uzstādīšanas prasības |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ilgizturības prasības |
| --- | --- |

8.

| 9. | Prasības NOx kontroles pasākumu pareizas darbības nodrošināšanai |
| --- | --- |

9.

| 1. papildinājums. | Demonstrēšanas prasības |
| --- | --- |

1. papildinājums.

| 2. papildinājums. | Vadītāja brīdināšanas sistēmu un sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās un izslēgšanās mehānismu apraksts |
| --- | --- |

2. papildinājums.

| 3. papildinājums. | Minimālās pieņemamās reaģenta koncentrācijas CDmin demonstrēšana |
| --- | --- |

3. papildinājums.

| 10. | CO2 emisijas noteikšana |
| --- | --- |

10.

| 1. papildinājums. | CO2 emisijas noteikšana motoriem ar jaudas diapazonu līdz P |
| --- | --- |

1. papildinājums.

| 2. papildinājums. | CO2 emisijas noteikšana jaudas diapazoniem Q un R |
| --- | --- |

2. papildinājums.

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no kompresijaizdedzes motoriem, kurus:

| 1.1. | izmanto T kategorijas transportlīdzekļos (1), kuros uzstādītā lietderīgā jauda ir lielāka par 18 kW, bet nepārsniedz 560 kW; |
| --- | --- |

1.1.

izmanto T kategorijas transportlīdzekļos (1), kuros uzstādītā lietderīgā jauda ir lielāka par 18 kW, bet nepārsniedz 560 kW;

| 1.2. | izmanto visurgājējā tehnikā (1), kurā uzstādītā lietderīgā jauda ir lielāka par 18 kW, bet nepārsniedz 560 kW, un kura darbojas dažādos ātrumos; |
| --- | --- |

1.2.

izmanto visurgājējā tehnikā (1), kurā uzstādītā lietderīgā jauda ir lielāka par 18 kW, bet nepārsniedz 560 kW, un kura darbojas dažādos ātrumos;

| 1.3. | izmanto visurgājējā tehnikā (1), kurā uzstādītā lietderīgā jauda ir lielāka par 18 kW, bet nepārsniedz 560 kW, un kura darbojas pastāvīgā ātrumā. |
| --- | --- |

1.3.

izmanto visurgājējā tehnikā (1), kurā uzstādītā lietderīgā jauda ir lielāka par 18 kW, bet nepārsniedz 560 kW, un kura darbojas pastāvīgā ātrumā.

2.   DEFINĪCIJAS UN SAĪSINĀJUMI

2.1.   Šajos noteikumos:

| 2.1.1. | “korekcijas koeficienti” ir papildu (augšupējas korekcijas koeficients un lejupējas korekcijas koeficients) vai multiplikatīvi koeficienti, kas jāņem vērā periodiskas (neregulāras) reģenerēšanas laikā; |
| --- | --- |

2.1.1.

“korekcijas koeficienti” ir papildu (augšupējas korekcijas koeficients un lejupējas korekcijas koeficients) vai multiplikatīvi koeficienti, kas jāņem vērā periodiskas (neregulāras) reģenerēšanas laikā;

| 2.1.2. | “vecošanas cikls” ir transportlīdzekļa vai motora darbība (ātrums, slodze, jauda), kas jāveic nostrādājuma uzkrāšanas periodā; |
| --- | --- |

2.1.2.

“vecošanas cikls” ir transportlīdzekļa vai motora darbība (ātrums, slodze, jauda), kas jāveic nostrādājuma uzkrāšanas periodā;

| 2.1.3. | “piemērojamās emisijas robežvērtības” ir emisijas robežvērtības, kuras piemēro motoram; |
| --- | --- |

2.1.3.

“piemērojamās emisijas robežvērtības” ir emisijas robežvērtības, kuras piemēro motoram;

| 2.1.4. | “motora apstiprinājums” ir motora tipa vai motoru saimes apstiprinājums attiecībā uz motora gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisijas līmeni; |
| --- | --- |

2.1.4.

“motora apstiprinājums” ir motora tipa vai motoru saimes apstiprinājums attiecībā uz motora gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisijas līmeni;

| 2.1.5. | “ūdens kondensēšanās” ir ūdeni saturošu sastāvdaļu nogulsnēšanās, pārejot no gāzes posma šķidruma posmā. Ūdens kondensēšanās ir citu sastāvdaļu, piemēram, sērskābes, mitruma, spiediena, temperatūras un koncentrācijas funkcija. Šie parametri atšķiras kā motora ieplūdes gaisa mitruma, atšķaidīšanas gaisa mitruma, motora gaisa/degvielas attiecības, kā arī degvielas sastāva funkcija, tostarp ūdeņraža un sēra daudzums degvielā; |
| --- | --- |

2.1.5.

“ūdens kondensēšanās” ir ūdeni saturošu sastāvdaļu nogulsnēšanās, pārejot no gāzes posma šķidruma posmā. Ūdens kondensēšanās ir citu sastāvdaļu, piemēram, sērskābes, mitruma, spiediena, temperatūras un koncentrācijas funkcija. Šie parametri atšķiras kā motora ieplūdes gaisa mitruma, atšķaidīšanas gaisa mitruma, motora gaisa/degvielas attiecības, kā arī degvielas sastāva funkcija, tostarp ūdeņraža un sēra daudzums degvielā;

| 2.1.6. | “atmosfēras spiediens” ir mitrais, absolūtais atmosfēras statiskais spiediens. Jāņem vērā, ka, ja atmosfēras spiedienu mēra cauruļvadā, starp atmosfēru un mērījuma veikšanas vietu nodrošina nelielus spiediena zudumus un paskaidro plūsmas radītās izmaiņas cauruļvada statiskajā spiedienā; |
| --- | --- |

2.1.6.

“atmosfēras spiediens” ir mitrais, absolūtais atmosfēras statiskais spiediens. Jāņem vērā, ka, ja atmosfēras spiedienu mēra cauruļvadā, starp atmosfēru un mērījuma veikšanas vietu nodrošina nelielus spiediena zudumus un paskaidro plūsmas radītās izmaiņas cauruļvada statiskajā spiedienā;

| 2.1.7. | “kalibrēšana” ir mērījumu sistēmas reakcijas iestatīšana, lai rezultāti atbilstu atsauces signālu kopai. Atšķirība no “pārbaudes”; |
| --- | --- |

2.1.7.

“kalibrēšana” ir mērījumu sistēmas reakcijas iestatīšana, lai rezultāti atbilstu atsauces signālu kopai. Atšķirība no “pārbaudes”;

| 2.1.8. | “kalibrēšanas gāze” ir attīrīts gāzu maisījums, ko izmanto gāzes analizatoru kalibrēšanai. Kalibrēšanas gāzes atbilst 4.B pielikuma 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām. Jāņem vērā, ka kalibrēšanas gāzes un standartgāzes kvalitātes ziņā ir vienādas, bet atšķiras to galvenā funkcija. Dažādas gāzu analizatoru un paraugu apstrādes komponentu veiktspējas pārbaudes var attiekties uz kalibrēšanas gāzēm vai standartgāzēm; |
| --- | --- |

2.1.8.

“kalibrēšanas gāze” ir attīrīts gāzu maisījums, ko izmanto gāzes analizatoru kalibrēšanai. Kalibrēšanas gāzes atbilst 4.B pielikuma 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām. Jāņem vērā, ka kalibrēšanas gāzes un standartgāzes kvalitātes ziņā ir vienādas, bet atšķiras to galvenā funkcija. Dažādas gāzu analizatoru un paraugu apstrādes komponentu veiktspējas pārbaudes var attiekties uz kalibrēšanas gāzēm vai standartgāzēm;

| 2.1.9. | “kompresijaizdedzes motors” ir motors, kas darbojas pēc kompresijaizdedzes principa (piem., dīzeļmotors); |
| --- | --- |

2.1.9.

“kompresijaizdedzes motors” ir motors, kas darbojas pēc kompresijaizdedzes principa (piem., dīzeļmotors);

| 2.1.10. | “apstiprināts un aktīvs DTC” ir diagnosticētās kļūdas kods (DTC), ko uzglabā laikā, kad NOx kontroles diagnostikas (NCD) sistēma secina, ka pastāv darbības traucējums; |
| --- | --- |

2.1.10.

“apstiprināts un aktīvs DTC” ir diagnosticētās kļūdas kods (DTC), ko uzglabā laikā, kad NOx kontroles diagnostikas (NCD) sistēma secina, ka pastāv darbības traucējums;

| 2.1.11. | “pastāvīga ātruma motors” ir motors, kura tipa apstiprinājums vai sertifikācija attiecas tikai uz darbību pastāvīgā ātrumā. Motori, kuru pastāvīgā ātruma regulatora funkcija ir likvidēta vai atspējota, vairs nav uzskatāmi par pastāvīga ātruma motoriem; |
| --- | --- |

2.1.11.

“pastāvīga ātruma motors” ir motors, kura tipa apstiprinājums vai sertifikācija attiecas tikai uz darbību pastāvīgā ātrumā. Motori, kuru pastāvīgā ātruma regulatora funkcija ir likvidēta vai atspējota, vairs nav uzskatāmi par pastāvīga ātruma motoriem;

| 2.1.12. | “darbība pastāvīgā ātrumā” ir motora darbība, izmantojot regulatoru, kas automātiski kontrolē operatora pieprasījumu saglabāt motora ātrumu pat slodzes izmaiņu gadījumā. Regulatori ne vienmēr saglabā precīzi pastāvīgu ātrumu. Parasti ātrums var samazināties par (0,1 līdz 10) procentiem salīdzinājumā ar ātrumu pie nulles slodzes, tādējādi minimālais ātrums ir konstatējams līdzās motora maksimālās jaudas punktam; |
| --- | --- |

2.1.12.

“darbība pastāvīgā ātrumā” ir motora darbība, izmantojot regulatoru, kas automātiski kontrolē operatora pieprasījumu saglabāt motora ātrumu pat slodzes izmaiņu gadījumā. Regulatori ne vienmēr saglabā precīzi pastāvīgu ātrumu. Parasti ātrums var samazināties par (0,1 līdz 10) procentiem salīdzinājumā ar ātrumu pie nulles slodzes, tādējādi minimālais ātrums ir konstatējams līdzās motora maksimālās jaudas punktam;

| 2.1.13. | “nepārtraukta reģenerācija” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas reģenerācijas process, kas notiek vai nu pastāvīgi, vai vismaz vienreiz attiecīgajā pārejas ekspluatācijas braukšanas ciklā vai pakāpeniskajā modālajā ciklā; atšķirībā no periodiskās (neregulārās) reģenerācijas; |
| --- | --- |

2.1.13.

“nepārtraukta reģenerācija” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas reģenerācijas process, kas notiek vai nu pastāvīgi, vai vismaz vienreiz attiecīgajā pārejas ekspluatācijas braukšanas ciklā vai pakāpeniskajā modālajā ciklā; atšķirībā no periodiskās (neregulārās) reģenerācijas;

| 2.1.14. | “nemetāna nošķīrēja (NMC) pārveidošanas efektivitāte E” ir NMC, ko izmanto, lai no parauga gāzes atdalītu nemetāna ogļūdeņražus, oksidējot visus ogļūdeņražus, izņemot metānu, pārveidošanas efektivitāte. Ideāli, ja metāna pārveidošana ir 0 % (E
  CH4 = 0) un citiem ogļūdeņražiem, ko pārstāv etāns, tā ir 100 % (E
  C2H6 = 100 %). Nemetāna ogļūdeņražu (NMHC) precīzai izmērīšanai nosaka abu grupu efektivitāti, kuru izmanto NMHC emisijas masas plūsmas ātruma aprēķināšanai metānam un etānam. Atšķirība no “iespiešanās daļas”; |
| --- | --- |

2.1.14.

“nemetāna nošķīrēja (NMC) pārveidošanas efektivitāte E” ir NMC, ko izmanto, lai no parauga gāzes atdalītu nemetāna ogļūdeņražus, oksidējot visus ogļūdeņražus, izņemot metānu, pārveidošanas efektivitāte. Ideāli, ja metāna pārveidošana ir 0 % (E
  CH4 = 0) un citiem ogļūdeņražiem, ko pārstāv etāns, tā ir 100 % (E
  C2H6 = 100 %). Nemetāna ogļūdeņražu (NMHC) precīzai izmērīšanai nosaka abu grupu efektivitāti, kuru izmanto NMHC emisijas masas plūsmas ātruma aprēķināšanai metānam un etānam. Atšķirība no “iespiešanās daļas”;

| 2.1.15. | “svarīgi ar emisiju saistīti konstrukcijas elementi” ir konstrukcijas elementi, kas galvenokārt paredzēti emisijas kontrolei: jebkura izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, elektroniskais motora vadības bloks (ECU) un ar to saistītie sensori un aktuatori, kā arī izplūdes gāzu recirkulācijas (EGR) sistēma, tostarp visi ar to saistītie filtri, dzesētāji, kontroles vārsti un caurules; |
| --- | --- |

2.1.15.

“svarīgi ar emisiju saistīti konstrukcijas elementi” ir konstrukcijas elementi, kas galvenokārt paredzēti emisijas kontrolei: jebkura izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, elektroniskais motora vadības bloks (ECU) un ar to saistītie sensori un aktuatori, kā arī izplūdes gāzu recirkulācijas (EGR) sistēma, tostarp visi ar to saistītie filtri, dzesētāji, kontroles vārsti un caurules;

| 2.1.16. | “svarīga ar emisiju saistīta tehniskā apkope” ir apkope, kas jāveic svarīgiem ar emisiju saistītiem komponentiem; |
| --- | --- |

2.1.16.

“svarīga ar emisiju saistīta tehniskā apkope” ir apkope, kas jāveic svarīgiem ar emisiju saistītiem komponentiem;

| 2.1.17. | “aiztures laiks” ir laika starpība starp mērāmā komponenta izmaiņām atskaites punktā un sistēmas reakciju 10 % apjomā no galīgā nolasījuma (t10
  ), paraugu ņemšanas zondi definējot kā atskaites punktu. Gāzveida komponentiem tas galvenokārt ir mērāmā komponenta pārvietošanās laiks no parauga ņemšanas zondes līdz detektoram (sk. 3.1. attēlu); |
| --- | --- |

2.1.17.

“aiztures laiks” ir laika starpība starp mērāmā komponenta izmaiņām atskaites punktā un sistēmas reakciju 10 % apjomā no galīgā nolasījuma (t10
  ), paraugu ņemšanas zondi definējot kā atskaites punktu. Gāzveida komponentiem tas galvenokārt ir mērāmā komponenta pārvietošanās laiks no parauga ņemšanas zondes līdz detektoram (sk. 3.1. attēlu);

| 2.1.18. | “DeNOx sistēma” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, kas ir izstrādāta slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas mazināšanai (piem., pasīvo un aktīvo NOx samazināšanas katalizatori, NOx absorbētāji un selektīvās katalītiskās reducēšanas (SRC) sistēmas); |
| --- | --- |

2.1.18.

“DeNOx sistēma” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, kas ir izstrādāta slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas mazināšanai (piem., pasīvo un aktīvo NOx samazināšanas katalizatori, NOx absorbētāji un selektīvās katalītiskās reducēšanas (SRC) sistēmas);

| 2.1.19. | “rasas punkts” ir mitruma mērījums, kas ir norādīts kā līdzsvara temperatūra, kurā ūdens kondensējas pie konkrētās mitra gaisa radītās slodzes ar konkrēto absolūto mitrumu. Rasas punkts ir norādīts kā temperatūra °C vai K, un tas ir derīgs tikai attiecībā uz spiedienu, pie kura tas ir izmērīts; |
| --- | --- |

2.1.19.

“rasas punkts” ir mitruma mērījums, kas ir norādīts kā līdzsvara temperatūra, kurā ūdens kondensējas pie konkrētās mitra gaisa radītās slodzes ar konkrēto absolūto mitrumu. Rasas punkts ir norādīts kā temperatūra °C vai K, un tas ir derīgs tikai attiecībā uz spiedienu, pie kura tas ir izmērīts;

| 2.1.20. | “diagnosticētās kļūdas kods (DTC)” ir ciparu vai burtciparu identifikators, kas identificē vai apzīmē NOx kontroles darbības traucējumus; |
| --- | --- |

2.1.20.

“diagnosticētās kļūdas kods (DTC)” ir ciparu vai burtciparu identifikators, kas identificē vai apzīmē NOx kontroles darbības traucējumus;

| 2.1.21. | “diskrētais režīms” ir saistīts ar vienmērīgas kustības testa diskrētā režīma tipu, kā aprakstīts 4.B pielikuma 7.4.1.1. punktā un 5. pielikumā; |
| --- | --- |

2.1.21.

“diskrētais režīms” ir saistīts ar vienmērīgas kustības testa diskrētā režīma tipu, kā aprakstīts 4.B pielikuma 7.4.1.1. punktā un 5. pielikumā;

| 2.1.22. | “svārstība” ir atšķirība starp nulli vai kalibrēšanas signālu un attiecīgo vērtību, ko norāda mērījumu instruments tūlīt pēc tam, kad tas izmantots emisiju testā, ja instruments tika iestatīts uz nulli un standartizēts tieši pirms testa veikšanas; |
| --- | --- |

2.1.22.

“svārstība” ir atšķirība starp nulli vai kalibrēšanas signālu un attiecīgo vērtību, ko norāda mērījumu instruments tūlīt pēc tam, kad tas izmantots emisiju testā, ja instruments tika iestatīts uz nulli un standartizēts tieši pirms testa veikšanas;

| 2.1.23. | “elektroniskais vadības bloks” ir elektroniska motora ierīce, kas izmanto motora sensora nodrošinātos datus, lai kontrolētu motora parametrus; |
| --- | --- |

2.1.23.

“elektroniskais vadības bloks” ir elektroniska motora ierīce, kas izmanto motora sensora nodrošinātos datus, lai kontrolētu motora parametrus;

| 2.1.24. | “emisijas kontroles sistēma” ir ikviena ierīce, sistēma vai struktūras elements, kas kontrolē vai samazina regulēto piesārņotāju emisiju no motora; |
| --- | --- |

2.1.24.

“emisijas kontroles sistēma” ir ikviena ierīce, sistēma vai struktūras elements, kas kontrolē vai samazina regulēto piesārņotāju emisiju no motora;

| 2.1.25. | “emisijas kontroles stratēģija” ir emisijas kontroles sistēmas apvienojums ar vienu emisijas kontroles pamatstratēģiju un vienu emisijas kontroles palīgstratēģiju kopu, kas ir iestrādāta kopējā motora vai visurgājējas tehnikas ar uzstādītu motoru struktūrā; |
| --- | --- |

2.1.25.

“emisijas kontroles stratēģija” ir emisijas kontroles sistēmas apvienojums ar vienu emisijas kontroles pamatstratēģiju un vienu emisijas kontroles palīgstratēģiju kopu, kas ir iestrādāta kopējā motora vai visurgājējas tehnikas ar uzstādītu motoru struktūrā;

| 2.1.26 | “emisijas ilgizturības laiks” ir 8. pielikumā norādītais stundu skaits, ko izmanto, lai noteiktu pasliktināšanās koeficientus; |
| --- | --- |

2.1.26

“emisijas ilgizturības laiks” ir 8. pielikumā norādītais stundu skaits, ko izmanto, lai noteiktu pasliktināšanās koeficientus;

| 2.1.27. | “ar emisiju saistīta tehniskā apkope” ir tehniskā apkope, kas būtiski ietekmē emisiju vai kas varētu ietekmēt ar emisiju saistsīto darbības rādītāju pasliktināšanos transportlīdzekļa vai motora normālas ekspluatācijas laikā; |
| --- | --- |

2.1.27.

“ar emisiju saistīta tehniskā apkope” ir tehniskā apkope, kas būtiski ietekmē emisiju vai kas varētu ietekmēt ar emisiju saistsīto darbības rādītāju pasliktināšanos transportlīdzekļa vai motora normālas ekspluatācijas laikā;

| 2.1.28. | “motora pēcapstrādes sistēmas saime” ir ražotāja sagrupēta motoru saime, kas atbilst motoru saimes definīcijai, bet kas ir sagrupēta sīkāk motoru saimēs, kuras izmanto līdzīgu izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu; |
| --- | --- |

2.1.28.

“motora pēcapstrādes sistēmas saime” ir ražotāja sagrupēta motoru saime, kas atbilst motoru saimes definīcijai, bet kas ir sagrupēta sīkāk motoru saimēs, kuras izmanto līdzīgu izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu;

| 2.1.29. | “motoru saime” ir ražotāja noteikts motoru grupējums, kurā ietilpst motori, kuru uzbūves dēļ ir paredzamas līdzīgas izplūdes gāzu emisijas iezīmes un kuri atbilst šo noteikumu 7. punktā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

2.1.29.

“motoru saime” ir ražotāja noteikts motoru grupējums, kurā ietilpst motori, kuru uzbūves dēļ ir paredzamas līdzīgas izplūdes gāzu emisijas iezīmes un kuri atbilst šo noteikumu 7. punktā noteiktajām prasībām;

| 2.1.30. | “motora regulētais ātrums” ir motora darba ātrums, kad to kontrolē uzstādītais regulators; |
| --- | --- |

2.1.30.

“motora regulētais ātrums” ir motora darba ātrums, kad to kontrolē uzstādītais regulators;

| 2.1.31. | “motora sistēma” ir motors, emisijas kontroles sistēma un saziņas saskarne (aparatūra un paziņojumi) starp motora sistēmas elektronisko(-ajiem) vadības bloku(-iem) (ECU) un jebkāda cita veida spēka piedziņas vai transportlīdzekļa vadības bloku; |
| --- | --- |

2.1.31.

“motora sistēma” ir motors, emisijas kontroles sistēma un saziņas saskarne (aparatūra un paziņojumi) starp motora sistēmas elektronisko(-ajiem) vadības bloku(-iem) (ECU) un jebkāda cita veida spēka piedziņas vai transportlīdzekļa vadības bloku;

| 2.1.32. | “motora tips” ir tādu motoru kategorija, kuru galvenie parametri, kas noteikti šo noteikumu 1.A pielikuma 3. papildinājuma 1.–4. punktā, neatšķiras; |
| --- | --- |

2.1.32.

“motora tips” ir tādu motoru kategorija, kuru galvenie parametri, kas noteikti šo noteikumu 1.A pielikuma 3. papildinājuma 1.–4. punktā, neatšķiras;

| 2.1.33. | “izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma” ir katalizators, daļiņu filtrs, deNOx sistēma, kombinētais deNOx daļiņu filtrs vai jebkura cita emisijas samazināšanas ierīce, kas uzstādīta aiz motora. Šajā definīcijā nav iekļauta izplūdes gāzu recirkulācija (EGR) un turbokompresori, kurus uzskata par motora sastāvdaļām; |
| --- | --- |

2.1.33.

“izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma” ir katalizators, daļiņu filtrs, deNOx sistēma, kombinētais deNOx daļiņu filtrs vai jebkura cita emisijas samazināšanas ierīce, kas uzstādīta aiz motora. Šajā definīcijā nav iekļauta izplūdes gāzu recirkulācija (EGR) un turbokompresori, kurus uzskata par motora sastāvdaļām;

| 2.1.34. | “izplūdes gāzu recirkulācija” ir tehnoloģija, kas samazina emisijas, novadot izplūdes gāzes, kuras ir izplūdušas no degkameras(-ām), atpakaļ motorā, lai tās sajauktu ar ieplūstošo gaisu pirms sadegšanas vai sadegšanas laikā. Gāzu sadales sistēmas izmantojums, lai palielinātu atlikušo izplūdes gāzu daudzumu, kas pirms sadegšanas vai tās laikā degkamerā(-ās) ir sajaukts ar ieplūstošo gaisu, šo noteikumu izpratnē netiek uzskatīts par izplūdes gāzu recirkulāciju; |
| --- | --- |

2.1.34.

“izplūdes gāzu recirkulācija” ir tehnoloģija, kas samazina emisijas, novadot izplūdes gāzes, kuras ir izplūdušas no degkameras(-ām), atpakaļ motorā, lai tās sajauktu ar ieplūstošo gaisu pirms sadegšanas vai sadegšanas laikā. Gāzu sadales sistēmas izmantojums, lai palielinātu atlikušo izplūdes gāzu daudzumu, kas pirms sadegšanas vai tās laikā degkamerā(-ās) ir sajaukts ar ieplūstošo gaisu, šo noteikumu izpratnē netiek uzskatīts par izplūdes gāzu recirkulāciju;

| 2.1.35. | “pilnas plūsmas atšķaidīšanas metode” ir process, kura laikā tiek sajaukta kopējā izplūdes gāzu plūsma ar atšķaidītāju, pirms analīzei tiek atdalīta atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas daļa; |
| --- | --- |

2.1.35.

“pilnas plūsmas atšķaidīšanas metode” ir process, kura laikā tiek sajaukta kopējā izplūdes gāzu plūsma ar atšķaidītāju, pirms analīzei tiek atdalīta atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas daļa;

| 2.1.36. | “gāzveida piesārņotāji” ir oglekļa monoksīds, ogļūdeņraži (pieņemot attiecību C1H1,85) un slāpekļa oksīdi, kur pēdējais ir izteikts slāpekļa dioksīda (NO2) ekvivalentā; |
| --- | --- |

2.1.36.

“gāzveida piesārņotāji” ir oglekļa monoksīds, ogļūdeņraži (pieņemot attiecību C1H1,85) un slāpekļa oksīdi, kur pēdējais ir izteikts slāpekļa dioksīda (NO2) ekvivalentā;

| 2.1.37. | “pamatots inženiertehniskais atzinums” ir atzinums, kura pieņemšanā ir ņemti vērā vispārēji atzītie zinātniskie un inženiertehniskie principi, kā arī attiecīgā pieejamā informācija; |
| --- | --- |

2.1.37.

“pamatots inženiertehniskais atzinums” ir atzinums, kura pieņemšanā ir ņemti vērā vispārēji atzītie zinātniskie un inženiertehniskie principi, kā arī attiecīgā pieejamā informācija;

| 2.1.38. | “HEPA filtrs” ir augstas efektivitātes daļiņu gaisa filtrs, kas ir iestatīts, lai sasniegtu minimālo sākotnējo daļiņu atdalīšanas efektivitāti 99,97 % apmērā, izmantojot ASTM F 1471-93 vai līdzvērtīgu standartu; |
| --- | --- |

2.1.38.

“HEPA filtrs” ir augstas efektivitātes daļiņu gaisa filtrs, kas ir iestatīts, lai sasniegtu minimālo sākotnējo daļiņu atdalīšanas efektivitāti 99,97 % apmērā, izmantojot ASTM F 1471-93 vai līdzvērtīgu standartu;

| 2.1.39. | “ogļūdeņradis (HC)” ir attiecīgi kopējie ogļūdeņraži (THC), nemetāna ogļūdeņraži (NMHC). Ogļūdeņradis parasti ir ogļūdeņražu grupa, kas ir attiecībā uz katru degvielas un motora tipu noteikto emisiju standartu pamatā; |
| --- | --- |

2.1.39.

“ogļūdeņradis (HC)” ir attiecīgi kopējie ogļūdeņraži (THC), nemetāna ogļūdeņraži (NMHC). Ogļūdeņradis parasti ir ogļūdeņražu grupa, kas ir attiecībā uz katru degvielas un motora tipu noteikto emisiju standartu pamatā;

| 2.1.40. | “lielie apgriezieni (nhi)” ir motora lielākais apgriezienu skaits, kas dod 70 % no nominālās jaudas (4.A pielikums) vai maksimālās jaudas (4.B pielikums); |
| --- | --- |

2.1.40.

“lielie apgriezieni (nhi)” ir motora lielākais apgriezienu skaits, kas dod 70 % no nominālās jaudas (4.A pielikums) vai maksimālās jaudas (4.B pielikums);

| 2.1.41. | “brīvgaita” ir motora mazākais apgriezienu skaits ar minimālo slodzi (lielāka vai vienāda ar nulles slodzi), motora regulatora funkcijai kontrolējot motora apgriezienu skaitu. Tādu motoru gadījumā, kuriem nav regulatora funkcijas, kas kontrolē brīvgaitu, brīvgaita ir ražotāja norādītā vērtība attiecībā uz mazāko iespējamo apgriezienu skaitu ar minimālo slodzi. Jāņem vērā, ka siltā brīvgaita ir iesildīta motora brīvgaita; |
| --- | --- |

2.1.41.

“brīvgaita” ir motora mazākais apgriezienu skaits ar minimālo slodzi (lielāka vai vienāda ar nulles slodzi), motora regulatora funkcijai kontrolējot motora apgriezienu skaitu. Tādu motoru gadījumā, kuriem nav regulatora funkcijas, kas kontrolē brīvgaitu, brīvgaita ir ražotāja norādītā vērtība attiecībā uz mazāko iespējamo apgriezienu skaitu ar minimālo slodzi. Jāņem vērā, ka siltā brīvgaita ir iesildīta motora brīvgaita;

| 2.1.42. | “starpātrums” ir motora ātrums, kas atbilst vienai no turpmāk norādītajām prasībām:






  a) | motoriem, kas ir paredzēti darbībai pie maksimālajam griezes momentam atbilstošu apgriezienu skaita, starpātrums ir dotais apgriezienu skaits maksimālā griezes momentā, ja tas ir starp 60 % un 75 % no nominālā apgriezienu skaita; |
| --- | --- | --- |

2.1.42.

“starpātrums” ir motora ātrums, kas atbilst vienai no turpmāk norādītajām prasībām:

a)

motoriem, kas ir paredzēti darbībai pie maksimālajam griezes momentam atbilstošu apgriezienu skaita, starpātrums ir dotais apgriezienu skaits maksimālā griezes momentā, ja tas ir starp 60 % un 75 % no nominālā apgriezienu skaita;

| b) | ja dotais apgriezienu skaits maksimālajā griezes momentā ir mazāks par 60 % no nominālā apgriezienu skaita, tad starpātrums ir 60 % no nominālā apgriezienu skaita; |
| --- | --- |

b)

ja dotais apgriezienu skaits maksimālajā griezes momentā ir mazāks par 60 % no nominālā apgriezienu skaita, tad starpātrums ir 60 % no nominālā apgriezienu skaita;

| c) | ja dotais apgriezienu skaits maksimālajā griezes momentā ir lielāks par 75 % no nominālā apgriezienu skaita, tad starpātrums ir 75 % no nominālā apgriezienu skaita; |
| --- | --- |

c)

ja dotais apgriezienu skaits maksimālajā griezes momentā ir lielāks par 75 % no nominālā apgriezienu skaita, tad starpātrums ir 75 % no nominālā apgriezienu skaita;

| 2.1.43. | “linearitāte” ir pakāpe, kādā izmērītās vērtības atbilst attiecīgajām etalonvērtībām. Linearitātes apmēru nosaka, izmantojot izmērīto vērtību un etalonvērtību pāru lineāro regresiju attiecībā uz paredzamo vai testēšanas laikā novēroto vērtību diapazonu; |
| --- | --- |

2.1.43.

“linearitāte” ir pakāpe, kādā izmērītās vērtības atbilst attiecīgajām etalonvērtībām. Linearitātes apmēru nosaka, izmantojot izmērīto vērtību un etalonvērtību pāru lineāro regresiju attiecībā uz paredzamo vai testēšanas laikā novēroto vērtību diapazonu;

| 2.1.44. | “mazie apgriezieni (nlo)” ir mazākais apgriezienu skaits, kas dod 50 % no nominālās jaudas (4.A pielikums) vai maksimālās jaudas (4.B pielikums); |
| --- | --- |

2.1.44.

“mazie apgriezieni (nlo)” ir mazākais apgriezienu skaits, kas dod 50 % no nominālās jaudas (4.A pielikums) vai maksimālās jaudas (4.B pielikums);

| 2.1.45. | “maksimālā jauda (Pmax)” ir kW izteikta maksimālā jauda, ko norādījis ražotājs; |
| --- | --- |

2.1.45.

“maksimālā jauda (Pmax)” ir kW izteikta maksimālā jauda, ko norādījis ražotājs;

| 2.1.46. | “maksimālais griezes momenta apgriezienu skaits” ir motora apgriezienu skaits, motoram radot maksimālo griezes momentu, kā norādījis ražotājs; |
| --- | --- |

2.1.46.

“maksimālais griezes momenta apgriezienu skaits” ir motora apgriezienu skaits, motoram radot maksimālo griezes momentu, kā norādījis ražotājs;

| 2.1.47. | “daudzuma vidējās vērtības”, kuru pamatā ir vidējās svērtās vērtības, ir vidējais daudzuma līmenis pēc tam, kad ir noteikts tā svērums proporcionāli attiecīgajam plūsmas ātrumam; |
| --- | --- |

2.1.47.

“daudzuma vidējās vērtības”, kuru pamatā ir vidējās svērtās vērtības, ir vidējais daudzuma līmenis pēc tam, kad ir noteikts tā svērums proporcionāli attiecīgajam plūsmas ātrumam;

| 2.1.48. | “NCD motoru saime” ir ražotāja sagrupētas motoru sistēmas, kurām ir kopējas NOx kontroles darbības traucējumu (NCM) uzraudzības/diagnosticēšanas metodes; |
| --- | --- |

2.1.48.

“NCD motoru saime” ir ražotāja sagrupētas motoru sistēmas, kurām ir kopējas NOx kontroles darbības traucējumu (NCM) uzraudzības/diagnosticēšanas metodes;

| 2.1.49. | “lietderīgā jauda” ir ECE kW izteikta jauda, ko izmēģinājumu stendā iegūst kloķvārpstas galā, vai tā ekvivalents, kuru mēra saskaņā ar jaudas mērīšanas metodi, kas izklāstīta Noteikumos Nr. 120 par iekšdedzes motoru, kurus paredzēts uzstādīt lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un visurgājējiem, lietderīgās jaudas, lietderīgā griezes momenta un īpašā degvielas patēriņa mērījumiem; |
| --- | --- |

2.1.49.

“lietderīgā jauda” ir ECE kW izteikta jauda, ko izmēģinājumu stendā iegūst kloķvārpstas galā, vai tā ekvivalents, kuru mēra saskaņā ar jaudas mērīšanas metodi, kas izklāstīta Noteikumos Nr. 120 par iekšdedzes motoru, kurus paredzēts uzstādīt lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un visurgājējiem, lietderīgās jaudas, lietderīgā griezes momenta un īpašā degvielas patēriņa mērījumiem;

| 2.1.50. | “ar emisiju nesaistīta tehniskā apkope” ir tehniskā apkope, kas būtiski neietekmē emisiju un kura ilgstoši neietekmē ar emisiju saistītu darbības rezultātu pasliktināšanos tehnikas vai motora normālas ekspluatācijas laikā pēc tam, kad ir veikta tehniskā apkope; |
| --- | --- |

2.1.50.

“ar emisiju nesaistīta tehniskā apkope” ir tehniskā apkope, kas būtiski neietekmē emisiju un kura ilgstoši neietekmē ar emisiju saistītu darbības rezultātu pasliktināšanos tehnikas vai motora normālas ekspluatācijas laikā pēc tam, kad ir veikta tehniskā apkope;

| 2.1.51. | “nemetāna ogļūdeņraži (NMHC)” ir visu ogļūdeņražu veidu summa, izņemot metānu; |
| --- | --- |

2.1.51.

“nemetāna ogļūdeņraži (NMHC)” ir visu ogļūdeņražu veidu summa, izņemot metānu;

| 2.1.52. | “NOx kontroles diagnostikas sistēma (NCD)” ir motorā iebūvēta sistēma, kas spēj:






  a) | atklāt NOx kontroles darbības traucējumu; |
| --- | --- | --- |

2.1.52.

“NOx kontroles diagnostikas sistēma (NCD)” ir motorā iebūvēta sistēma, kas spēj:

a)

atklāt NOx kontroles darbības traucējumu;

| b) | identificēt NOx kontroles darbības traucējumu iespējamo cēloni, izmantojot informāciju, kas uzglabāta datora atmiņā, un/vai paziņot šo informāciju ārpus tehnikas; |
| --- | --- |

b)

identificēt NOx kontroles darbības traucējumu iespējamo cēloni, izmantojot informāciju, kas uzglabāta datora atmiņā, un/vai paziņot šo informāciju ārpus tehnikas;

| 2.1.53. | “NOx kontroles darbības traucējums (NCM)” ir mēģinājums manipulēt ar motora NOx kontroles sistēmu, vai šādu sistēmu ietekmējošs darbības traucējums, kā cēlonis varētu būt manipulācija, kuras atklāšanas gadījumā saskaņā ar šiem noteikumiem ir jāaktivizē brīdinājums vai sistēma, kas prasa vadītāja reakciju; |
| --- | --- |

2.1.53.

“NOx kontroles darbības traucējums (NCM)” ir mēģinājums manipulēt ar motora NOx kontroles sistēmu, vai šādu sistēmu ietekmējošs darbības traucējums, kā cēlonis varētu būt manipulācija, kuras atklāšanas gadījumā saskaņā ar šiem noteikumiem ir jāaktivizē brīdinājums vai sistēma, kas prasa vadītāja reakciju;

| 2.1.54. | “atklātas kartera emisijas” ir jebkura plūsma no motora kartera, kas nonāk tieši vidē; |
| --- | --- |

2.1.54.

“atklātas kartera emisijas” ir jebkura plūsma no motora kartera, kas nonāk tieši vidē;

| 2.1.55. | “lietotāja pieprasījums” ir motora lietotāja ievade, lai kontrolētu motora darbību. Lietotājs var būt persona (t. i., manuāla darbība) vai regulators (t. i., automātiska darbība), kurš mehāniski vai elektroniski nosūta ievades signālu, kas pieprasa motora darbību. Ievade var būt ar akseleratora pedāli vai signālu, griezes momenta vadības sviru vai signālu, degvielas padeves sviru vai signālu, ātruma kontroles sviru vai signālu, vai regulatora iestatījumu vai signālu; |
| --- | --- |

2.1.55.

“lietotāja pieprasījums” ir motora lietotāja ievade, lai kontrolētu motora darbību. Lietotājs var būt persona (t. i., manuāla darbība) vai regulators (t. i., automātiska darbība), kurš mehāniski vai elektroniski nosūta ievades signālu, kas pieprasa motora darbību. Ievade var būt ar akseleratora pedāli vai signālu, griezes momenta vadības sviru vai signālu, degvielas padeves sviru vai signālu, ātruma kontroles sviru vai signālu, vai regulatora iestatījumu vai signālu;

| 2.1.56. | “slāpekļa oksīdi” ir savienojumi, kuru sastāvā ir tikai slāpeklis un skābeklis, ko apliecina atbilstīgi šajos noteikumos norādītajām procedūrām veikti mērījumi. Slāpekļa oksīdi ir kvantitatīvi izteikti, pieņemot, ka NO ir NO2 formā, tādējādi attiecībā uz visiem slāpekļa oksīdiem izmantotā faktiskā molārmasa ir līdzvērtīga NO2; |
| --- | --- |

2.1.56.

“slāpekļa oksīdi” ir savienojumi, kuru sastāvā ir tikai slāpeklis un skābeklis, ko apliecina atbilstīgi šajos noteikumos norādītajām procedūrām veikti mērījumi. Slāpekļa oksīdi ir kvantitatīvi izteikti, pieņemot, ka NO ir NO2 formā, tādējādi attiecībā uz visiem slāpekļa oksīdiem izmantotā faktiskā molārmasa ir līdzvērtīga NO2;

| 2.1.57. | “atskaites motors” ir motors, kas izraudzīts no motoru saimes tā, ka tā emisijas parametri ir raksturīgi visai šai motoru saimei un ka tas atbilst šo noteikumu 1.B pielikumā izklāstītajām prasībām; |
| --- | --- |

2.1.57.

“atskaites motors” ir motors, kas izraudzīts no motoru saimes tā, ka tā emisijas parametri ir raksturīgi visai šai motoru saimei un ka tas atbilst šo noteikumu 1.B pielikumā izklāstītajām prasībām;

| 2.1.58. | “daļējais spiediens” ir spiediens, p, kas ir attiecināms uz vienu gāzi gāzu maisījumā. Attiecībā uz ideālo gāzi daļējais spiediens, kas ir dalīts ar kopējo spiedienu, ir vienāds ar sastāvdaļas molāro koncentrāciju, x; |
| --- | --- |

2.1.58.

“daļējais spiediens” ir spiediens, p, kas ir attiecināms uz vienu gāzi gāzu maisījumā. Attiecībā uz ideālo gāzi daļējais spiediens, kas ir dalīts ar kopējo spiedienu, ir vienāds ar sastāvdaļas molāro koncentrāciju, x;

| 2.1.59. | “daļiņu pēcapstrādes iekārta” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, kas izveidota daļiņveida piesārņotāju (PP) emisijas mazināšanai ar mehāniskas, aerodinamiskas, difūzijas vai inerces atdalīšanas palīdzību; |
| --- | --- |

2.1.59.

“daļiņu pēcapstrādes iekārta” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, kas izveidota daļiņveida piesārņotāju (PP) emisijas mazināšanai ar mehāniskas, aerodinamiskas, difūzijas vai inerces atdalīšanas palīdzību;

| 2.1.60. | “daļējas plūsmas atšķaidīšanas metode” ir process, kura laikā tiek atdalīta kopējās izplūdes gāzu plūsmas daļa, tad tā tiek sajaukta ar atšķaidītāju atbilstīgā apjomā pirms daļiņu parauga ņemšanas filtra; |
| --- | --- |

2.1.60.

“daļējas plūsmas atšķaidīšanas metode” ir process, kura laikā tiek atdalīta kopējās izplūdes gāzu plūsmas daļa, tad tā tiek sajaukta ar atšķaidītāju atbilstīgā apjomā pirms daļiņu parauga ņemšanas filtra;

| 2.1.61. | “cietās daļiņas (PM)” ir jebkuras vielas, ko savāc noteiktā filtrējošā vidē pēc tam, kad kompresijaizdedzes motora izplūdes gāzes ir atšķaidītas ar tīru filtrētu gaisu tā, lai temperatūra nepārsniegtu 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

2.1.61.

“cietās daļiņas (PM)” ir jebkuras vielas, ko savāc noteiktā filtrējošā vidē pēc tam, kad kompresijaizdedzes motora izplūdes gāzes ir atšķaidītas ar tīru filtrētu gaisu tā, lai temperatūra nepārsniegtu 325 K (52 °C);

| 2.1.62. | “iespiešanās daļa (PF)” ir novirze no nemetāna nošķīrēja ideālās funkcionēšanas (sk. nemetāna nošķīrēja pārveidošanas lietderības koeficientu E). Ideāla nemetāna nošķīrēja metāna iespiešanās daļa būtu PFCH4
  no 1,000 (tas ir, metāna pārveidošanas lietderības koeficients ECH4
  no 0), iespiešanās daļa attiecībā uz visiem pārējiem ogļūdeņražiem būtu 0,000, ko atspoguļo PFC2H6
  (tas ir, etāna pārveidošanas lietderības koeficients EC2H6
  no 1). Sasaiste ir:

  un ; |
| --- | --- |

2.1.62.

“iespiešanās daļa (PF)” ir novirze no nemetāna nošķīrēja ideālās funkcionēšanas (sk. nemetāna nošķīrēja pārveidošanas lietderības koeficientu E). Ideāla nemetāna nošķīrēja metāna iespiešanās daļa būtu PFCH4
  no 1,000 (tas ir, metāna pārveidošanas lietderības koeficients ECH4
  no 0), iespiešanās daļa attiecībā uz visiem pārējiem ogļūdeņražiem būtu 0,000, ko atspoguļo PFC2H6
  (tas ir, etāna pārveidošanas lietderības koeficients EC2H6
  no 1). Sasaiste ir:

Formula un Formula;

| 2.1.63. | “procentuālā slodze” ir iegūstamā maksimālā griezes momenta attiecība pret motora apgriezienu skaitu; |
| --- | --- |

2.1.63.

“procentuālā slodze” ir iegūstamā maksimālā griezes momenta attiecība pret motora apgriezienu skaitu;

| 2.1.64. | “periodiska (vai neregulāra) reģenerācija” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas reģenerācijas process, kas parasti periodiski atkārtojas vienu reizi mazāk nekā 100 normālās motora ekspluatācijas stundās. Reģenerācijas cikla laikā emisijas robežvērtības var pārsniegt; |
| --- | --- |

2.1.64.

“periodiska (vai neregulāra) reģenerācija” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas reģenerācijas process, kas parasti periodiski atkārtojas vienu reizi mazāk nekā 100 normālās motora ekspluatācijas stundās. Reģenerācijas cikla laikā emisijas robežvērtības var pārsniegt;

| 2.1.65. | “laišana tirgū” ir darbība, kad ražojumus, uz kuriem attiecas šie noteikumi, par samaksu vai bez tās dara pieejamus tās valsts tirgū, kura piemēro šos noteikumus, izplatīšanai un/vai izmantošanai valstī; |
| --- | --- |

2.1.65.

“laišana tirgū” ir darbība, kad ražojumus, uz kuriem attiecas šie noteikumi, par samaksu vai bez tās dara pieejamus tās valsts tirgū, kura piemēro šos noteikumus, izplatīšanai un/vai izmantošanai valstī;

| 2.1.66. | “zonde” ir pirmā pārvades caurules sadaļa, kas novada paraugu uz nākamo komponentu paraugu ņemšanas sistēmā; |
| --- | --- |

2.1.66.

“zonde” ir pirmā pārvades caurules sadaļa, kas novada paraugu uz nākamo komponentu paraugu ņemšanas sistēmā;

| 2.1.67. | “PTFE” ir politetrafluoretilēns (zināms kā teflonsTM); |
| --- | --- |

2.1.67.

“PTFE” ir politetrafluoretilēns (zināms kā teflonsTM);

| 2.1.68. | “pakāpenisks vienmērīgs modālais testa cikls” ir testa cikls ar secīgiem vienmērīgiem motora testa režīmiem ar definētu griešanās ātrumu un griezes momenta kritērijiem katrā režīmā un definētu griešanās ātrumu un griezes pakāpēm šo režīmu starplaikos; |
| --- | --- |

2.1.68.

“pakāpenisks vienmērīgs modālais testa cikls” ir testa cikls ar secīgiem vienmērīgiem motora testa režīmiem ar definētu griešanās ātrumu un griezes momenta kritērijiem katrā režīmā un definētu griešanās ātrumu un griezes pakāpēm šo režīmu starplaikos;

| 2.1.69. | “nominālais apgriezienu skaits” ir maksimālais apgriezienu skaits pie pilnas slodzes, ko pieļauj regulators, kā norādījis ražotājs, vai, ja šāda regulatora nav, tad apgriezienu skaits, pie kāda motors darbojas ar maksimālo jaudu, kā norādījis ražotājs; |
| --- | --- |

2.1.69.

“nominālais apgriezienu skaits” ir maksimālais apgriezienu skaits pie pilnas slodzes, ko pieļauj regulators, kā norādījis ražotājs, vai, ja šāda regulatora nav, tad apgriezienu skaits, pie kāda motors darbojas ar maksimālo jaudu, kā norādījis ražotājs;

| 2.1.70. | “reaģents” ir jebkura izmantojama vai neatgūstama viela, kas vajadzīga un ko izmanto, lai nodrošinātu efektīvu izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas darbību; |
| --- | --- |

2.1.70.

“reaģents” ir jebkura izmantojama vai neatgūstama viela, kas vajadzīga un ko izmanto, lai nodrošinātu efektīvu izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas darbību;

| 2.1.71. | “reģenerācija” ir pasākums, kura laikā mainās emisiju līmeņi, kamēr tiek atiestatīta pēcapstrādes darbība. Var notikt divu veidu reģenerācija: nepārtraukta reģenerācija (sk. 4.B pielikuma 6.6.1. punktu) un periodiska (neregulāra) reģenerācija (sk. 4.B pielikuma 6.6.2. punktu); |
| --- | --- |

2.1.71.

“reģenerācija” ir pasākums, kura laikā mainās emisiju līmeņi, kamēr tiek atiestatīta pēcapstrādes darbība. Var notikt divu veidu reģenerācija: nepārtraukta reģenerācija (sk. 4.B pielikuma 6.6.1. punktu) un periodiska (neregulāra) reģenerācija (sk. 4.B pielikuma 6.6.2. punktu);

| 2.1.72. | “reakcijas laiks” ir laika starpība starp mērāmā komponenta izmaiņām atskaites punktā un sistēmas reakciju par 90 % no galīgā nolasījuma (t90), parauga ņemšanas zondi definējot kā atskaites punktu, ja mērītā komponenta izmaiņa ir vismaz 60 % no pilnas skalas un noteikts, ka ierīces gāzu maiņai nodrošina gāzu maiņu ātrāk nekā 0,1 sekundē. Sistēmas reakcijas laiku veido sistēmas aiztures laiks un sistēmas pieauguma laiks; |
| --- | --- |

2.1.72.

“reakcijas laiks” ir laika starpība starp mērāmā komponenta izmaiņām atskaites punktā un sistēmas reakciju par 90 % no galīgā nolasījuma (t90), parauga ņemšanas zondi definējot kā atskaites punktu, ja mērītā komponenta izmaiņa ir vismaz 60 % no pilnas skalas un noteikts, ka ierīces gāzu maiņai nodrošina gāzu maiņu ātrāk nekā 0,1 sekundē. Sistēmas reakcijas laiku veido sistēmas aiztures laiks un sistēmas pieauguma laiks;

| 2.1.73. | “pieauguma laiks” ir laika starpība starp 10 % un 90 % no galīgā nolasījuma reakcijas (t
  90
  – t
  10
  ); |
| --- | --- |

2.1.73.

“pieauguma laiks” ir laika starpība starp 10 % un 90 % no galīgā nolasījuma reakcijas (t
  90
  – t
  10
  );

| 2.1.74. | “skenēšanas instruments” ir ārēja testēšanas iekārta, ko izmanto standartizētai ārpus tehnikas saziņai ar NCD sistēmu; |
| --- | --- |

2.1.74.

“skenēšanas instruments” ir ārēja testēšanas iekārta, ko izmanto standartizētai ārpus tehnikas saziņai ar NCD sistēmu;

| 2.1.75. | “ekspluatācijas stundu uzkrāšana” ir vecošanas cikls un nostrādājuma uzkrāšanas periods, lai noteiktu pasliktināšanās koeficientus motoru pēcapstrādes sistēmas saimei; |
| --- | --- |

2.1.75.

“ekspluatācijas stundu uzkrāšana” ir vecošanas cikls un nostrādājuma uzkrāšanas periods, lai noteiktu pasliktināšanās koeficientus motoru pēcapstrādes sistēmas saimei;

| 2.1.76. | “kopīgs atmosfēras spiediena mērītājs” ir atmosfēras spiediena mērītājs, kura sniegtos rezultātus izmanto kā atmosfēras spiedienu attiecībā uz visu testa iekārtu, kurā ir vairākas dinamometra testēšanas telpas; |
| --- | --- |

2.1.76.

“kopīgs atmosfēras spiediena mērītājs” ir atmosfēras spiediena mērītājs, kura sniegtos rezultātus izmanto kā atmosfēras spiedienu attiecībā uz visu testa iekārtu, kurā ir vairākas dinamometra testēšanas telpas;

| 2.1.77. | “kopīgs mitruma mērījums” ir mitruma mērījums, ko izmanto kā mitrumu visai testa iekārtai, kurā ir vairākas dinamometra testēšanas telpas; |
| --- | --- |

2.1.77.

“kopīgs mitruma mērījums” ir mitruma mērījums, ko izmanto kā mitrumu visai testa iekārtai, kurā ir vairākas dinamometra testēšanas telpas;

| 2.1.78. | “standartizēt” nozīmē pielāgot instrumentu, lai tas pareizi reaģētu uz kalibrēšanas standartu, kas atspoguļo no 75 % līdz 100 % no maksimālās vērtības instrumenta diapazonā vai paredzamajos lietošanas nosacījumos; |
| --- | --- |

2.1.78.

“standartizēt” nozīmē pielāgot instrumentu, lai tas pareizi reaģētu uz kalibrēšanas standartu, kas atspoguļo no 75 % līdz 100 % no maksimālās vērtības instrumenta diapazonā vai paredzamajos lietošanas nosacījumos;

| 2.1.79. | “standartgāze” ir attīrīts gāzu maisījums, ko izmanto gāzes analizatoru standartizēšanai. Standartgāzes atbilst 9.5.1. punkta specifikācijām. Jāņem vērā, ka kalibrēšanas gāzes un standartgāzes ir kvalitatīvi identiskas, bet atšķiras to galvenā funkcija. Dažādas gāzu analizatoru un paraugu apstrādes komponentu veiktspējas pārbaudes var attiekties uz kalibrēšanas gāzēm vai standartgāzēm; |
| --- | --- |

2.1.79.

“standartgāze” ir attīrīts gāzu maisījums, ko izmanto gāzes analizatoru standartizēšanai. Standartgāzes atbilst 9.5.1. punkta specifikācijām. Jāņem vērā, ka kalibrēšanas gāzes un standartgāzes ir kvalitatīvi identiskas, bet atšķiras to galvenā funkcija. Dažādas gāzu analizatoru un paraugu apstrādes komponentu veiktspējas pārbaudes var attiekties uz kalibrēšanas gāzēm vai standartgāzēm;

| 2.1.80. | “raksturīgās emisijas” ir masas emisijas, kas izteiktas g/kWh; |
| --- | --- |

2.1.80.

“raksturīgās emisijas” ir masas emisijas, kas izteiktas g/kWh;

| 2.1.81. | “atsevišķs” nozīmē neatkarīgs un attiecas uz elementu, kas var eksistēt atsevišķi; |
| --- | --- |

2.1.81.

“atsevišķs” nozīmē neatkarīgs un attiecas uz elementu, kas var eksistēt atsevišķi;

| 2.1.82. | “stacionārs stāvoklis” attiecas uz emisiju testiem, kuru laikā motora griešanās ātrums un slodze tiek uzturēta galīgas nosacīti konstantu vērtību kopas ietvaros. Diskrētā režīma testi vai pakāpeniska modālā cikla testi ir stacionāra stāvokļa testi; |
| --- | --- |

2.1.82.

“stacionārs stāvoklis” attiecas uz emisiju testiem, kuru laikā motora griešanās ātrums un slodze tiek uzturēta galīgas nosacīti konstantu vērtību kopas ietvaros. Diskrētā režīma testi vai pakāpeniska modālā cikla testi ir stacionāra stāvokļa testi;

| 2.1.83. | “stehiometrisks” attiecas uz tādu konkrētu gaisa un degvielas attiecību, ka, ja degviela pilnīgi oksidētos, nerastos degvielas vai skābekļa pārpalikums; |
| --- | --- |

2.1.83.

“stehiometrisks” attiecas uz tādu konkrētu gaisa un degvielas attiecību, ka, ja degviela pilnīgi oksidētos, nerastos degvielas vai skābekļa pārpalikums;

| 2.1.84. | “uzglabāšanas vide” ir daļiņu filtrs, paraugu maiss vai jebkurš cits glabāšanas līdzeklis, ko izmanto paraugu ņemšanai pa partijām; |
| --- | --- |

2.1.84.

“uzglabāšanas vide” ir daļiņu filtrs, paraugu maiss vai jebkurš cits glabāšanas līdzeklis, ko izmanto paraugu ņemšanai pa partijām;

| 2.1.85. | “testa (vai darba) cikls” ir secīgi testēšanas punkti, katrs ar noteiktu apgriezienu skaitu un griezes momentu motora vienmērīgas darbības režīmā vai pārejas ekspluatācijas apstākļos. Darba cikli ir norādīti 5. pielikumā. Vienu darba ciklu var veidot viens vai vairāki testa intervāli; |
| --- | --- |

2.1.85.

“testa (vai darba) cikls” ir secīgi testēšanas punkti, katrs ar noteiktu apgriezienu skaitu un griezes momentu motora vienmērīgas darbības režīmā vai pārejas ekspluatācijas apstākļos. Darba cikli ir norādīti 5. pielikumā. Vienu darba ciklu var veidot viens vai vairāki testa intervāli;

| 2.1.86. | “testa intervāls” ir laiks, kurā nosaka īpatnējo emisiju. Gadījumā, ja darba cikla laikā notiek vairāki testa intervāli, noteikumos var norādīt papildu aprēķinus, ar kuru palīdzību novērtē un apvieno rezultātus, lai iegūtu saliktās vērtības salīdzināšanai ar piemērojamajām emisiju robežvērtībām; |
| --- | --- |

2.1.86.

“testa intervāls” ir laiks, kurā nosaka īpatnējo emisiju. Gadījumā, ja darba cikla laikā notiek vairāki testa intervāli, noteikumos var norādīt papildu aprēķinus, ar kuru palīdzību novērtē un apvieno rezultātus, lai iegūtu saliktās vērtības salīdzināšanai ar piemērojamajām emisiju robežvērtībām;

| 2.1.87. | “tolerance” ir intervāls, kurā atrodas 95 % konkrēta daudzuma reģistrēto vērtību kopu, 5 % reģistrēto vērtību atšķiras no tolerances intervāla. Norādītās reģistrēšanas frekvences un laika intervālus izmanto, lai noteiktu, vai daudzums atbilst piemērojamajai tolerancei; |
| --- | --- |

2.1.87.

“tolerance” ir intervāls, kurā atrodas 95 % konkrēta daudzuma reģistrēto vērtību kopu, 5 % reģistrēto vērtību atšķiras no tolerances intervāla. Norādītās reģistrēšanas frekvences un laika intervālus izmanto, lai noteiktu, vai daudzums atbilst piemērojamajai tolerancei;

| 2.1.88. | “kopējie ogļūdeņraži (THC)” ir kopējā organisko savienojumu masa, ko nosaka, izmantojot kopējo ogļūdeņražu daudzuma noteikšanai paredzēto procedūru un to izsakot kā ogļūdeņražus ar ūdeņraža un oglekļa masas attiecību 1,85:1; |
| --- | --- |

2.1.88.

“kopējie ogļūdeņraži (THC)” ir kopējā organisko savienojumu masa, ko nosaka, izmantojot kopējo ogļūdeņražu daudzuma noteikšanai paredzēto procedūru un to izsakot kā ogļūdeņražus ar ūdeņraža un oglekļa masas attiecību 1,85:1;

| 2.1.89. | “transformācijas laiks” ir laika starpība starp izmaiņu komponentā, ko mēra atsauces punktā, un sistēmas reakciju 50 % apjomā no galīgā nolasījuma (t
  50
  ) vērtības, paraugu ņemšanas zondi definējot kā atsauces punktu. Transformācijas laiku izmanto dažādu mērinstrumentu signālu saskaņošanai. Skatīt 3.1. attēlu; |
| --- | --- |

2.1.89.

“transformācijas laiks” ir laika starpība starp izmaiņu komponentā, ko mēra atsauces punktā, un sistēmas reakciju 50 % apjomā no galīgā nolasījuma (t
  50
  ) vērtības, paraugu ņemšanas zondi definējot kā atsauces punktu. Transformācijas laiku izmanto dažādu mērinstrumentu signālu saskaņošanai. Skatīt 3.1. attēlu;

| 2.1.90. | “īslaicīgs testa cikls” ir testa cikls ar secīgiem normalizētiem apgriezieniem un griezes momenta vērtībām, kas laika gaitā samērā strauji mainās (NRTC); |
| --- | --- |

2.1.90.

“īslaicīgs testa cikls” ir testa cikls ar secīgiem normalizētiem apgriezieniem un griezes momenta vērtībām, kas laika gaitā samērā strauji mainās (NRTC);

| 2.1.91. | “tipa apstiprinājums” ir motora tipa apstiprinājums attiecībā uz tā emisijām, ko mēra saskaņā ar šajos noteikumos paredzētajām procedūrām; |
| --- | --- |

2.1.91.

“tipa apstiprinājums” ir motora tipa apstiprinājums attiecībā uz tā emisijām, ko mēra saskaņā ar šajos noteikumos paredzētajām procedūrām;

| 2.1.92. | “atjaunināšana–reģistrēšana” attiecas uz biežumu, kādā analizators sniedz jaunas aktuālās vērtības; |
| --- | --- |

2.1.92.

“atjaunināšana–reģistrēšana” attiecas uz biežumu, kādā analizators sniedz jaunas aktuālās vērtības;

| 2.1.93. | “lietošanas laiks” ir atbilstošs attāluma un/vai laika periods, kurā jānodrošina atbilstība attiecīgajiem gāzveida un daļiņu emisijas ierobežojumiem; |
| --- | --- |

2.1.93.

“lietošanas laiks” ir atbilstošs attāluma un/vai laika periods, kurā jānodrošina atbilstība attiecīgajiem gāzveida un daļiņu emisijas ierobežojumiem;

| 2.1.94. | “mainīga ātruma motors” ir motors, kas nav pastāvīga ātruma motors; |
| --- | --- |

2.1.94.

“mainīga ātruma motors” ir motors, kas nav pastāvīga ātruma motors;

| 2.1.95. | “pārbaude” ir mērīšanas sistēmas rezultātu pārbaude, lai noteiktu, vai tie atbilst piemēroto etalonsignālu kopai attiecībā uz vienu vai vairākām iepriekš noteiktām pieņemamības robežvērtībām. Atšķirība no “kalibrēšanas”; |
| --- | --- |

2.1.95.

“pārbaude” ir mērīšanas sistēmas rezultātu pārbaude, lai noteiktu, vai tie atbilst piemēroto etalonsignālu kopai attiecībā uz vienu vai vairākām iepriekš noteiktām pieņemamības robežvērtībām. Atšķirība no “kalibrēšanas”;

| 2.1.96. | “uz nulli” nozīmē instrumenta pielāgošanu, lai tas sniegtu nulles reakciju uz nulles kalibrēšanas standartu, piemēram, attīrītu slāpekli vai attīrītu gaisu, emisijas sastāvdaļu koncentrācijas noteikšanai; |
| --- | --- |

2.1.96.

“uz nulli” nozīmē instrumenta pielāgošanu, lai tas sniegtu nulles reakciju uz nulles kalibrēšanas standartu, piemēram, attīrītu slāpekli vai attīrītu gaisu, emisijas sastāvdaļu koncentrācijas noteikšanai;

| 2.1.97. | “nulles gāze” ir gāze, kas analizatorā sniedz nulles reakciju. Tā var būt attīrīts slāpeklis, attīrīts gaiss, attīrīta slāpekļa un attīrīta gaisa apvienojums. |
| --- | --- |

2.1.97.

“nulles gāze” ir gāze, kas analizatorā sniedz nulles reakciju. Tā var būt attīrīts slāpeklis, attīrīts gaiss, attīrīta slāpekļa un attīrīta gaisa apvienojums.

1. attēls

Sistēmas reakcijas noteikšana: aiztures laiks (2.1.17. punkts), reakcijas laiks (2.1.72. punkts), pieauguma laiks (2.1.73. punkts) un transformācijas laiks (2.1.89. punkts)

Image

2.2.   Simboli un saīsinājumi

2.2.1.   Simboli

Simbolu skaidrojumi ir sniegti attiecīgi 4.A pielikuma 1.4. punktā un 4.B pielikuma 3.2. punktā.

2.2.2.   Ķīmisko vielu simboli un saīsinājumi

Ar: Argons

C1: Vienam oglekļa atomam ekvivalents ogļūdeņradis

CH4: Metāns

C2H6: Etāns

C3H8: Propāns

CO: Oglekļa monoksīds

CO2: Oglekļa dioksīds

DOP: Dioktilftalāts

H: Atomārais ūdeņradis

H2: Molekulārais ūdeņradis

HC: Ogļūdeņradis

H2O: Ūdens

He: Hēlijs

N2: Molekulārais slāpeklis

NMHC: Nemetāna ogļūdeņraži

NOx: Slāpekļa oksīdi

NO: Slāpekļa oksīds

NO2: Slāpekļa dioksīds

O2: Skābeklis

PM: Cietās daļiņas

PTFE: Politetrafluoretilēns

S: Sērs

THC: Kopējie ogļūdeņraži

2.2.3.   Saīsinājumi

ASTM: Amerikas Materiālu un izmēģinājumu biedrība

BMD: Maisa mazais atšķaidītājs

BSFC: Īpatnējais degvielas patēriņš

CFV: Kritiskās plūsmas Venturi caurule

CI: Kompresijaizdedze

CLD: Hemiluminiscences detektors

CVS: Konstanta tilpuma mērītājs

DeNOx: NOx pēcapstrādes sistēma

DF: Pasliktināšanās koeficients

ECM: Elektroniskās kontroles modulis

EFC: Elektroniskā plūsmas kontrole

EGR: Izplūdes gāzu recirkulācija

FID: Liesmas jonizācijas detektors

GC: Gāzu hromatogrāfs

HCLD: Sildāms hemiluminiscences detektors

HFID: Sildāms liesmas jonizācijas detektors

IBP: Sākotnējā viršanas temperatūra

ISO: Starptautiskā Standartizācijas organizācija

LPG: Sašķidrinātā naftas gāze

NDIR: Nedispersīvs infrasarkanais (analizators)

NDUV: Nedispersīvs ultravioletais (analizators)

NIST: ASV Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts

NMC: Nemetāna nošķīrējs

PDP: Pozitīva darba tilpuma sūknis

%FS: Procenti no pilnas skalas

PFD: Daļējas plūsmas atšķaidīšana

PFS: Daļējas plūsmas sistēma

PTFE: Politetrafluoretilēns (zināms kā teflonsTM)

RMC: Pakāpenisks modālais cikls

RMS: Vidējā kvadrātiskā vērtība

RTD: Pretestības temperatūras detektors

SAE: Automobiļu inženieru apvienība

SSV: Zemskaņas Venturi caurule

UCL: Augstākā uzticamības robežvērtība

UFM: Ultraskaņas plūsmas mērītājs

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Motora kā atsevišķas tehniskās vienības apstiprinājuma pieteikums

| 3.1.1. | Pieteikumu motora vai motoru saimes apstiprinājumam attiecībā uz gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju līmeni iesniedz motora ražotājs vai pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.1.

Pieteikumu motora vai motoru saimes apstiprinājumam attiecībā uz gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju līmeni iesniedz motora ražotājs vai pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.1.2. | Pieteikumam pievieno turpmāk uzskaitītos dokumentus trijos eksemplāros un norādīto informāciju.
  Motora tipa apraksts, kurā iekļauta šo noteikumu 1.A pielikumā norādītā informācija un attiecīgā gadījumā — informācija par motoru saimi, kā norādīts šo noteikumu 1.B pielikumā. |
| --- | --- |

3.1.2.

Pieteikumam pievieno turpmāk uzskaitītos dokumentus trijos eksemplāros un norādīto informāciju.

Motora tipa apraksts, kurā iekļauta šo noteikumu 1.A pielikumā norādītā informācija un attiecīgā gadījumā — informācija par motoru saimi, kā norādīts šo noteikumu 1.B pielikumā.

| 3.1.3. | Motoru, kas atbilst 1.A pielikumā aprakstītajiem motora tipa parametriem, iesniedz par 5. punktā noteikto apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam. Ja tehniskais dienests nosaka, ka iesniegtais motors nav pilnībā raksturīgs 1.A pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai motoru saimei, saskaņā ar 5. punktu testam iesniedz citu vai nepieciešamības gadījumā papildu motoru. |
| --- | --- |

3.1.3.

Motoru, kas atbilst 1.A pielikumā aprakstītajiem motora tipa parametriem, iesniedz par 5. punktā noteikto apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam. Ja tehniskais dienests nosaka, ka iesniegtais motors nav pilnībā raksturīgs 1.A pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai motoru saimei, saskaņā ar 5. punktu testam iesniedz citu vai nepieciešamības gadījumā papildu motoru.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Ja motors, kas atbilstīgi šo noteikumu 3.1. punktam iesniegts apstiprināšanai, atbilst turpmākajā 5.2. punktā norādītajām prasībām, šā motora tipam vai motoru saimei piešķir apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.1.

Ja motors, kas atbilstīgi šo noteikumu 3.1. punktam iesniegts apstiprināšanai, atbilst turpmākajā 5.2. punktā norādītajām prasībām, šā motora tipam vai motoru saimei piešķir apstiprinājumu.

| 4.2. | Apstiprinājuma numuru piešķir katram apstiprinātajam tipam vai saimei. Tā pirmie divi cipari norāda šajos noteikumos ieviesto grozījumu sēriju atbilstoši jaunākajiem būtiskajiem tehniskajiem grozījumiem, kas izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nepiešķir tādu pašu numuru citam motora tipam vai saimei. |
| --- | --- |

4.2.

Apstiprinājuma numuru piešķir katram apstiprinātajam tipam vai saimei. Tā pirmie divi cipari norāda šajos noteikumos ieviesto grozījumu sēriju atbilstoši jaunākajiem būtiskajiem tehniskajiem grozījumiem, kas izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nepiešķir tādu pašu numuru citam motora tipam vai saimei.

| 4.3. | Paziņojumu par apstiprinājumu, paplašinājumu vai apstiprinājuma atteikumu motora tipam vai saimei saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā. Norāda tipa testos iegūtās vērtības. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojumu par apstiprinājumu, paplašinājumu vai apstiprinājuma atteikumu motora tipam vai saimei saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā. Norāda tipa testos iegūtās vērtības.

| 4.4. | Katram motoram, kas atbilst motora tipam vai saimei, kura apstiprināta atbilstīgi šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:






  4.4.1. | aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Katram motoram, kas atbilst motora tipam vai saimei, kura apstiprināta atbilstīgi šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

4.4.1.

aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2);

| 4.4.2. | šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.4.1. punktā raksturotā apļa; |
| --- | --- |

4.4.2.

šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.4.1. punktā raksturotā apļa;

| 4.4.3. | papildu simbols, ko veido divi burti, no kuriem pirmais ir burts no “D” līdz “R”, norādot emisiju līmeni (5.2.1. punkts), kuram atbilstīgi apstiprināts motors vai motoru saime, bet otrais ir burts “A”, ja motoru saime ir sertificēta darbībai ar mainīgu apgriezienu skaitu, vai burts “B”, ja motoru saime ir sertificēta darbībai ar nemainīgu apgriezienu skaitu; |
| --- | --- |

4.4.3.

papildu simbols, ko veido divi burti, no kuriem pirmais ir burts no “D” līdz “R”, norādot emisiju līmeni (5.2.1. punkts), kuram atbilstīgi apstiprināts motors vai motoru saime, bet otrais ir burts “A”, ja motoru saime ir sertificēta darbībai ar mainīgu apgriezienu skaitu, vai burts “B”, ja motoru saime ir sertificēta darbībai ar nemainīgu apgriezienu skaitu;

| 4.5. | Ja motors atbilst apstiprinātajam tipam vai saimei saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kura piešķīra apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un visu to noteikumu papildu simbolus, ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķīrusi apstiprinājumu, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.2. punktā noteiktā simbola. |
| --- | --- |

4.5.

Ja motors atbilst apstiprinātajam tipam vai saimei saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kura piešķīra apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un visu to noteikumu papildu simbolus, ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķīrusi apstiprinājumu, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.2. punktā noteiktā simbola.

| 4.6. | Apstiprinājuma marķējumu novieto uz apstiprinātā tipa ražotāja piestiprinātās datu plāksnītes vai tās tuvumā. |
| --- | --- |

4.6.

Apstiprinājuma marķējumu novieto uz apstiprinātā tipa ražotāja piestiprinātās datu plāksnītes vai tās tuvumā.

| 4.7. | Šo noteikumu 3. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri. |
| --- | --- |

4.7.

Šo noteikumu 3. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri.

| 4.8. | Uz motora, kas apstiprināts kā tehniska vienība, papildus apstiprinājuma marķējumam ir jābūt:






  4.8.1. | motora ražotāja preču zīmei vai tirdzniecības nosaukumam; |
| --- | --- | --- |

4.8.

Uz motora, kas apstiprināts kā tehniska vienība, papildus apstiprinājuma marķējumam ir jābūt:

4.8.1.

motora ražotāja preču zīmei vai tirdzniecības nosaukumam;

| 4.8.2. | motora kodam, ko piešķir ražotājs; |
| --- | --- |

4.8.2.

motora kodam, ko piešķir ražotājs;

| 4.9. | šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam. |
| --- | --- |

4.9.

šim marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam.

5.   SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI

5.1.   Vispārīga informācija

Komponentus, kas ietekmē gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju, izstrādā, konstruē un samontē tā, lai nodrošinātu, ka motors parastos ekspluatācijas apstākļos, neraugoties uz iespējamajām vibrācijām, atbilst šo noteikumu prasībām.

5.1.1.   Ražotāja veiktie tehniskie pasākumi ir tādi, kas nodrošina, ka minētās izplūdes emisijas atbilstīgi šiem noteikumiem tiek efektīvi ierobežotas visā motora normālās izmantošanas laikā parastos ekspluatācijas apstākļos. Uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas:

| a) | ja attiecīgi ir nodrošināta atbilstība 5.2.1. un 7.2.2.1. punktā noteiktajām prasībām, |
| --- | --- |

a)

ja attiecīgi ir nodrošināta atbilstība 5.2.1. un 7.2.2.1. punktā noteiktajām prasībām,

| b) | ja attiecībā uz L un turpmāko jaudas diapazonu motoriem ir nodrošināta atbilstība 5.3. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

b)

ja attiecībā uz L un turpmāko jaudas diapazonu motoriem ir nodrošināta atbilstība 5.3. punktā noteiktajām prasībām.

5.1.2.   Attiecībā uz H un turpmāko jaudas diapazonu motoriem ražotājs saskaņā ar 8. pielikumu pierāda motora un attiecīgā gadījumā pēcapstrādes iekārtas ilgizturību.

5.1.3.   Pēc zināma motora darbības laika ir pieļaujama ar emisiju saistītu komponentu sistemātiska aizstāšana. Jebkuru motora komponentu vai sistēmu pielāgošanu, labošanu, demontāžu, tīrīšanu vai aizvietošanu, ko veic regulāri, lai novērstu motora disfunkciju, veic tikai tādā mērā, kas ir tehnoloģiski vajadzīgs, lai nodrošinātu pienācīgu emisijas kontroles sistēmas darbību. Attiecīgi plānotas apkopes prasības iekļauj klienta rokasgrāmatā un apstiprina pirms apstiprinājuma piešķiršanas. Attiecībā uz L un turpmāko jaudas diapazonu motoriem iekļauj papildu informāciju atbilstīgi 5.3.3. punktā izklāstītajām prasībām.

5.1.4.   Attiecīgo rokasgrāmatas fragmentu attiecībā uz pēcapstrādes iekārtas(-u) apkopi/aizstāšanu iekļauj informācijas dokumentā, kā paredzēts šo noteikumu 1.A pielikuma papildinājumos.

5.2.   Specifikācijas saistībā ar piesārņotāju emisijām

Gāzveida un daļiņveida komponentus no testēšanai iesniegtā motora mēra, attiecībā uz jaudas diapazoniem līdz P izmantojot 4.A pielikumā aprakstītās metodes un attiecībā uz Q un R jaudas diapazoniem — 4.B pielikumā aprakstītās metodes. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar tipa apstiprinātājas iestādes piekrišanu 4. B pielikumā aprakstītās metodes var izmantot jaudas diapazoniem līdz P.

5.2.1.   Iegūtās oglekļa monoksīda emisijas, ogļūdeņražu emisijas, slāpekļa oksīdu emisijas un cieto daļiņu emisijas nepārsniedz turpmāk tabulā norādīto apjomu.

| Jaudas diapazons | Lietderīgā jauda
  (P)
  (kW) | Oglekļa monoksīds
  (CO)
  (g/kWh) | Ogļūdeņraži
  (HC)
  (g/kWh) | Slāpekļa oksīdi
  (NOx)
  (g/kWh) | Cietās daļiņas
  (PM)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | 3,5 | 1,0 | 6,0 | 0,2 |
| F | 75 ≤ P < 130 | 5,0 | 1,0 | 6,0 | 0,3 |
| G | 37 ≤ P < 75 | 5,0 | 1,3 | 7,0 | 0,4 |
| D | 18 ≤ P < 37 | 5,5 | 1,5 | 8,0 | 0,8 |
| | Lietderīgā jauda
  (P)
  (kW) | Oglekļa monoksīds
  (CO)
  (g/kWh) | Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa
  (HC + NOx)
  (g/kWh) | | Cietās daļiņas
  (PM)
  (g/kWh) |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | 3,5 | 4,0 | | 0,2 |
| I | 75 ≤ P < 130 | 5,0 | 4,0 | | 0,3 |
| J | 37 ≤ P < 75 | 5,0 | 4,7 | | 0,4 |
| K | 19 ≤ P < 37 | 5,5 | 7,5 | | 0,6 |
| | Lietderīgā jauda
  (P)
  (kW) | Oglekļa monoksīds
  (CO)
  (g/kWh) | Ogļūdeņraži
  (HC)
  (g/kWh) | Slāpekļa oksīdi
  (NOx)
  (g/kWh) | Cietās daļiņas
  (PM)
  (g/kWh) |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | 3,5 | 0,19 | 2,0 | 0,025 |
| M | 75 ≤ P < 130 | 5,0 | 0,19 | 3,3 | 0,025 |
| N | 56 ≤ P < 75 | 5,0 | 0,19 | 3,3 | 0,025 |
| | | | Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa
  (HC + NOx)
  (g/kWh) | |
| P | 37 ≤ P < 56 | 5,0 | 4,7 | 0,025 |
| | Lietderīgā jauda
  (P)
  (kW) | Oglekļa monoksīds
  (CO)
  (g/kWh) | Ogļūdeņraži
  (HC)
  (g/kWh) | Slāpekļa oksīdi
  (NOx)
  (g/kWh) | Cietās daļiņas
  (PM)
  (g/kWh) |
| Q | 130 ≤ P ≤ 560 | 3,5 | 0,19 | 0,4 | 0,025 |
| R | 56 ≤ P < 130 | 5,0 | 0,19 | 0,4 | 0,025 |

Jaudas diapazons

Lietderīgā jauda

(P)

(kW)

Oglekļa monoksīds

(CO)

(g/kWh)

Ogļūdeņraži

(HC)

(g/kWh)

Slāpekļa oksīdi

(NOx)

(g/kWh)

Cietās daļiņas

(PM)

(g/kWh)

E

130 ≤ P ≤ 560

3,5

1,0

6,0

0,2

F

75 ≤ P < 130

5,0

1,0

6,0

0,3

G

37 ≤ P < 75

5,0

1,3

7,0

0,4

D

18 ≤ P < 37

5,5

1,5

8,0

0,8

Lietderīgā jauda

(P)

(kW)

Oglekļa monoksīds

(CO)

(g/kWh)

Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa

(HC + NOx)

(g/kWh)

Cietās daļiņas

(PM)

(g/kWh)

H

130 ≤ P ≤ 560

3,5

4,0

0,2

I

75 ≤ P < 130

5,0

4,0

0,3

J

37 ≤ P < 75

5,0

4,7

0,4

K

19 ≤ P < 37

5,5

7,5

0,6

Lietderīgā jauda

(P)

(kW)

Oglekļa monoksīds

(CO)

(g/kWh)

Ogļūdeņraži

(HC)

(g/kWh)

Slāpekļa oksīdi

(NOx)

(g/kWh)

Cietās daļiņas

(PM)

(g/kWh)

L

130 ≤ P ≤ 560

3,5

0,19

2,0

0,025

M

75 ≤ P < 130

5,0

0,19

3,3

0,025

N

56 ≤ P < 75

5,0

0,19

3,3

0,025

Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa

(HC + NOx)

(g/kWh)

P

37 ≤ P < 56

5,0

4,7

0,025

Lietderīgā jauda

(P)

(kW)

Oglekļa monoksīds

(CO)

(g/kWh)

Ogļūdeņraži

(HC)

(g/kWh)

Slāpekļa oksīdi

(NOx)

(g/kWh)

Cietās daļiņas

(PM)

(g/kWh)

Q

130 ≤ P ≤ 560

3,5

0,19

0,4

0,025

R

56 ≤ P < 130

5,0

0,19

0,4

0,025

Robežvērtībās jaudas diapazoniem H līdz R iekļauj atbilstīgi 8. pielikumam aprēķinātos pasliktināšanās koeficientus.

5.2.2.   Ja atbilstīgi 1.B pielikumā sniegtajai definīcijai viena motoru saime aptver vairāk nekā vienu jaudas diapazonu, atskaites motora (tipa apstiprinājuma) un visu attiecīgajā saimē (COP) ietilpstošo motoru tipu emisiju vērtības atbilst stingrākām augstāka jaudas diapazona prasībām.

5.2.3.   Papildus piemēro šādas prasības:

| a) | ilgizturības prasības, kas noteiktas šo noteikumu 8. pielikumā; |
| --- | --- |

a)

ilgizturības prasības, kas noteiktas šo noteikumu 8. pielikumā;

| b) | noteikumus par motora kontroles diapazonu, kas paredzēti šo noteikumu 5.3.5. punktā, — tikai Q un R jaudas diapazonu motoru testiem; |
| --- | --- |

b)

noteikumus par motora kontroles diapazonu, kas paredzēti šo noteikumu 5.3.5. punktā, — tikai Q un R jaudas diapazonu motoru testiem;

| c) | prasības par CO2 paziņošanu, kas noteiktas 10. pielikuma 1. papildinājumā (testiem saskaņā ar šo noteikumu 4.A pielikumu) vai 10. pielikuma 2. papildinājumā (testiem saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikumu); |
| --- | --- |

c)

prasības par CO2 paziņošanu, kas noteiktas 10. pielikuma 1. papildinājumā (testiem saskaņā ar šo noteikumu 4.A pielikumu) vai 10. pielikuma 2. papildinājumā (testiem saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikumu);

| d) | prasības, kas noteiktas 5.3. punktā elektroniski kontrolējamiem L līdz R jaudas diapazona motoriem. |
| --- | --- |

d)

prasības, kas noteiktas 5.3. punktā elektroniski kontrolējamiem L līdz R jaudas diapazona motoriem.

5.3.   Tipa apstiprinājuma prasības jaudas diapazoniem L līdz R

5.3.1.   Šo punktu piemēro, lai apstiprinātu tipu elektroniski vadāmu motoru, kuros izmanto elektronisko vadību, tipa apstiprinājumiem, lai noteiktu degvielas iesmidzināšanas daudzumu un brīdi (turpmāk “motors”). Šo punktu piemēro neatkarīgi no tehnoloģijas, kas izmantota šādos motoros, lai nodrošinātu atbilstību šo noteikumu 5.2.1. punktā noteiktajām emisijas robežvērtībām.

5.3.2.   Vispārīgās prasības

5.3.2.1.   Prasības emisijas kontroles pamatstratēģijai

5.3.2.1.1.   Emisijas kontroles pamatstratēģiju, kas ir aktīva visā motora apgriezienu skaita un griezes momenta diapazonā, konstruē tā, lai nodrošinātu motora atbilstību šo noteikumu prasībām.

5.3.2.1.2.   Ir aizliegta jebkāda emisijas kontroles pamatstratēģija, kura var nošķirt motora darbību standartizētā tipa apstiprinājuma testā un citos darbības apstākļos un kura tādēļ var samazināt emisijas kontroles līmeni, kad motors nedarbojas apstākļos, kas pilnībā iekļauti tipa apstiprinājuma testa procedūrā.

5.3.2.2.   Prasības papildu emisijas kontroles stratēģijai

5.3.2.2.1.   Papildu emisijas kontroles stratēģiju var izmantot motorā vai visurgājējā tehnikā, ja papildu emisijas kontroles stratēģija, kad tā ir aktivizēta, maina emisijas kontroles pamatstratēģiju, reaģējot uz īpašu apkārtējās vides un/vai ekspluatācijas apstākļu kopumu, bet pastāvīgi nesamazina emisijas kontroles sistēmas efektivitāti.

| a) | Ja papildu emisijas kontroles stratēģija ir aktivizēta tipa apstiprināšanas testa laikā, 5.3.2.2.2. un 5.3.2.2.3. punktu nepiemēro. |
| --- | --- |

a)

Ja papildu emisijas kontroles stratēģija ir aktivizēta tipa apstiprināšanas testa laikā, 5.3.2.2.2. un 5.3.2.2.3. punktu nepiemēro.

| b) | Ja papildu emisijas kontroles stratēģija nav aktivizēta tipa apstiprināšanas testa laikā, ir jāpierāda, ka papildu emisijas kontroles stratēģija darbojas tikai tik ilgi, cik nepieciešams 5.3.2.2.3. punktā minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

b)

Ja papildu emisijas kontroles stratēģija nav aktivizēta tipa apstiprināšanas testa laikā, ir jāpierāda, ka papildu emisijas kontroles stratēģija darbojas tikai tik ilgi, cik nepieciešams 5.3.2.2.3. punktā minēto mērķu sasniegšanai.

5.3.2.2.2.   Kontroles nosacījumi, kas piemērojami jaudas diapazoniem no L līdz P un jaudas diapazoniem no Q līdz R, ir šādi:

| a) | kontroles nosacījumi motoriem ar jaudas diapazoniem no L līdz P:






  i) | augstums nepārsniedz 1 000 metrus (vai līdzvērtīgu atmosfēras spiedienu 90 kPa); |
| --- | --- | --- |

a)

kontroles nosacījumi motoriem ar jaudas diapazoniem no L līdz P:

i)

augstums nepārsniedz 1 000 metrus (vai līdzvērtīgu atmosfēras spiedienu 90 kPa);

| ii) | vides temperatūra ir no 275 K līdz 303 K (no 2 °C līdz 30 °C); |
| --- | --- |

ii)

vides temperatūra ir no 275 K līdz 303 K (no 2 °C līdz 30 °C);

| iii) | motora dzeses šķidruma temperatūra pārsniedz 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

iii)

motora dzeses šķidruma temperatūra pārsniedz 343 K (70 °C).

Ja papildu emisijas kontroles stratēģija tiek aktivizēta, kad motors darbojas i), ii) un iii) punktā noteiktajos kontroles nosacījumos, stratēģiju aktivizē tikai izņēmuma gadījumos;

| b) | kontroles nosacījumi motoriem ar jaudas diapazoniem no Q līdz R:






  i) | atmosfēras spiediens 82,5 kPa vai lielāks; |
| --- | --- | --- |

b)

kontroles nosacījumi motoriem ar jaudas diapazoniem no Q līdz R:

i)

atmosfēras spiediens 82,5 kPa vai lielāks;

| ii) | apkārtējās vides temperatūra ir šādā diapazonā:






  — | 266 K (-7 °C) vai augstāka; |
| --- | --- | --- |

ii)

apkārtējās vides temperatūra ir šādā diapazonā:

—

266 K (-7 °C) vai augstāka;

| — | mazāka vai vienāda ar temperatūru, kas noteikta pēc šāda vienādojuma pie noteiktā atmosfēras spiediena: , kur: Tc ir aprēķinātā apkārtējās vides temperatūra, K; un pb ir atmosfēras spiediens, kPa; |
| --- | --- |

—

mazāka vai vienāda ar temperatūru, kas noteikta pēc šāda vienādojuma pie noteiktā atmosfēras spiediena: Formula, kur: Tc ir aprēķinātā apkārtējās vides temperatūra, K; un pb ir atmosfēras spiediens, kPa;

| iii) | motora dzesētāja temperatūra augstāka par 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

iii)

motora dzesētāja temperatūra augstāka par 343 K (70 °C).

Ja papildu emisijas kontroles stratēģija ir aktivizēta, kad motors darbojas atbilstoši i), ii) un iii) punktā noteiktajiem kontroles nosacījumiem, stratēģiju aktivizē tikai tad, ja pierāda, ka tas ir nepieciešams 5.3.2.2.3. punktā paredzētajiem mērķiem, un ja to apstiprina tipa apstiprinātāja iestāde;

| c) | darbināšana aukstā temperatūrā
  Atkāpjoties no b) punktā noteiktajām prasībām, papildu emisijas kontroles stratēģiju var izmantot motoram, kas aprīkots ar izplūdes gāzu recirkulācijas sistēmu (EGR) un kura jaudas diapazons ir no Q līdz R, ja apkartējās vides temperatūra ir zemāka par 275 K (2 °C) un ja ir izpildīts viens no šādiem diviem kritērijiem:






  i) | temperatūra ieplūdes kolektorā ir mazāka vai vienāda ar temperatūru, kas noteikta ar šādu vienādojumu:

  , kur: IMTc ir aprēķinātā temperatūra ieplūdes kolektorā, K; un PIM ir absolūtais spiediens ieplūdes kolektorā, izteikts kPa; |
| --- | --- | --- |

c)

darbināšana aukstā temperatūrā

Atkāpjoties no b) punktā noteiktajām prasībām, papildu emisijas kontroles stratēģiju var izmantot motoram, kas aprīkots ar izplūdes gāzu recirkulācijas sistēmu (EGR) un kura jaudas diapazons ir no Q līdz R, ja apkartējās vides temperatūra ir zemāka par 275 K (2 °C) un ja ir izpildīts viens no šādiem diviem kritērijiem:

i)

Formula

| ii) | motora dzesētāja temperatūra ir mazāka vai vienāda ar temperatūru, kas noteikta ar šādu vienādojumu:

  , kur: ECTc ir aprēķinātā motora dzesētāja temperatūra, K; un PIM ir absolūtais spiediens ieplūdes kolektorā, izteikts kPa. |
| --- | --- |

ii)

Formula

5.3.2.2.3.   Papildu emisijas kontroles stratēģiju var aktivizēt jo īpaši šādiem mērķiem:

| a) | ar signāliem no transportlīdzekļa, lai aizsargātu no bojājuma motoru (ietverot arī gaisa apstrādes ierīces aizsardzību) un/vai visurgājēju tehniku, kurai motors uzstādīts; |
| --- | --- |

a)

ar signāliem no transportlīdzekļa, lai aizsargātu no bojājuma motoru (ietverot arī gaisa apstrādes ierīces aizsardzību) un/vai visurgājēju tehniku, kurai motors uzstādīts;

| b) | ekspluatācijas drošības apsvērumu dēļ; |
| --- | --- |

b)

ekspluatācijas drošības apsvērumu dēļ;

| c) | pārāk lielas emisijas novēršanai aukstās palaides vai iesildīšanas laikā, apturēšanas laikā; |
| --- | --- |

c)

pārāk lielas emisijas novēršanai aukstās palaides vai iesildīšanas laikā, apturēšanas laikā;

| d) | ja to izmanto nolūkā kompensēt viena reglamentētā piesārņotāja kontroli īpašos apkārtējās vides vai ekspluatācijas apstākļos, lai kontrolētu visus pārējos attiecīgā motora reglamentētos piesārņotājus atļautajās emisijas ierobežojumu robežās. Mērķis ir kompensēt dabiskas izcelsmes parādību ietekmi tādā veidā, kas pietiekami kontrolētu visas emisijas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

d)

ja to izmanto nolūkā kompensēt viena reglamentētā piesārņotāja kontroli īpašos apkārtējās vides vai ekspluatācijas apstākļos, lai kontrolētu visus pārējos attiecīgā motora reglamentētos piesārņotājus atļautajās emisijas ierobežojumu robežās. Mērķis ir kompensēt dabiskas izcelsmes parādību ietekmi tādā veidā, kas pietiekami kontrolētu visas emisijas sastāvdaļas.

5.3.2.2.4.   Tipa apstiprināšanas testa laikā ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, ka jebkādas papildu emisijas stratēģijas darbība atbilst 5.3.2.2. punkta noteikumiem. Pierādīšana ietver 5.3.2.3. punktā minētās dokumentācijas novērtēšanu.

5.3.2.2.5.   Ir aizliegts darbināt jebkādu papildu emisijas kontroles stratēģiju, kura neatbilst 5.3.2.2. punktam.

5.3.2.3.   Dokumentācijas prasības

5.3.2.3.1.   Ražotājs, iesniedzot tehniskajam dienestam tipa apstiprinājuma pieteikumu, kopā ar to iesniedz informācijas mapi, pēc kuras var spriest par jebkuru konstrukcijas elementu, emisijas kontroles stratēģiju un līdzekļiem, ar ko papildu stratēģija tieši vai netieši kontrolē izejas parametrus. Informācijas mapei ir divas daļas:

| a) | dokumentu paketē, kas pievienota tipa apstiprinājuma pieteikumam, iekļauj emisijas kontroles stratēģijas pilnu aprakstu. Sniedz pierādījumus tam, ka identificēta visa matricas pieļautā izvade, kas iegūta no atsevišķo vienību ievades kontroles diapazona. Šie pierādījumi jāpievieno informācijas mapei atbilstīgi 1.A pielikumam; |
| --- | --- |

a)

dokumentu paketē, kas pievienota tipa apstiprinājuma pieteikumam, iekļauj emisijas kontroles stratēģijas pilnu aprakstu. Sniedz pierādījumus tam, ka identificēta visa matricas pieļautā izvade, kas iegūta no atsevišķo vienību ievades kontroles diapazona. Šie pierādījumi jāpievieno informācijas mapei atbilstīgi 1.A pielikumam;

| b) | papildu materiālā, ko iesniedz tehniskajam dienestam, bet ko nepievieno tipa apstiprinājuma pieteikumam, ietver visus parametrus, kurus maina kāda papildu emisijas kontroles stratēģija, un robežnosacījumus, ar kādiem šī stratēģija darbojas, jo īpaši:






  i) | aprakstu par vadības loģiku, kontroles secību un pārslēgšanas punktiem visos ekspluatācijas režīmos degvielas padeves un citām galvenajām sistēmām, kuru rezultāts ir efektīva emisiju kontrole (tādām kā izplūdes gāzu recirkulācijas sistēma (EGR) vai reaģenta dozēšana); |
| --- | --- | --- |

b)

papildu materiālā, ko iesniedz tehniskajam dienestam, bet ko nepievieno tipa apstiprinājuma pieteikumam, ietver visus parametrus, kurus maina kāda papildu emisijas kontroles stratēģija, un robežnosacījumus, ar kādiem šī stratēģija darbojas, jo īpaši:

i)

aprakstu par vadības loģiku, kontroles secību un pārslēgšanas punktiem visos ekspluatācijas režīmos degvielas padeves un citām galvenajām sistēmām, kuru rezultāts ir efektīva emisiju kontrole (tādām kā izplūdes gāzu recirkulācijas sistēma (EGR) vai reaģenta dozēšana);

| ii) | pamatojumu par jebkuras motoram uzstādītas papildu emisijas kontroles stratēģijas lietojumu, šim pamatojumam pievienojot materiālu un testa datus, ar ko pierāda ietekmi uz izplūdes gāzu emisiju. Šis pamatojums var pamatoties uz testa rezultātiem, rūpīgu inženiertehnisko analīzi vai arī uz abiem šiem elementiem; |
| --- | --- |

ii)

pamatojumu par jebkuras motoram uzstādītas papildu emisijas kontroles stratēģijas lietojumu, šim pamatojumam pievienojot materiālu un testa datus, ar ko pierāda ietekmi uz izplūdes gāzu emisiju. Šis pamatojums var pamatoties uz testa rezultātiem, rūpīgu inženiertehnisko analīzi vai arī uz abiem šiem elementiem;

| iii) | detalizētu aprakstu par algoritmiem vai sensoriem (attiecīgā gadījumā), ko izmanto, lai identificētu, analizētu vai diagnosticētu NOx kontroles sistēmas nepareizu darbību; |
| --- | --- |

iii)

detalizētu aprakstu par algoritmiem vai sensoriem (attiecīgā gadījumā), ko izmanto, lai identificētu, analizētu vai diagnosticētu NOx kontroles sistēmas nepareizu darbību;

| iv) | pielaides, ko izmanto, lai izpildītu 5.3.3.7.2. punkta prasības neatkarīgi no izmantotajiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

iv)

pielaides, ko izmanto, lai izpildītu 5.3.3.7.2. punkta prasības neatkarīgi no izmantotajiem līdzekļiem.

5.3.2.3.2.   Papildu materiāls, kas minēts 5.3.2.3.1. punkta b) apakšpunktā, ir jāapstrādā stingri konfidenciāli. To iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pēc pieprasījuma. Tipa apstiprinātāja iestāde apstrādā šo informāciju kā konfidenciālu.

5.3.3.   Prasības NOx kontroles pasākumiem attiecībā uz motoriem ar jaudas diapazoniem no L līdz P

5.3.3.1.   Ražotājs iesniedz sīku informāciju par NOx kontroles pasākumu funkcionālajiem ekspluatācijas parametriem, izmantojot dokumentus, kas minēti 1.A pielikuma 1. papildinājuma 2. punktā un 3. papildinājuma 2. punktā.

5.3.3.2.   Ja emisijas kontroles sistēmai nepieciešams reaģents, ražotājs 1.A pielikuma 1. papildinājuma 2.2.1.13. punktā un 3. papildinājuma 3.2.1.13. punktā norāda šā reaģenta īpašības, tostarp reaģenta tipu un informāciju par koncentrāciju, kad reaģents ir šķīdumā, prasības darba temperatūrai un atsauces uz starptautiskajiem standartiem attiecībā uz sastāvu un kvalitāti.

5.3.3.3.   Motora emisijas kontroles stratēģija darbojas līgumslēdzēju pušu teritorijā visos parastajos vides apstākļos un jo īpaši zemās apkārtējās temperatūrās.

5.3.3.4.   Ražotājs pierāda, ka, izmantojot reaģentu, amonjaka emisijas vidējā vērtība piemērojamā emisiju testa cikla laikā, lai saņemtu tipa apstiprinājumu, nepārsniedz 25 ppm.

5.3.3.5.   Ja visurgājējai tehnikai ir uzstādītas vai pievienotas atsevišķas reaģenta tvertnes, ir jānodrošina līdzekļi tvertnē esošā reaģenta parauga ņemšanai. Parauga ņemšanas vieta ir viegli pieejama, neizmantojot īpašus instrumentus vai ierīces.

5.3.3.6.   Ekspluatācijas un tehniskās apkopes prasības

5.3.3.6.1.   Atbilstīgi 5.1.3. punktam tipa apstiprinājumu piešķir ar nosacījumu, ka ikvienam visurgājējas tehnikas vadītājam tiek nodrošinātas rakstiskas instrukcijas, kurās ietverta šāda informācija:

| a) | detalizēti brīdinājumi, kas skaidro iespējamos darbības traucējumus, kurus rada uzstādītā motora nepareiza darbināšana, ekspluatācija vai tehniskā apkope, un kam pievienoti piemēroti labošanas pasākumi; |
| --- | --- |

a)

detalizēti brīdinājumi, kas skaidro iespējamos darbības traucējumus, kurus rada uzstādītā motora nepareiza darbināšana, ekspluatācija vai tehniskā apkope, un kam pievienoti piemēroti labošanas pasākumi;

| b) | detalizēti brīdinājumi par nepareizu mehānisma ekspluatāciju, kas var izraisīt motora darbības traucējumus; brīdinājumiem pievienoti piemēroti labošanas pasākumi; |
| --- | --- |

b)

detalizēti brīdinājumi par nepareizu mehānisma ekspluatāciju, kas var izraisīt motora darbības traucējumus; brīdinājumiem pievienoti piemēroti labošanas pasākumi;

| c) | informācija par pareizu reaģenta lietošanu, kam pievienota instrukcija par reaģenta uzpildīšanu tehniskās apkopes intervālu starplaikā; |
| --- | --- |

c)

informācija par pareizu reaģenta lietošanu, kam pievienota instrukcija par reaģenta uzpildīšanu tehniskās apkopes intervālu starplaikā;

| d) | skaidrs brīdinājums, ka tipa apstiprinājuma sertifikāts, kas izsniegts attiecīgajam motora tipam, ir derīgs tikai tad, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  i) | motoru darbina, ekspluatē un tehniski apkopj saskaņā ar sniegtajām instrukcijām; |
| --- | --- | --- |

d)

skaidrs brīdinājums, ka tipa apstiprinājuma sertifikāts, kas izsniegts attiecīgajam motora tipam, ir derīgs tikai tad, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

i)

motoru darbina, ekspluatē un tehniski apkopj saskaņā ar sniegtajām instrukcijām;

| ii) | lai novērstu nepareizu darbību, ekspluatāciju vai tehnisko apkopi, tiek veikti tūlītēji pasākumi saskaņā ar labošanas pasākumiem, kas norādīti a) un b) apakšpunktā minētajos brīdinājumos; |
| --- | --- |

ii)

lai novērstu nepareizu darbību, ekspluatāciju vai tehnisko apkopi, tiek veikti tūlītēji pasākumi saskaņā ar labošanas pasākumiem, kas norādīti a) un b) apakšpunktā minētajos brīdinājumos;

| iii) | nav notikusi tīša nepareiza motora lietošana, jo īpaši, deaktivizējot vai neveicot tehnisko apkopi EGR vai reaģenta dozēšanas sistēmai. |
| --- | --- |

iii)

nav notikusi tīša nepareiza motora lietošana, jo īpaši, deaktivizējot vai neveicot tehnisko apkopi EGR vai reaģenta dozēšanas sistēmai.

Instrukcijas sagatavojamas skaidrā un netehniskā stilā tajā pašā valodā, kādā rakstīta vadītāja rokasgrāmata par visurgājēju tehniku vai motoru.

5.3.3.7.   Reaģenta kontrole (vajadzības gadījumā)

5.3.3.7.1.   Saskaņā ar 6.1. punktu tipa apstiprinājumu piešķir ar nosacījumu, ka atbilstīgi visurgājējas tehnikas konfigurācijai tiek nodrošināti indikatori vai citi piemēroti līdzekļi, kas informē vadītāju:

| a) | par atlikušo reaģenta daudzumu reaģenta tvertnē; ar papildu īpašu signālu informē, kad atlikušais reaģenta daudzums ir mazāks nekā 10 % no tvertnes ietilpības; |
| --- | --- |

a)

par atlikušo reaģenta daudzumu reaģenta tvertnē; ar papildu īpašu signālu informē, kad atlikušais reaģenta daudzums ir mazāks nekā 10 % no tvertnes ietilpības;

| b) | ja reaģenta tvertne ir tukša vai gandrīz tukša; |
| --- | --- |

b)

ja reaģenta tvertne ir tukša vai gandrīz tukša;

| c) | ja reaģents tvertnē neatbilst īpašībām, kuras norādītas un ierakstītas 1.A pielikuma 1. papildinājuma 2.2.1.13. punktā un 3. papildinājuma 2.2.1.13. punktā saskaņā ar uzstādītajiem novērtēšanas līdzekļiem; |
| --- | --- |

c)

ja reaģents tvertnē neatbilst īpašībām, kuras norādītas un ierakstītas 1.A pielikuma 1. papildinājuma 2.2.1.13. punktā un 3. papildinājuma 2.2.1.13. punktā saskaņā ar uzstādītajiem novērtēšanas līdzekļiem;

| d) | ja reaģenta pievadīšana tiek pārtraukta, reaģējot uz motora darbības apstākļiem, kuros dozēšana nav nepieciešama, un šo pārtraukšanu neietekmē motora ECU vai dozēšanas kontrolieris, ar nosacījumu, ka par šiem darbības apstākļiem ir informēta tipa apstiprinātāja iestāde. |
| --- | --- |

d)

ja reaģenta pievadīšana tiek pārtraukta, reaģējot uz motora darbības apstākļiem, kuros dozēšana nav nepieciešama, un šo pārtraukšanu neietekmē motora ECU vai dozēšanas kontrolieris, ar nosacījumu, ka par šiem darbības apstākļiem ir informēta tipa apstiprinātāja iestāde.

5.3.3.7.2.   Pēc ražotāja izvēles prasības attiecībā uz reaģenta atbilstību paziņotajām īpašībām un ar tām saistīto NOx emisijas pielaidi tiek izpildītas ar vienu no turpmākajiem līdzekļiem:

| a) | tieši līdzekļi, piemēram, reaģenta kvalitātes sensora izmantošana; |
| --- | --- |

a)

tieši līdzekļi, piemēram, reaģenta kvalitātes sensora izmantošana;

| b) | netieši līdzekļi, piemēram, NOx sensora izmantošana izplūdes gāzēs, lai novērtētu reaģenta efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

netieši līdzekļi, piemēram, NOx sensora izmantošana izplūdes gāzēs, lai novērtētu reaģenta efektivitāti;

| c) | jebkādi citi līdzekļi ar nosacījumu, ka rezultāts ir vismaz tikpat efektīvs kā rezultāts, ko var panākt, izmantojot a) un b) apakšpunktā minētos līdzekļus, un ka ir ievērotas šī punkta galvenās prasības. |
| --- | --- |

c)

jebkādi citi līdzekļi ar nosacījumu, ka rezultāts ir vismaz tikpat efektīvs kā rezultāts, ko var panākt, izmantojot a) un b) apakšpunktā minētos līdzekļus, un ka ir ievērotas šī punkta galvenās prasības.

5.3.4.   Prasības NOx kontroles pasākumiem attiecībā uz motoriem ar jaudas diapazoniem no Q līdz R

5.3.4.1.   Ražotājs iesniedz sīku informāciju par NOx kontroles pasākumu funkcionālajiem ekspluatācijas parametriem, izmantojot dokumentus, kas minēti 1.A pielikuma 1. papildinājuma 2. punktā un 1.A pielikuma 3. papildinājuma 2. punktā.

5.3.4.2.   Motora emisijas kontroles stratēģija darbojas līgumslēdzēju pušu teritorijā visos parastajos vides apstākļos un jo īpaši zemās apkārtējās temperatūrās. Šī prasība neaprobežojas ar nosacījumiem, saskaņā ar kuriem jāizmanto bāzes emisijas kontroles stratēģija, kā norādīts 5.3.2.2.2. punktā.

5.3.4.3.   Ja tiek izmantots reaģents, ražotājs demonstrē, ka amonjaka emisijas vidējā vērtība, veicot tipa apstiprināšanas procedūru, NRTC vai NRSC (visurgājējas tehnikas motora tests stacionārā fāzē) siltās palaišanas ciklā nepārsniedz 10 ppm.

5.3.4.4.   Ja visurgājējai tehnikai ir uzstādītas vai pievienotas reaģenta tvertnes, ir jānodrošina līdzekļi tvertnē esošā reaģenta parauga ņemšanai. Parauga ņemšanas vietai ir jābūt viegli pieejamai, neizmantojot īpašus instrumentus vai ierīces.

5.3.4.5.   Atbilstīgi 6.1. punktam tipa apstiprinājumu piešķir ar nosacījumu, ka:

| a) | visiem visurgājējas tehnikas vadītājiem tiek nodrošinātas rakstiskas apkopes instrukcijas, kas norādītas šo noteikumu 9. pielikumā; |
| --- | --- |

a)

visiem visurgājējas tehnikas vadītājiem tiek nodrošinātas rakstiskas apkopes instrukcijas, kas norādītas šo noteikumu 9. pielikumā;

| b) | oriģinālo iekārtu ražotājiem (OEM) tiek nodrošināti dokumenti par motora uzstādīšanu, ieskaitot emisijas kontroles sistēmu, kas ir daļa no apstiprinātā motora tipa; |
| --- | --- |

b)

oriģinālo iekārtu ražotājiem (OEM) tiek nodrošināti dokumenti par motora uzstādīšanu, ieskaitot emisijas kontroles sistēmu, kas ir daļa no apstiprinātā motora tipa;

| c) | OEM tiek nodrošinātas instrukcijas attiecībā uz vadītāja brīdināšanas sistēmu, sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, un (ja piemērojams) aizsardzību pret reaģenta sasalšanu; |
| --- | --- |

c)

OEM tiek nodrošinātas instrukcijas attiecībā uz vadītāja brīdināšanas sistēmu, sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, un (ja piemērojams) aizsardzību pret reaģenta sasalšanu;

| d) | tiek piemēroti šo noteikumu 9. pielikumā paredzētie noteikumi par vadītāja instruēšanu, uzstādīšanas dokumentiem, vadītāja brīdināšanas sistēmu, sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, un aizsardzību pret reaģenta sasalšanu. |
| --- | --- |

d)

tiek piemēroti šo noteikumu 9. pielikumā paredzētie noteikumi par vadītāja instruēšanu, uzstādīšanas dokumentiem, vadītāja brīdināšanas sistēmu, sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, un aizsardzību pret reaģenta sasalšanu.

5.3.5.   Kontroles lauks jaudas diapazoniem no Q līdz R

Motoriem ar jaudas diapazoniem no Q līdz R emisijas paraugs, kas ņemts kontroles laukā, kurš definēts 5.3.5. punktā, nedrīkst pārsniegt vairāk par 100 procentiem emisijas robežvērtības, kas iekļautas šo noteikumu 5.2.1. punktā.

5.3.5.1.   Demonstrēšanas prasības

Tehniskais dienests pēc gadījuma principa izvēlas līdz trim slodzes un ātruma punktiem testēšanai kontroles laukumā. Tehniskais dienests pēc gadījuma principa nosaka arī šo testa punktu secību. Testu veic saskaņā ar NRSC pamatprasībām, tomēr katru testa punktu novērtē atsevišķi. Katrs testa punkts atbilst robežvērtībām, kas noteiktas 5.3.5. punktā.

5.3.5.2.   Testa prasības

Testu veic šādi:

| a) | testu veic nekavējoties pēc diskrētā režīma testa cikliem, kā aprakstīts šo noteikumu 4.B pielikuma 7.8.1.2. punkta a)–e) apakšpunktā, bet pirms pēctesta procedūras saskaņā ar f) apakšpunktu, vai pēc pakāpenisko modālo ciklu (RMC) testa saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikuma 7.8.2.2. punkta a)–d) apakšpunktu, bet pirms pēctesta procedūras(-ām) saskaņā ar e) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

testu veic nekavējoties pēc diskrētā režīma testa cikliem, kā aprakstīts šo noteikumu 4.B pielikuma 7.8.1.2. punkta a)–e) apakšpunktā, bet pirms pēctesta procedūras saskaņā ar f) apakšpunktu, vai pēc pakāpenisko modālo ciklu (RMC) testa saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikuma 7.8.2.2. punkta a)–d) apakšpunktu, bet pirms pēctesta procedūras(-ām) saskaņā ar e) apakšpunktu;

| b) | testus veic, kā paredzēts šo noteikumu 4.B pielikuma 7.8.1.2. punkta b)–e) apakšpunktā, izmantojot vairāku filtru metodi (viens filtrs katram testa punktam) katram no trijiem izvēlētajiem testa punktiem; |
| --- | --- |

b)

testus veic, kā paredzēts šo noteikumu 4.B pielikuma 7.8.1.2. punkta b)–e) apakšpunktā, izmantojot vairāku filtru metodi (viens filtrs katram testa punktam) katram no trijiem izvēlētajiem testa punktiem;

| c) | aprēķina konkrēto emisijas vērtību (g/kWh) katram testa punktam; |
| --- | --- |

c)

aprēķina konkrēto emisijas vērtību (g/kWh) katram testa punktam;

| d) | emisijas vērtības var aprēķināt uz molārās bāzes, izmantojot šo noteikumu A.7 papildinājumu, vai uz masas bāzes, izmantojot šo noteikumu A.8 papildinājumu, tomēr tām jāatbilst metodei, ko izmanto diskrētam režīmam vai RMC testam; |
| --- | --- |

d)

emisijas vērtības var aprēķināt uz molārās bāzes, izmantojot šo noteikumu A.7 papildinājumu, vai uz masas bāzes, izmantojot šo noteikumu A.8 papildinājumu, tomēr tām jāatbilst metodei, ko izmanto diskrētam režīmam vai RMC testam;

| e) | gāzveida emisijas summas aprēķināšanai Nmode uzstāda uz “1” un izmanto svēruma koeficientu 1; |
| --- | --- |

e)

gāzveida emisijas summas aprēķināšanai Nmode uzstāda uz “1” un izmanto svēruma koeficientu 1;

| f) | daļiņveida emisijas aprēķināšanai izmanto vairāku filtru metodi, un summas aprēķināšanai Nmode uzstāda uz “1” un izmanto svēruma koeficientu 1. |
| --- | --- |

f)

daļiņveida emisijas aprēķināšanai izmanto vairāku filtru metodi, un summas aprēķināšanai Nmode uzstāda uz “1” un izmanto svēruma koeficientu 1.

5.3.5.3.   Kontroles lauka prasības

5.3.5.3.1.   Motora kontroles lauks

Kontroles lauku (sk. 2. attēlu) nosaka šādi:

apgriezienu skaita lauks: apgriezienu skaits A līdz lielam apgriezienu skaitam,

kur:

Formula.

Izmanto augstu apgriezienu skaitu un zemu apgriezienu skaitu, kas definēts šo noteikumu 4.B pielikumā.

Ja izmērītais apgriezienu skaits ir ±3 procentu robežās no ražotāja deklarētā motora apgriezienu skaita, izmanto deklarēto motora apgriezienu skaitu. Ja kāda testa apgriezienu skaita pielaide ir pārsniegta, tad izmanto izmērīto motora apgriezienu skaitu.

5.3.5.3.2.   Šādus motora darbības apstākļus neietver testēšanā:

| a) | punktus zem 30 procentiem maksimālā griezes momenta; |
| --- | --- |

a)

punktus zem 30 procentiem maksimālā griezes momenta;

| b) | punktus zem 30 procentiem maksimālās jaudas. |
| --- | --- |

b)

punktus zem 30 procentiem maksimālās jaudas.

Ražotājs var pieprasīt tehniskajam dienestam sertifikācijas / tipa apstiprināšanas testos izslēgt no kontroles lauka dažus 5.5.1. un 5.5.2. punktā definētos ekspluatācijas punktus. Tehniskais dienests var atļaut tos izslēgt, ja ražotājs var uzskatāmi pierādīt, ka motors nekādā tehnikas kombinācijā nevar darboties šādos punktos.

2. attēls

Kontroles lauks

Image

5.3.6.   Kartera gāzu emisijas pārbaude motoriem ar jaudas diapazonu no Q līdz R

5.3.6.1.   Kartera emisija nedrīkst izplūst tieši atmosfērā, izņemot 5.3.6.3. punktā aprakstīto gadījumu.

5.3.6.2.   Motori visā ekspluatācijas laikā pēc izvadīšanas caur pēcapstrādes ierīci drīkst novadīt kartera emisiju izpūtējā.

5.3.6.3.   Kartera emisija no motoriem, kas aprīkoti ar turbokompresoriem, sūkņiem, turbopūti vai gaisa kompresoriem, var izplūst atmosfērā. Šajā gadījumā kartera emisiju pievieno izplūdes gāzu emisijai (fiziski vai matemātiski) visu emisijas testu laikā saskaņā šo noteikumu 4.B pielikuma 6.10. punktu.

5.4.   Motora jaudas kategorijas izvēle

5.4.1.   Lai noteiktu šo noteikumu 1.1. un 1.2. punktā definēto motoru ar mainīgu apgriezienu skaitu atbilstību emisijas robežvērtībām, kas minētas šo noteikumu 5.2.1. punktā, tos iedala jaudas diapazonos, balstoties uz lietderīgās jaudas augstāko vērtību, kas mērīta saskaņā šo noteikumu 2.1.49. punktu.

5.4.2.   Pārējiem motoru veidiem izmanto nominālo lietderīgo jaudu.

6.   UZSTĀDĪŠANA TRANSPORTLĪDZEKLĪ

| 6.1. | Uzstādot motoru transportlīdzeklī, nodrošina atbilstību turpmāk norādītajiem parametriem attiecībā uz motora apstiprinājumu. |
| --- | --- |

6.1.

Uzstādot motoru transportlīdzeklī, nodrošina atbilstību turpmāk norādītajiem parametriem attiecībā uz motora apstiprinājumu.

| 6.1.1. | Ieplūdes retinājums nedrīkst pārsniegt retinājumu, kas apstiprinātam motoram noteikts šo noteikumu 1.A pielikuma 1. vai 3. papildinājumā atkarībā no konkrētā gadījuma. |
| --- | --- |

6.1.1.

Ieplūdes retinājums nedrīkst pārsniegt retinājumu, kas apstiprinātam motoram noteikts šo noteikumu 1.A pielikuma 1. vai 3. papildinājumā atkarībā no konkrētā gadījuma.

| 6.1.2. | Izplūdes pretspiediens nedrīkst pārsniegt pretspiedienu, kas apstiprinātam motoram noteikts šo noteikumu 1.A pielikuma 1. vai 3. papildinājumā atkarībā no konkrētā gadījuma. |
| --- | --- |

6.1.2.

Izplūdes pretspiediens nedrīkst pārsniegt pretspiedienu, kas apstiprinātam motoram noteikts šo noteikumu 1.A pielikuma 1. vai 3. papildinājumā atkarībā no konkrētā gadījuma.

| 6.1.3. | Vadītāju attiecīgā gadījumā informē par reaģenta kontroli atbilstīgi šo noteikumu 5.3.3.7.1. punktā vai 9. pielikumā sniegtajām norādēm, ja piemērojams. |
| --- | --- |

6.1.3.

Vadītāju attiecīgā gadījumā informē par reaģenta kontroli atbilstīgi šo noteikumu 5.3.3.7.1. punktā vai 9. pielikumā sniegtajām norādēm, ja piemērojams.

| 6.1.4. | OEM tiek iesniegti uzstādīšanas dokumenti un norādījumi, kas paredzēti 5.3.4.5. punktā, ja piemērojams. |
| --- | --- |

6.1.4.

OEM tiek iesniegti uzstādīšanas dokumenti un norādījumi, kas paredzēti 5.3.4.5. punktā, ja piemērojams.

7.   RAŽOJUMU ATBILSTĪBA

| 7.1. | Ražojumu atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot turpmāk norādītās prasības. |
| --- | --- |

7.1.

Ražojumu atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot turpmāk norādītās prasības.

| 7.2. | Tipa apstiprinātāja iestāde, kura izsniegusi apstiprinājumu, var jebkurā laikā pārbaudīt katrā ražotnē izmantotās atbilstības kontroles metodes. |
| --- | --- |

7.2.

Tipa apstiprinātāja iestāde, kura izsniegusi apstiprinājumu, var jebkurā laikā pārbaudīt katrā ražotnē izmantotās atbilstības kontroles metodes.

| 7.2.1. | Katrā pārbaudē pārbaudītājam uzrāda testu žurnālus un ražojumu kontroles ierakstus. |
| --- | --- |

7.2.1.

Katrā pārbaudē pārbaudītājam uzrāda testu žurnālus un ražojumu kontroles ierakstus.

| 7.2.2. | Ja kvalitātes līmenis izrādās neapmierinošs vai ja šķiet vajadzīgs pārbaudīt saskaņā ar 5.2. punktu uzrādīto datu pareizību, rīkojas, kā aprakstīts turpmāk tekstā.






  7.2.2.1. | No ražošanas sērijas ņem motoru un pakļauj 4.A pielikumā vai 4.B pielikumā aprakstītajam testam saskaņā ar 5.2. punktu. Iegūtās oglekļa oksīda, ogļūdeņražu, slāpekļa oksīdu un daļiņu emisijas nedrīkst pārsniegt 5.2.1. punkta tabulā atzīmētos daudzumus saskaņā ar 5.2.2. punktu. |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

Ja kvalitātes līmenis izrādās neapmierinošs vai ja šķiet vajadzīgs pārbaudīt saskaņā ar 5.2. punktu uzrādīto datu pareizību, rīkojas, kā aprakstīts turpmāk tekstā.

7.2.2.1.

No ražošanas sērijas ņem motoru un pakļauj 4.A pielikumā vai 4.B pielikumā aprakstītajam testam saskaņā ar 5.2. punktu. Iegūtās oglekļa oksīda, ogļūdeņražu, slāpekļa oksīdu un daļiņu emisijas nedrīkst pārsniegt 5.2.1. punkta tabulā atzīmētos daudzumus saskaņā ar 5.2.2. punktu.

| 7.2.2.2. | Ja no ražošanas sērijas ņemtais motors neatbilst 7.2.2.1. punkta prasībām, ražotājs var lūgt izdarīt mērījumus tādas pašas specifikācijas motoru paraugam, kas ir ņemts no šīs sērijas un ietver sākotnēji ņemto motoru. Ražotājs nosaka parauga lielumu n, vienojoties ar tehnisko dienestu. Motoru, kas nav sākotnēji ņemtais motors, testē. No parauga iegūto rezultātu aritmētisko vidējo

  nosaka katram piesārņotājam. Sērijas produkciju uzskata par atbilstīgu, ja ir izpildīts šāds nosacījums:
  ,
  kur:

  ,
  kur: | x ir jebkurš no atsevišķajiem rezultātiem, kas iegūts paraugam n; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.2.

Formula

Formula,

kur:

Formula,

kur:

x ir jebkurš no atsevišķajiem rezultātiem, kas iegūts paraugam n;

| | l ir katrai attiecīgai piesārņojošai vielai 5.2.1. punktā noteiktais robežlielums; |
| --- | --- |

l ir katrai attiecīgai piesārņojošai vielai 5.2.1. punktā noteiktais robežlielums;

| | k ir statistiskais koeficients, kas ir atkarīgs no n un dots šajā tabulā:














  n | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| k | 0,973 | 0,613 | 0,489 | 0,421 | 0,376 | 0,342 | 0,317 | 0,296 | 0,279 |
| n | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| k | 0,265 | 0,253 | 0,242 | 0,233 | 0,224 | 0,216 | 0,210 | 0,203 | 0,198 |

k ir statistiskais koeficients, kas ir atkarīgs no n un dots šajā tabulā:

n

2

3

4

5

6

7

8

9

10

k

0,973

0,613

0,489

0,421

0,376

0,342

0,317

0,296

0,279

n

11

12

13

14

15

16

17

18

19

k

0,265

0,253

0,242

0,233

0,224

0,216

0,210

0,203

0,198

ja n ≥ 20, Formula

| 7.2.3. | Tehniskais dienests, kas atbild par produkcijas atbilstības pārbaudi, izdara testus motoriem, kuri ir pilnīgi vai daļēji iepriekš piestrādāti pēc ražotāja norādījumiem. |
| --- | --- |

7.2.3.

Tehniskais dienests, kas atbild par produkcijas atbilstības pārbaudi, izdara testus motoriem, kuri ir pilnīgi vai daļēji iepriekš piestrādāti pēc ražotāja norādījumiem.

| 7.2.4. | Parastais tipa apstiprinātājas iestādes noteiktais pārbaužu biežums ir vienreiz gadā. Ja nav izpildītas 7.2.2.1. punkta prasības, tipa apstiprinātāja iestāde nodrošina visus vajadzīgos pasākumus, lai iespējami drīz atjaunotu ražojumu atbilstību. |
| --- | --- |

7.2.4.

Parastais tipa apstiprinātājas iestādes noteiktais pārbaužu biežums ir vienreiz gadā. Ja nav izpildītas 7.2.2.1. punkta prasības, tipa apstiprinātāja iestāde nodrošina visus vajadzīgos pasākumus, lai iespējami drīz atjaunotu ražojumu atbilstību.

8.   SANKCIJAS PAR RAŽOJUMU NEATBILSTĪBU

| 8.1. | Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts motora tipam vai saimei, var atsaukt, ja netiek izpildītas 7.2. punktā noteiktās prasības vai arī izraudzītais(-ie) motors(-i) neiztur 7.2.2.1. punktā paredzētos testus. |
| --- | --- |

8.1.

Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts motora tipam vai saimei, var atsaukt, ja netiek izpildītas 7.2. punktā noteiktās prasības vai arī izraudzītais(-ie) motors(-i) neiztur 7.2.2.1. punktā paredzētos testus.

| 8.2. | Ja nolīguma līgumslēdzēja puse, kuras piemēro šos noteikumus, atsauc agrāk piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē pārējās līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam. |
| --- | --- |

8.2.

Ja nolīguma līgumslēdzēja puse, kuras piemēro šos noteikumus, atsauc agrāk piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē pārējās līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam.

9.   APSTIPRINĀTA TIPA APSTIPRINĀJUMA GROZĪŠANA UN PAPLAŠINĀŠANA

| 9.1. | Par visiem ar apstiprinātā tipa vai saimes pārveidojumiem ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kura tipu apstiprinājusi. Tipa apstiprinātāja iestāde var: |
| --- | --- |

9.1.

Par visiem ar apstiprinātā tipa vai saimes pārveidojumiem ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kura tipu apstiprinājusi. Tipa apstiprinātāja iestāde var:

| 9.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un pārveidotais tips joprojām atbilst prasībām, vai |
| --- | --- |

9.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un pārveidotais tips joprojām atbilst prasībām, vai

| 9.1.2. | tehniskajam dienestam, kas veic testus, pieprasīt papildu testa protokolu. |
| --- | --- |

9.1.2.

tehniskajam dienestam, kas veic testus, pieprasīt papildu testa protokolu.

| 9.2. | Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, saskaņā ar noteikto procedūru paziņo nolīguma līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

9.2.

Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, saskaņā ar noteikto procedūru paziņo nolīguma līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

| 9.3. | Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā, informē par to pārējās 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

9.3.

Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā, informē par to pārējās 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus.

10.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu tipu vai saimi, tas attiecīgi informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā.

11.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 11.1. | No 02. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

11.1.

No 02. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

| 11.2. | No 02. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz H, I, J un K jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

11.2.

No 02. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz H, I, J un K jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

| 11.3. | No 02. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas ir iekļautas H, I, J un K jaudas diapazonā un nav apstiprinātas atbilstīgi šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

11.3.

No 02. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas ir iekļautas H, I, J un K jaudas diapazonā un nav apstiprinātas atbilstīgi šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

| 11.4. | No 2010. gada 1. janvāra līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz H, I, un K jaudas diapazona pastāvīga ātruma motoriem vai motoru saimēm, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

11.4.

No 2010. gada 1. janvāra līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz H, I, un K jaudas diapazona pastāvīga ātruma motoriem vai motoru saimēm, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

| 11.5. | No 2011. gada 1. janvāra līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz J jaudas diapazona pastāvīga ātruma motoriem vai motoru saimēm, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

11.5.

No 2011. gada 1. janvāra līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz J jaudas diapazona pastāvīga ātruma motoriem vai motoru saimēm, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

| 11.6. | No 2011. gada 1. janvāra līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū H, I, un K jaudas diapazonā iekļautos pastāvīga ātruma motorus vai motoru saimes, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

11.6.

No 2011. gada 1. janvāra līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū H, I, un K jaudas diapazonā iekļautos pastāvīga ātruma motorus vai motoru saimes, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

| 11.7. | No 2012. gada 1. janvāra līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū J jaudas diapazonā iekļautos pastāvīga ātruma motorus vai motoru saimes, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

11.7.

No 2012. gada 1. janvāra līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū J jaudas diapazonā iekļautos pastāvīga ātruma motorus vai motoru saimes, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

| 11.8. | Atkāpjoties no 11.3., 11.6. un 11.7. punktā paredzētajām prasībām, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var pārcelt visus iepriekšējos punktos norādītos datumus par diviem gadiem attiecībā uz motoriem, kuri ir ražoti pirms minētajiem datumiem. |
| --- | --- |

11.8.

Atkāpjoties no 11.3., 11.6. un 11.7. punktā paredzētajām prasībām, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var pārcelt visus iepriekšējos punktos norādītos datumus par diviem gadiem attiecībā uz motoriem, kuri ir ražoti pirms minētajiem datumiem.

| 11.9. | Atkāpjoties no 11.3., 11.6. un 11.7. punktā paredzētajām prasībām, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var turpināt atļaut laist tirgū motorus, kas ir apstiprināti, pamatojoties uz iepriekšējo tehnisko standartu, ja vien šie motori ir paredzēti kā aizstājēji uzstādīšanai jau izmantotos transportlīdzekļos un ja attiecīgo motoru gadījumā tehniski nav iespējams nodrošināt atbilstību jaunajām 02. grozījumu sērijas prasībām. |
| --- | --- |

11.9.

Atkāpjoties no 11.3., 11.6. un 11.7. punktā paredzētajām prasībām, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var turpināt atļaut laist tirgū motorus, kas ir apstiprināti, pamatojoties uz iepriekšējo tehnisko standartu, ja vien šie motori ir paredzēti kā aizstājēji uzstādīšanai jau izmantotos transportlīdzekļos un ja attiecīgo motoru gadījumā tehniski nav iespējams nodrošināt atbilstību jaunajām 02. grozījumu sērijas prasībām.

| 11.10. | No 03. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt tipa apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

11.10.

No 03. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt tipa apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

| 11.11. | Sākot ar 03. grozījumu sērijas stāšanās spēkā datumu, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz L, M, N un P jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

11.11.

Sākot ar 03. grozījumu sērijas stāšanās spēkā datumu, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz L, M, N un P jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija.

| 11.12. | Sākot ar 2013. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz Q jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

11.12.

Sākot ar 2013. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz Q jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija.

| 11.13. | Sākot ar 2013. gada 1. oktobri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz R jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

11.13.

Sākot ar 2013. gada 1. oktobri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz R jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija.

| 11.14. | Sākot ar 03. grozījumu sērijas stāšanās spēkā datumu, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas ir iekļautas L, M, N un P jaudas diapazonā un nav apstiprinātas atbilstīgi šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

11.14.

Sākot ar 03. grozījumu sērijas stāšanās spēkā datumu, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas ir iekļautas L, M, N un P jaudas diapazonā un nav apstiprinātas atbilstīgi šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija.

| 11.15. | Sākot ar 2014. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū Q jaudas diapazonā iekļautos motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

11.15.

Sākot ar 2014. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū Q jaudas diapazonā iekļautos motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija.

| 11.16. | Sākot ar 2014. gada 1. oktobri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū R jaudas diapazonā iekļautos motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

11.16.

Sākot ar 2014. gada 1. oktobri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū R jaudas diapazonā iekļautos motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija.

| 11.17. | Atkāpjoties no 11.14.–11.16. punktā paredzētajām prasībām, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, pārceļ visus iepriekšējos punktos norādītos datumus par diviem gadiem attiecībā uz motoriem, kas ir ražoti pirms minētajiem datumiem. |
| --- | --- |

11.17.

Atkāpjoties no 11.14.–11.16. punktā paredzētajām prasībām, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, pārceļ visus iepriekšējos punktos norādītos datumus par diviem gadiem attiecībā uz motoriem, kas ir ražoti pirms minētajiem datumiem.

| 11.18. | Atkāpjoties no 11.14., 11.15. un 11.16. punktā paredzētajām prasībām, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var turpināt atļaut laist tirgū motorus, kas ir apstiprināti, pamatojoties uz iepriekšējo tehnisko standartu, ja vien šie motori ir paredzēti kā aizstājēji uzstādīšanai jau izmantotos transportlīdzekļos un ja attiecīgo motoru gadījumā tehniski nav iespējams nodrošināt atbilstību jaunajām 03. grozījumu sērijas prasībām. |
| --- | --- |

11.18.

Atkāpjoties no 11.14., 11.15. un 11.16. punktā paredzētajām prasībām, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var turpināt atļaut laist tirgū motorus, kas ir apstiprināti, pamatojoties uz iepriekšējo tehnisko standartu, ja vien šie motori ir paredzēti kā aizstājēji uzstādīšanai jau izmantotos transportlīdzekļos un ja attiecīgo motoru gadījumā tehniski nav iespējams nodrošināt atbilstību jaunajām 03. grozījumu sērijas prasībām.

| 11.19. | Atkāpjoties no 11.14.–11.16. punktā paredzētajām prasībām, uz T kategorijas transportlīdzekļiem, kuriem ir turpmāk norādītās specifiskās īpašības, attiecas 11.20.–11.29. punktā paredzētie papildu pārejas noteikumi.






  a) | Traktori, kuru maksimālais projektētais ātrums nepārsniedz 40 km/h, kuru minimālā šķērsbāze ir īsāka par 1 150 mm, kuru pašmasa darba kārtībā pārsniedz 600 kg un kuru klīrenss nepārsniedz 600 mm. Tomēr, ja traktora smaguma centra augstuma (3) (ko mēra attiecībā pret zemi) attiecība pret vidējo minimālo šķērsbāzi uz katras ass pārsniedz 0,90, maksimālo projektēto ātrumu ierobežo līdz 30 km/h. |
| --- | --- | --- |

11.19.

Atkāpjoties no 11.14.–11.16. punktā paredzētajām prasībām, uz T kategorijas transportlīdzekļiem, kuriem ir turpmāk norādītās specifiskās īpašības, attiecas 11.20.–11.29. punktā paredzētie papildu pārejas noteikumi.

a)

Traktori, kuru maksimālais projektētais ātrums nepārsniedz 40 km/h, kuru minimālā šķērsbāze ir īsāka par 1 150 mm, kuru pašmasa darba kārtībā pārsniedz 600 kg un kuru klīrenss nepārsniedz 600 mm. Tomēr, ja traktora smaguma centra augstuma (3) (ko mēra attiecībā pret zemi) attiecība pret vidējo minimālo šķērsbāzi uz katras ass pārsniedz 0,90, maksimālo projektēto ātrumu ierobežo līdz 30 km/h.

| b) | Traktori, kuri paredzēti darbam ar augstu augošiem kultūraugiem (piem., ar vīnogulājiem). Tie ir ar augstu šasiju vai šasijas daļu, kas ļauj tiem virzīties uz priekšu paralēli kultūraugiem ar kreisās un labās puses riteņiem abās pusēs vienai vai vairākām kultūraugu rindām. Tie paredzēti tādu ierīču pārvadāšanai vai darbināšanai, kuras drīkst uzstādīt priekšā, starp asīm, aizmugurē vai uz platformas. Ja traktors ir darba stāvoklī, klīrenss perpendikulāri kultūraugu rindām pārsniedz 1 000 mm. Ja traktora smaguma centra augstuma (3) (to mēra attiecībā pret zemi traktoram, kurš aprīkots ar parasti izmantotajām riepām) attiecība pret visu asu vidējo minimālo šķērsbāzi pārsniedz 0,90, maksimālais projektētais ātrums nedrīkst pārsniegt 30 km/h. |
| --- | --- |

b)

Traktori, kuri paredzēti darbam ar augstu augošiem kultūraugiem (piem., ar vīnogulājiem). Tie ir ar augstu šasiju vai šasijas daļu, kas ļauj tiem virzīties uz priekšu paralēli kultūraugiem ar kreisās un labās puses riteņiem abās pusēs vienai vai vairākām kultūraugu rindām. Tie paredzēti tādu ierīču pārvadāšanai vai darbināšanai, kuras drīkst uzstādīt priekšā, starp asīm, aizmugurē vai uz platformas. Ja traktors ir darba stāvoklī, klīrenss perpendikulāri kultūraugu rindām pārsniedz 1 000 mm. Ja traktora smaguma centra augstuma (3) (to mēra attiecībā pret zemi traktoram, kurš aprīkots ar parasti izmantotajām riepām) attiecība pret visu asu vidējo minimālo šķērsbāzi pārsniedz 0,90, maksimālais projektētais ātrums nedrīkst pārsniegt 30 km/h.

| 11.20. | Sākot ar 2013. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz L jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

11.20.

Sākot ar 2013. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz L jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija.

| 11.21. | Sākot ar 2014. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz M un N jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

11.21.

Sākot ar 2014. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz M un N jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija.

| 11.22. | Sākot ar 2015. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz P jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

11.22.

Sākot ar 2015. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz P jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija.

| 11.23. | Sākot ar 2016. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz Q jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

11.23.

Sākot ar 2016. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz Q jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija.

| 11.24. | Sākot ar 2016. gada 1. oktobri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz R jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

11.24.

Sākot ar 2016. gada 1. oktobri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt apstiprinājumu attiecībā uz R jaudas diapazona motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimēm, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija.

| 11.25. | Sākot ar 2014. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū L jaudas diapazonā iekļautos motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

11.25.

Sākot ar 2014. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū L jaudas diapazonā iekļautos motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija.

| 11.26. | Sākot ar 2015. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū M un N jaudas diapazonā iekļautos motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

11.26.

Sākot ar 2015. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū M un N jaudas diapazonā iekļautos motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija.

| 11.27. | Sākot ar 2016. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū P jaudas diapazonā iekļautos motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

11.27.

Sākot ar 2016. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū P jaudas diapazonā iekļautos motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija.

| 11.28. | Sākot ar 2017. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū Q jaudas diapazonā iekļautos motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

11.28.

Sākot ar 2017. gada 1. janvāri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū Q jaudas diapazonā iekļautos motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija.

| 11.29. | Sākot ar 2017. gada 1. oktobri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū R jaudas diapazonā iekļautos motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

11.29.

Sākot ar 2017. gada 1. oktobri, līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties laist tirgū R jaudas diapazonā iekļautos motorus ar mainīgu apgriezienu skaitu vai motoru saimes, kas ir paredzēti uzstādīšanai 11.19. punktā noteiktajos transportlīdzekļos un kas neatbilst šiem noteikumiem, kuros veikta 03. grozījumu sērija.

| 11.30. | Atkāpjoties no 11.25.–11.29. punktā paredzētajām prasībām, līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, pārceļ visus iepriekšējos punktos norādītos datumus par diviem gadiem attiecībā uz motoriem, kuri ir ražoti pirms minētajiem datumiem. |
| --- | --- |

11.30.

Atkāpjoties no 11.25.–11.29. punktā paredzētajām prasībām, līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, pārceļ visus iepriekšējos punktos norādītos datumus par diviem gadiem attiecībā uz motoriem, kuri ir ražoti pirms minētajiem datumiem.

12.   PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU, KĀ ARĪ TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Tās 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumus un adreses, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā attiecinājumu uz citu tipu, noraidījumu vai atsaukumu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) — ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2. punkts) — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2)  1958. gada nolīguma, līgumslēdzēju pušu pazīšanas numuri ir uzskaitīti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(3)  Traktora smaguma centrs saskaņā ar standartu ISO 789-6: 1982.

---

1.A PIELIKUMS

Informācijas dokuments Nr. ..., kurš attiecas uz tipa apstiprinājumu un kurā minēti pasākumi, kas jāveic, lai samazinātu visurgājējā tehnikā uzstādāmu iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju

Atskaites motors / motora tips (1): ...

1.   Vispārīga informācija

| 1.1. | Marka (uzņēmuma nosaukums): ... |
| --- | --- |

1.1.

Marka (uzņēmuma nosaukums): ...

| 1.2. | Atskaites motora un (attiecīgā gadījumā) saimes motora(-u) tips un komercapraksts: ... |
| --- | --- |

1.2.

Atskaites motora un (attiecīgā gadījumā) saimes motora(-u) tips un komercapraksts: ...

| 1.3. | Ražotāja tipa kodējums, kā tas norādīts uz motora(-iem): ... |
| --- | --- |

1.3.

Ražotāja tipa kodējums, kā tas norādīts uz motora(-iem): ...

| 1.4. | Tās tehnikas specifikācija, kuru paredzēts piedzīt ar motoru (2): ... |
| --- | --- |

1.4.

Tās tehnikas specifikācija, kuru paredzēts piedzīt ar motoru (2): ...

| 1.5. | Ražotāja nosaukums un adrese: ...
  Ražotāja pilnvarotā pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

1.5.

Ražotāja nosaukums un adrese: ...

Ražotāja pilnvarotā pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: ...

| 1.6. | Motora identifikācijas numura izvietojums, kodēšana un piestiprināšanas metode ... |
| --- | --- |

1.6.

Motora identifikācijas numura izvietojums, kodēšana un piestiprināšanas metode ...

| 1.7. | Apstiprinājuma marķējuma piestiprināšanas vieta un veids: ... |
| --- | --- |

1.7.

Apstiprinājuma marķējuma piestiprināšanas vieta un veids: ...

| 1.8. | Montāžas uzņēmuma(-u) adrese(-es): ... |
| --- | --- |

1.8.

Montāžas uzņēmuma(-u) adrese(-es): ...

Pievienotie dokumenti

| 1.1. | (Atskaites) motora(-u) galvenie parametri (sk. 1. papildinājumu) |
| --- | --- |

1.1.

(Atskaites) motora(-u) galvenie parametri (sk. 1. papildinājumu)

| 1.2. | Motoru saimes galvenie parametri (sk. 2. papildinājumu) |
| --- | --- |

1.2.

Motoru saimes galvenie parametri (sk. 2. papildinājumu)

| 1.3. | Vienas motoru saimes motoru tipu galvenie parametri (sk. 3. papildinājumu) |
| --- | --- |

1.3.

Vienas motoru saimes motoru tipu galvenie parametri (sk. 3. papildinājumu)

2.   Ar motoru saistīto mobilās tehnikas daļu (ja tādas ir) parametri

3.   Atskaites motora fotoattēli

4.   Citu pievienoto dokumentu saraksts, ja tādi ir

Datums, lieta

---

(1)  Lieko svītrot.

(2)  Precizē pielaidi.

1. papildinājums

(Atskaites) motora galvenie parametri

1.   Motora apraksts

1.1.   Ražotājs:...

1.2.   Ražotāja motora kods:...

1.3.   Darbības cikls: četrtaktu/divtaktu (1)

1.4.   Cilindra diametrs: ... mm

1.5.   Virzuļa gājiens: ... mm

1.6.   Cilindru skaits un izvietojums:...

1.7.   Motora darba tilpums: ... cm3

1.8.   Nominālais apgriezienu skaits:...

1.9.   Apgriezienu skaits pie maksimālā griezes momenta:...

1.10.   Tilpuma kompresijas pakāpe (2)...

1.11.   Iekšdedzes sistēmas apraksts:...

1.12.   Degkameras un virzuļa galvas rasējums(-i):...

1.13.   Ieplūdes un izplūdes atveru minimālais šķērsgriezuma laukums:...

1.14.   Dzeses sistēma

1.14.1.   Šķidrumdzese

1.14.1.1.   Šķidruma raksturojums:...

1.14.1.2.   Cirkulācijas sūknis(-ņi): ir/nav (1)

1.14.1.3.   Raksturojums vai marka(-as) un tips(-i) (attiecīgā gadījumā):...

1.14.1.4.   Piedziņas pārnesumskaitlis(-ļi) (attiecīgā gadījumā):...

1.14.2.   Gaisdedze

1.14.2.1.   Ventilators: ir/nav (1)

1.14.2.2.   Raksturojums vai marka(-as) un tips(-i) (attiecīgā gadījumā):...

1.14.2.3.   Piedziņas pārnesumskaitlis(-ļi) (attiecīgā gadījumā):...

1.15.   Ražotāja atļautā temperatūra

1.15.1.   Šķidrumdzese: maksimālā temperatūra pie izplūdes: ... K

1.15.2.   Gaisdzese: atskaites punkts:...

Maksimālā temperatūra atskaites punktā: ... K

1.15.3.   Maksimālā turbopūtes gaisa izplūdes temperatūra pie ieplūdes starpdzesētājā (attiecīgos gadījumos): ... K

1.15.4.   Maksimālā izplūdes temperatūra tajā izplūdes caurules(-ļu) punktā, kas piekļaujas izplūdes kolektora(-u) ārējam(-iem) atlokam(-iem): ... K

1.15.5.   Degvielas temperatūra: ... minimālā: K

...maksimālā: K

1.15.6.   Smērvielas temperatūra: ... minimālā: K

...maksimālā: K

1.16.   Turbopūte: ir/nav (1)

1.16.1.   Marka:...

1.16.2.   Tips:...

1.16.3.   Sistēmas apraksts (piem., attiecīgā gadījumā — maksimālais turbopūtes spiediens, spiediena samazināšanas vārsts):...

1.16.4.   Starpdzesētājs: ir/nav (1)

1.17.   Ieplūdes sistēma: maksimālais pieļaujamais ieplūdes retinājums pie motora nominālā apgriezienu skaita un pie 100 % slodzes: ... kPa

1.18.   Izplūdes sistēma: maksimālais pieļaujamais izplūdes pretspiediens pie motora nominālā apgriezienu skaita un 100 % slodzes: ... kPa

2.   Pasākumi gaisa piesārņojuma mazināšanai

2.1.   Ierīce kartera gāzu pārstrādei: ir/nav (1)

2.2.   Papildu piesārņojuma novēršanas ierīces (ja tādas ir un ja uz tām neattiecas cita pozīcija)

2.2.1.   Katalītiskais neitralizators: ir/nav (1)

2.2.1.1.   Marka(-as):...

2.2.1.2.   Tips(-i):...

2.2.1.3.   Katalītisko neitralizatoru un elementu skaits...

2.2.1.4.   Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) izmēri un tilpums:...

2.2.1.5.   Katalītiskās reakcijas tips:...

2.2.1.6.   Dārgmetālu kopējais saturs:...

2.2.1.7.   Relatīvā koncentrācija:...

2.2.1.8.   Substrāts (struktūra un materiāls):...

2.2.1.9.   Šūnu blīvums:...

2.2.1.10.   Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) korpusa tips:...

2.2.1.11.   Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) novietojums (vieta(-as) un maksimālais/minimālais attālums līdz motoram):...

2.2.1.12.   Normālās ekspluatācijas temperatūras diapazons (K):...

2.2.1.13.   Izmantojamais reaģents (attiecīgā gadījumā):...

2.2.1.13.1.   Katalītiskajai reakcijai nepieciešamā reaģenta tips un koncentrācija:...

2.2.1.13.2.   Reaģenta normālās darba temperatūras diapazons:...

2.2.1.13.3.   Starptautiskais standarts (attiecīgā gadījumā):...

2.2.1.14.   NOx sensors: ir/nav (1)

2.2.2.   Skābekļa sensors: ir/nav (1)

2.2.2.1.   Marka(-as):...

2.2.2.2.   Tips:...

2.2.2.3.   Novietojums:...

2.2.3.   Gaisa iesmidzināšana: ir/nav (1)

2.2.3.1.   Tips (gaisa impulss, gaisa sūknis utt.):...

2.2.4.   EGR: ir/nav (1)

2.2.4.1.   Īpašības (dzesēts/nedzesēts, augsts spiediens / zems spiediens u. c.):...

2.2.5.   Daļiņu uztvērējs: ir/nav (1)

2.2.5.1.   Daļiņu uztvērēja izmēri un tilpums:...

2.2.5.2.   Daļiņu uztvērēja tips un konstrukcija:...

2.2.5.3.   Novietojums (vieta(-as) un maksimālais/minimālais attālums līdz motoram):...

2.2.5.4.   Reģenerācijas metodes vai sistēmas apraksts un/vai rasējums:...

2.2.5.5.   Normālas darbības temperatūras (K) un spiediena (kPa) diapazons:...

2.2.6.   Citas sistēmas: ir/nav (1)

2.2.6.1.   Apraksts un darbība:...

3.   Degvielas padeve

3.1.   Padeves sūknis

Spiediens (2) vai raksturlielumu diagramma: ...kPa

3.2.   Iesmidzināšanas sistēma

3.2.1.   Sūknis

3.2.1.1.   Marka(-as):...

3.2.1.2.   Tips(-i):...

3.2.1.3.   Padeve: ... mm3 vienā taktī (2) vai ciklā, ja sūkņa darbības ātrums ir: ... min–1 ar pilnu iesmidzināšanu, vai arī raksturlielumu diagramma.

Norādīt izmantoto metodi: uz motora / sūkņa stendā (1)

3.2.1.4.   Iesmidzināšanas apsteidze

3.2.1.4.1.   Iesmidzināšanas apsteidzes līkne (2): ...

3.2.1.4.2.   Iesmidzināšanas iestatījums (2): ...

3.2.2.   Iesmidzināšanas cauruļu sistēma

3.2.2.1.   Garums: ... mm

3.2.2.2.   Iekšējais diametrs: ... mm

3.2.3.   Iesmidzinātājs(-i)

3.2.3.1.   Marka(-as):...

3.2.3.2.   Tips(-i):...

3.2.3.3.   Atvēršanās spiediens (2) vai raksturlielumu diagramma: ... kPa

3.2.4.   Apgriezienu regulators

3.2.4.1.   Marka(-as):...

3.2.4.2.   Tips(-i):...

3.2.4.3.   Apgriezienu skaits, pie kura sāk darboties ierobežotājs, ja ir pilna slodze (2): ... min–1

3.2.4.4.   Maksimālie apgriezieni bez slodzes (2): ...min –1

3.2.4.5.   Apgriezienu skaits brīvgaitā (2): ...min –1

3.3.   Aukstās palaides sistēma

3.3.1.   Marka(-as):...

3.3.2.   Tips(-i):...

3.3.3.   Apraksts:...

4.   Rezervēts

5.   Gāzu sadales sistēma

5.1.   Maksimālais vārsta gājiens un atvēruma un aizvēruma leņķi attiecībā pret maiņas punktiem vai līdzvērtīgi dati:...

5.2.   Atskaites un/vai iestatījuma diapazoni (1)

5.3.   Maināma gāzu sadales sistēma (ja izmantojams un kur — pie ieplūdes un/vai izplūdes) (1)

5.3.1.   Tips: nepārtrauktas darbības vai ieslēdzama/izslēdzama (1)

5.3.2.   Sadales vārpstas nobīdes leņķis:...

6.   Rezervēts

7.   Rezervēts

---

(1)  Lieko svītrot.

(2)  Precizē pielaidi.

2. papildinājums

Motoru saimes galvenie parametri

1.   Kopējie parametri (1)

| 1.1. | Sadedzes cikls:... |
| --- | --- |

1.1.

Sadedzes cikls:...

| 1.2. | Dzesētājvide:... |
| --- | --- |

1.2.

Dzesētājvide:...

| 1.3. | Gaisa ieplūdes metode:... |
| --- | --- |

1.3.

Gaisa ieplūdes metode:...

| 1.4. | Degkameras tips/konstrukcija:... |
| --- | --- |

1.4.

Degkameras tips/konstrukcija:...

| 1.5. | Vārsts un atveru izvietojums 3/4 — konfigurācija, izmērs un skaits:... |
| --- | --- |

1.5.

Vārsts un atveru izvietojums 3/4 — konfigurācija, izmērs un skaits:...

| 1.6. | Degvielas sistēma:... |
| --- | --- |

1.6.

Degvielas sistēma:...

| 1.7. | Motora vadības sistēmas...
  Identitātes apliecinājums atbilstīgi rasējuma(-u) numuram(-iem):...






  1.7.1. | Turboplūdes dzeses sistēma:... |
| --- | --- | --- |

1.7.

Motora vadības sistēmas...

Identitātes apliecinājums atbilstīgi rasējuma(-u) numuram(-iem):...

1.7.1.

Turboplūdes dzeses sistēma:...

| 1.7.2. | Izplūdes gāzu recirkulācija (2)... |
| --- | --- |

1.7.2.

Izplūdes gāzu recirkulācija (2)...

| 1.7.3. | Ūdens iesmidzināšana/emulģēšana (2):... |
| --- | --- |

1.7.3.

Ūdens iesmidzināšana/emulģēšana (2):...

| 1.7.4. | Gaisa iesmidzināšana (2):... |
| --- | --- |

1.7.4.

Gaisa iesmidzināšana (2):...

| 1.8. | Izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma (3):...
  Pierādījums identiskai (vai atskaites motoram — mazākajai) attiecībai: sistēmas darba tilpums / degvielas padeve uz vienu takti atbilstīgi diagrammas numuram(-iem):... |
| --- | --- |

1.8.

Izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma (3):...

Pierādījums identiskai (vai atskaites motoram — mazākajai) attiecībai: sistēmas darba tilpums / degvielas padeve uz vienu takti atbilstīgi diagrammas numuram(-iem):...

2.   Motoru saimes apraksts

| 2.1. | Motoru saimes nosaukums:... |
| --- | --- |

2.1.

Motoru saimes nosaukums:...

| 2.2. | Konkrētās saimes motoru specifikācija | Atskaites motors (4) | Attiecīgās saimes motori (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Motora tips | | | | | |
| Cilindru skaits | | | | | |
| Nominālais apgriezienu skaits (min–1) | | | | | |
| Degvielas padeve uz vienu takti (mm3) pie nominālās lietderīgās jaudas | | | | | |
| Nominālā lietderīgā jauda (kW) | | | | | |
| Apgriezienu skaits pie maksimālas jaudas (min–1) | | | | | |
| Maksimālā lietderīgā jauda (kW) | | | | | |
| Apgriezienu skaits pie maksimālā griezes momenta (min–1) | | | | | |
| Degvielas padeve uz vienu takti (mm3) pie maksimālā griezes momenta | | | | | |
| Maksimālais griezes moments (Nm) | | | | | |
| Mazākais apgriezienu skaits brīvgaitā (min–1) | | | | | |
| Cilindru darba tilpums (% no lielākā darba tilpuma) | 100 | | | | |

2.2.

Konkrētās saimes motoru specifikācija

Atskaites motors (4)

Attiecīgās saimes motori (5)

Motora tips

Cilindru skaits

Nominālais apgriezienu skaits (min–1)

Degvielas padeve uz vienu takti (mm3) pie nominālās lietderīgās jaudas

Nominālā lietderīgā jauda (kW)

Apgriezienu skaits pie maksimālas jaudas (min–1)

Maksimālā lietderīgā jauda (kW)

Apgriezienu skaits pie maksimālā griezes momenta (min–1)

Degvielas padeve uz vienu takti (mm3) pie maksimālā griezes momenta

Maksimālais griezes moments (Nm)

Mazākais apgriezienu skaits brīvgaitā (min–1)

Cilindru darba tilpums (% no lielākā darba tilpuma)

100

| 2.3. | Papildus minētajiem datiem tipa apstiprinātājai iestādei par katru motoru saimē ietilpstošo motora tipu iesniedz 1.B pielikuma 3. papildinājumā pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

2.3.

Papildus minētajiem datiem tipa apstiprinātājai iestādei par katru motoru saimē ietilpstošo motora tipu iesniedz 1.B pielikuma 3. papildinājumā pieprasīto informāciju.

---

(1)  Lieko svītrot.

(2)  Precizē pielaidi.

(3)  Ja nepiemēro, norāda “nepiemēro”.

(4)  Sīkāki dati 1. papildinājumā.

(5)  Sīkāki dati 3. papildinājumā.

3. papildinājums

Vienas motoru saimes motoru tipu būtiskie parametri

1.   Motora apraksts

1.1.   Ražotājs:...

1.2.   Ražotāja motora kods:...

1.3.   Darbības cikls: četrtaktu/divtaktu (1)

1.4.   Cilindra diametrs: ...mm

1.5.   Virzuļa gājiens: ...mm

1.6.   Cilindru skaits un izvietojums:...

1.7.   Motora darba tilpums: ...cm3

1.8.   Nominālais apgriezienu skaits:...

1.9.   Apgriezienu skaits pie maksimālā griezes momenta:...

1.10.   Tilpuma kompresijas pakāpe (2)...

1.11.   Iekšdedzes sistēmas apraksts:...

1.12.   Degkameras un virzuļa galvas rasējums(-i)...

1.13.   Ieplūdes un izplūdes atveru minimālais šķērsgriezuma laukums:...

1.14.   Dzeses sistēma

1.14.1.   Šķidrumdzese

1.14.1.1.   Šķidruma raksturojums:...

1.14.1.2.   Cirkulācijas sūknis(-ņi): ir/nav (1)

1.14.1.3.   Raksturojums vai marka(-as) un tips(-i) (attiecīgā gadījumā):...

1.14.1.4.   Piedziņas pārnesumskaitlis(-ļi) (attiecīgā gadījumā):...

1.14.2.   Gaisdedze

1.14.2.1.   Ventilators: ir/nav (1)

1.14.2.2.   Raksturojums vai marka(-as) un tips(-i) (attiecīgā gadījumā):...

1.14.2.3.   Piedziņas pārnesumskaitlis(-ļi) (attiecīgā gadījumā):...

1.15.   Ražotāja atļautā temperatūra

1.15.1.   Šķidrumdzese: maksimālā temperatūra pie izplūdes: ...K

1.15.2.   Gaisdzese: atskaites punkts:...

Maksimālā temperatūra atskaites punktā: ...K

1.15.3.   Maksimālā turbopūtes gaisa izplūdes temperatūra pie ieplūdes starpdzesētājā (attiecīgos gadījumos): ...K

1.15.4.   Maksimālā izplūdes temperatūra tajā izplūdes caurules(-ļu) punktā, kas piekļaujas izplūdes kolektora(-u) ārējam(-iem) atlokam(-iem): ...K

1.15.5.   Degvielas temperatūra: ...minimālā:K

...maksimālā: K

1.15.6.   Smērvielas temperatūra: ...minimālā: K

...maksimālā: K

1.16.   Turbopūte: ir/nav (1)

1.16.1.   Marka:...

1.16.2.   Tips:...

1.16.3.   Sistēmas apraksts (piem., attiecīgā gadījumā — maksimālais turbopūtes spiediens, spiediena samazināšanas vārsts):...

1.16.4.   Starpdzesētājs: ir/nav (1)

1.17.   Ieplūdes sistēma: maksimālais pieļaujamais ieplūdes retinājums pie motora nominālā apgriezienu skaita un pie 100 % slodzes: ...kPa

1.18.   Izplūdes sistēma: maksimālais pieļaujamais izplūdes pretspiediens pie motora nominālā apgriezienu skaita un 100 % slodzes: ...kPa

2.   Pasākumi gaisa piesārņojuma mazināšanai

2.1.   Ierīce kartera gāzu pārstrādei: ir/nav (1)

2.2.   Papildu piesārņojuma novēršanas ierīces (ja tādas ir un ja uz tām neattiecas cita pozīcija)

2.2.1.   Katalītiskais neitralizators: ir/nav (1)

2.2.1.1.   Marka(-as):...

2.2.1.2.   Tips(-i):...

2.2.1.3.   Katalītisko neitralizatoru un elementu skaits:...

2.2.1.4.   Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) izmēri un tilpums:...

2.2.1.5.   Katalītiskās reakcijas tips:...

2.2.1.6.   Dārgmetālu kopējais saturs:...

2.2.1.7.   Relatīvā koncentrācija:...

2.2.1.8.   Substrāts (struktūra un materiāls):...

2.2.1.9.   Šūnu blīvums:...

2.2.1.10.   Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) korpusa tips:...

2.2.1.11.   Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) novietojums (vieta(-as) un maksimālais/minimālais attālums līdz motoram): ...

2.2.1.12.   Normālās ekspluatācijas temperatūras diapazons (K):...

2.2.1.13.   Izmantojamais reaģents (attiecīgā gadījumā):...

2.2.1.13.1.   Katalītiskajai reakcijai nepieciešamā reaģenta tips un koncentrācija:...

2.2.1.13.2.   Reaģenta normālās darba temperatūras diapazons:...

2.2.1.13.3.   Starptautiskais standarts (attiecīgā gadījumā):...

2.2.1.14.   NOx sensors: ir/nav (1)

2.2.2.   Skābekļa sensors: ir/nav (1)

2.2.2.1.   Marka(-as):...

2.2.2.2.   Tips:...

2.2.2.3.   Novietojums:...

2.2.3.   Gaisa iesmidzināšana: ir/nav (1)

2.2.3.1.   Tips (gaisa impulss, gaisa sūknis utt.):...

2.2.4.   EGR: ir/nav (1)

2.2.4.1.   Īpašības (dzesēts/nedzesēts, augsts spiediens / zems spiediens u. c.):...

2.2.5.   Daļiņu uztvērējs: ir/nav (1)

2.2.5.1.   Daļiņu uztvērēja izmēri un tilpums:...

2.2.5.2.   Daļiņu uztvērēja tips un konstrukcija:...

2.2.5.3.   Novietojums (vieta(-as) un maksimālais/minimālais attālums līdz motoram):...

2.2.5.4.   Reģenerācijas metodes vai sistēmas apraksts un/vai rasējums:...

2.2.5.5.   Normālas darbības temperatūras (K) un spiediena (kPa) diapazons:...

2.2.6.   Citas sistēmas: ir/nav (1)

2.2.6.1.   Apraksts un darbība:...

3.   Degvielas padeve

3.1.   Padeves sūknis

Spiediens (2) vai raksturlielumu diagramma: ...kPa

3.2.   Iesmidzināšanas sistēma

3.2.1.   Sūknis

3.2.1.1.   Marka(-as):...

3.2.1.2.   Tips(-i):...

3.2.1.3.   Padeve: ... mm3 vienā taktī (2) vai ciklā, ja sūkņa darbības ātrums ir: ... min–1 ar pilnu iesmidzināšanu, vai arī raksturlielumu diagramma.

Norādīt izmantoto metodi: uz motora / sūkņa stendā (1)

3.2.1.4.   Iesmidzināšanas apsteidze

3.2.1.4.1.   Iesmidzināšanas apsteidzes līkne (2):...

3.2.1.4.2.   Iesmidzināšanas iestatījums (2):...

3.2.2.   Iesmidzināšanas cauruļu sistēma

3.2.2.1.   Garums: ...mm

3.2.2.2.   Iekšējais diametrs: ...mm

3.2.3.   Iesmidzinātājs(-i)

3.2.3.1.   Marka(-as):...

3.2.3.2.   Tips(-i):...

3.2.3.3.   Atvēršanās spiediens (2) vai raksturlielumu diagramma: ...kPa

3.2.4.   Apgriezienu regulators

3.2.4.1.   Marka(-as):...

3.2.4.2.   Tips(-i):...

3.2.4.3.   Apgriezienu skaits, pie kura sāk darboties ierobežotājs, ja ir pilna slodze (2): ...min–1

3.2.4.4.   Maksimālie apgriezieni bez slodzes (2): ...min–1

3.2.4.5.   Apgriezienu skaits brīvgaitā (2): ...min–1

3.3.   Aukstās palaides sistēma

3.3.1.   Marka(-as):...

3.3.2.   Tips(-i):...

3.3.3.   Apraksts:...

4.   Rezervēts

5.   Gāzu sadales sistēma

5.1.   Maksimālais vārsta gājiens un atvēršanās un aizvēršanās leņķi attiecībā uz nāves punktiem vai līdzvērtīgiem datiem:...

5.2.   Atskaites un/vai iestatījuma diapazoni (1)

5.3.   Maināma gāzu sadales sistēma (ja izmantojams un kur — pie ieplūdes un/vai izplūdes) (1)

5.3.1.   Tips: nepārtrauktas darbības vai ieslēdzama/izslēdzama (1)

5.3.2.   Sadales vārpstas nobīdes leņķis:...

6.   Rezervēts

7.   Rezervēts

---

(1)  Lieko svītrot.

(2)  Precizē pielaidi.

---

1.B PIELIKUMS

MOTORU SAIMES PARAMETRI UN ATSKAITES MOTORA IZVĒLE

1.   PARAMETRI MOTORU SAIMES DEFINĒŠANAI

1.1.   Vispārīga informācija

Motoru saimi raksturo konstrukcijas parametri. Tie ir kopīgi visiem saimes motoriem. Motora ražotājs var noteikt, kuri motori ir piederīgi motoru saimei, ja vien tiek ievēroti 1.3. punktā noteiktie pieskaitāmības kritēriji. Motoru saimi apstiprina tipa apstiprinātāja iestāde. Ražotājs sniedz tipa apstiprinātājai iestādei atbilstīgu informāciju par vienas saimes motoru emisijas līmeņiem.

1.2.   Īpaši gadījumi

1.2.1.   Parametru mijiedarbība

Dažos gadījumos starp parametriem var notikt mijiedarbība, kas var izraisīt emisiju izmaiņas. Tas jāņem vērā, lai nodrošinātu, ka tikai motori ar līdzīgiem emisijas izplūdes gāzu parametriem tiek ietverti vienā saimē. Ražotājs identificē šādus gadījumus un par tiem informē tipa apstiprinātāju iestādi. To ņem vērā kā kritēriju jaunas motoru saimes izveidē.

1.2.2.   Ierīces vai parametri, kuriem ir ievērojama ietekme uz emisijām

Tādu ierīču un komponentu gadījumā, kas nav uzskaitīti 1.3. punktā un kam ir ievērojama ietekme uz emisiju līmeni, ražotājs identificē šo aprīkojumu ar pamatota inženiertehniskā atzinuma palīdzību un to paziņo tipa apstiprinātājai iestādei. To ņem vērā kā kritēriju jaunas motoru saimes izveidē.

1.2.3.   Papildu kritēriji

Papildus 1.3. punktā uzskaitītajiem parametriem ražotājs var noteikt papildu kritērijus, kas sniedz iespēju noteikt nelielāka izmēra saimes. Šiem parametriem nav obligāti jābūt parametriem, kas ietekmē emisiju līmeni.

1.3.   Parametri motoru saimes definēšanai

1.3.1.   Sadedzes cikls:

| a) | divtaktu cikls, |
| --- | --- |

a)

divtaktu cikls,

| b) | četrtaktu cikls, |
| --- | --- |

b)

četrtaktu cikls,

| c) | rotormotors; |
| --- | --- |

c)

rotormotors;

| d) | cits. |
| --- | --- |

d)

cits.

1.3.2.   Cilindru konfigurācija

1.3.2.1.   Cilindru pozīcija blokā:

| a) | V, |
| --- | --- |

a)

V,

| b) | rindā, |
| --- | --- |

b)

rindā,

| c) | radiāli, |
| --- | --- |

c)

radiāli,

| d) | cita (F, W utt.). |
| --- | --- |

d)

cita (F, W utt.).

1.3.2.2.   Cilindru relatīvā pozīcija

Viena bloka motori var piederēt pie vienas saimes, ja to cilindra diametra dimensijas vienam centram pret otru ir vienādas.

1.3.3.   Dzesētājvide:

| a) | gaiss, |
| --- | --- |

a)

gaiss,

| b) | ūdens, |
| --- | --- |

b)

ūdens,

| c) | eļļa. |
| --- | --- |

c)

eļļa.

1.3.4.   Atsevišķu cilindru darba tilpums

Attiecībā uz motoriem, kuru cilindra darba tilpums ir ≥ 0,75 dm3, — 85 % līdz 100 % no lielākā tilpuma motoru saimē.

Attiecībā uz motoriem, kuru cilindra darba tilpums ir < 0,75 dm3, — 70 % līdz 100 % no lielākā tilpuma motoru saimē.

1.3.5.   Gaisa ieplūdes metode:

| a) | dabiska vilkme, |
| --- | --- |

a)

dabiska vilkme,

| b) | turbopūte, |
| --- | --- |

b)

turbopūte,

| c) | spiedienu rada ar uzpūtes gaisa dzesētāju. |
| --- | --- |

c)

spiedienu rada ar uzpūtes gaisa dzesētāju.

1.3.6.   Degkameras tips/konstrukcija:

| a) | atvērta kamera, |
| --- | --- |

a)

atvērta kamera,

| b) | dalīta kamera, |
| --- | --- |

b)

dalīta kamera,

| c) | citi tipi. |
| --- | --- |

c)

citi tipi.

1.3.7.   Vārsti un atveres:

| a) | konfigurācija, |
| --- | --- |

a)

konfigurācija,

| b) | vārstu skaits cilindrā. |
| --- | --- |

b)

vārstu skaits cilindrā.

1.3.8.   Degvielas padeves tips:

| a) | sūknis un (augsta spiediena) līnija un iesmidzinātājs, |
| --- | --- |

a)

sūknis un (augsta spiediena) līnija un iesmidzinātājs,

| b) | rindas sūknis vai sadalītājsūknis, |
| --- | --- |

b)

rindas sūknis vai sadalītājsūknis,

| c) | vienības smidzinātājs, |
| --- | --- |

c)

vienības smidzinātājs,

| d) | kopējā degvielas maģistrāle. |
| --- | --- |

d)

kopējā degvielas maģistrāle.

1.3.9.   Dažādas iekārtas:

| a) | izplūdes gāzu recirkulācija (EGR), |
| --- | --- |

a)

izplūdes gāzu recirkulācija (EGR),

| b) | ūdens iesmidzināšana, |
| --- | --- |

b)

ūdens iesmidzināšana,

| c) | gaisa iesmidzināšana, |
| --- | --- |

c)

gaisa iesmidzināšana,

| d) | citi. |
| --- | --- |

d)

citi.

1.3.10.   Elektroniska vadības stratēģija

To, vai motoram ir vai nav elektronisks vadības bloks (ECU), uzskata par saimes pamatkritēriju.

Ja motoru kontrolē elektroniski, ražotājs norāda tehniskos elementus, skaidrojot šādu motoru grupēšanu vienā saimē, t. i., norādot iemeslus, kādēļ var sagaidīt, ka šie motori atbildīs tādām pašām emisijas prasībām.

Motoriem, ko kontrolē elektroniski, nav obligāti jāietilpst atšķirīgā saimē no tās, kurā ietilpst motori, ko kontrolē mehāniski. Vajadzībai nošķirt elektroniski kontrolējamos motorus no mehāniski kontrolējamajiem motoriem ir jāattiecas tikai uz degvielas iesmidzināšanas parametriem, piemēram, laiku, spiedienu, ātrumu, formu utt.

1.3.11.   Izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas

Šādu ierīču funkcionēšanu un kombināciju uzskata par kritēriju pieskaitāmībai motoru saimei:

| a) | oksidācijas katalizators, |
| --- | --- |

a)

oksidācijas katalizators,

| b) | DeNOx sistēma ar selektīvu NOx samazināšanu (pievienojot samazinošu reaģentu), |
| --- | --- |

b)

DeNOx sistēma ar selektīvu NOx samazināšanu (pievienojot samazinošu reaģentu),

| c) | citas DeNOx sistēmas, |
| --- | --- |

c)

citas DeNOx sistēmas,

| d) | daļiņu uztvērējs ar pasīvo reģenerāciju, |
| --- | --- |

d)

daļiņu uztvērējs ar pasīvo reģenerāciju,

| e) | daļiņu uztvērējs ar aktīvo reģenerāciju, |
| --- | --- |

e)

daļiņu uztvērējs ar aktīvo reģenerāciju,

| f) | citi daļiņu uztvērēji, |
| --- | --- |

f)

citi daļiņu uztvērēji,

| g) | citas iekārtas. |
| --- | --- |

g)

citas iekārtas.

Ja motors sertificēts bez pēcapstrādes sistēmas neatkarīgi no tā, vai tas ir atskaites motors vai pieder pie motoru saimes, šādu motoru, kas aprīkots ar oksidācijas katalizatoru (bez daļiņu uztvērēja), var iekļaut tajā pašā motoru saimē, ja tam nav nepieciešama degviela ar atšķirīgām īpašībām.

Ja tam nepieciešama degviela ar noteiktām īpašībām (piem., daļiņu uztvērējiem nepieciešami īpaši degvielas piemaisījumi reģenerācijas procesa nodrošināšanai), lēmumu par šāda motora iekļaušanu tajā pašā motoru saimē pamato ražotāja norādītie tehniskie elementi. Šie elementi norāda, ka aprīkotā motora sagaidāmais emisijas līmenis atbilst tādām pašām robežvērtībām kā neaprīkotā motora emisijas līmenis.

Ja motors sertificēts ar pēcapstrādes sistēmu neatkarīgi no tā, vai tas ir atskaites motors vai pieder pie motoru saimes, un tā atskaites motors aprīkots ar tādu pašu pēcapstrādes sistēmu, tad šādu motoru, ja tas nav aprīkots ar pēcapstrādes sistēmu, nedrīkst iekļaut tajā pašā motoru saimē.

2.   ATSKAITES MOTORA IZVĒLE

| 2.1. | Attiecīgās saimes atskaites motora izvēles galvenais kritērijs ir lielākā degvielas padeve taktī atbilstīgi deklarētajiem maksimālajiem griezes momenta apgriezieniem. Ja šim galvenajam kritērijam atbilst divi vai vairāki motori, tad atskaites motoru izraugās pēc sekundārā kritērija — lielākā degvielas padeve taktī atbilstīgi nominālajam apgriezienu skaitam. Noteiktos apstākļos apstiprinātāja iestāde var secināt, ka lielāko emisiju saimē vislabāk var noteikt, testējot otru motoru. Tāpēc apstiprinātāja iestāde var izraudzīties papildu motoru testam, pamatojoties uz parametriem, kas liecina, ka šim motoram attiecīgajā saimē var būt vislielākā emisija. |
| --- | --- |

2.1.

Attiecīgās saimes atskaites motora izvēles galvenais kritērijs ir lielākā degvielas padeve taktī atbilstīgi deklarētajiem maksimālajiem griezes momenta apgriezieniem. Ja šim galvenajam kritērijam atbilst divi vai vairāki motori, tad atskaites motoru izraugās pēc sekundārā kritērija — lielākā degvielas padeve taktī atbilstīgi nominālajam apgriezienu skaitam. Noteiktos apstākļos apstiprinātāja iestāde var secināt, ka lielāko emisiju saimē vislabāk var noteikt, testējot otru motoru. Tāpēc apstiprinātāja iestāde var izraudzīties papildu motoru testam, pamatojoties uz parametriem, kas liecina, ka šim motoram attiecīgajā saimē var būt vislielākā emisija.

| 2.2. | Ja attiecīgās saimes motoriem ir citi mainīgie parametri un var uzskatīt, ka tie ietekmē izplūdes gāzu emisiju, šādi parametri jāidentificē un jāņem vērā atskaites motora izvēlē. |
| --- | --- |

2.2.

Ja attiecīgās saimes motoriem ir citi mainīgie parametri un var uzskatīt, ka tie ietekmē izplūdes gāzu emisiju, šādi parametri jāidentificē un jāņem vērā atskaites motora izvēlē.

---

2. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 x 297 mm))

Image

1. papildinājums

Kompresijaizdedzes motoru testa protokols

Testa rezultāti
   (1)

Informācija par testa motoru

Motora tips:...

Motora identifikācijas numurs:...

1.   Informācija par testa veikšanu:

1.1.   Testā izmantotā etalondegviela

1.1.1.   Cetānskaitlis:...

1.1.2.   Sēra saturs:...

1.1.3.   Blīvums:...

1.2.   Smērviela

1.2.1.   Marka(-as):...

1.2.2.   Tips(-i):...

(norādīt eļļas īpatsvaru maisījumā, ja smērvielu un degvielu sajauc)

1.3.   Ar motoru darbināms aprīkojums (vajadzības gadījumā)

1.3.1.   Uzskaitījums un identifikācijas dati:...

1.3.2.   Pie norādītā motora apgriezienu skaita absorbētā jauda (kā norādījis ražotājs):

| | Jauda, ko absorbē ar motoru darbināmais aprīkojums pie motora dažāda apgriezienu skaita (2)
   (3) ņemot vērā 7. pielikumu |
| --- | --- |
| Aprīkojums | Starpapgriezienu skaits
  (vajadzības gadījumā) | Apgriezienu skaits pie maksimālās jaudas
  (ja atšķiras no nominālās vērtības) | Nominālais apgriezienu skaits (4) |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Kopā: | | | |

Jauda, ko absorbē ar motoru darbināmais aprīkojums pie motora dažāda apgriezienu skaita (2)
   (3) ņemot vērā 7. pielikumu

Aprīkojums

Starpapgriezienu skaits

(vajadzības gadījumā)

Apgriezienu skaits pie maksimālās jaudas

(ja atšķiras no nominālās vērtības)

Nominālais apgriezienu skaits (4)

Kopā:

1.4.   Motora darbības rādītāji

1.4.1.   Motora apgriezienu skaits:

Brīvgaita: ...min–1

Starpapgriezienu skaits: ...min–1

Maksimālā jauda: ...min–1

Nominālais apgriezienu skaits (5): ...min–1

1.4.2.   Motora jauda (6)

| | Jaudas iestatījums (kW) pie motora dažāda apgriezienu skaita |
| --- | --- |
| Nosacījums | Starpapgriezienu skaits
  (vajadzības gadījumā) | Apgriezieni pie maksimālās jaudas
  (ja atšķiras no nominālās vērtības) | Nominālais apgriezienu skaits (7) |
| Testā izmērītā maksimālā jauda pie norādītā testa apgriezienu skaita (kW) (a) | | | |
| Ar motoru darbināmā aprīkojuma absorbētā kopējā jauda saskaņā ar šā papildinājuma 1.3.2. punktu, ievērojot 7. pielikumu (kW) (b) | | | |
| Lietderīgā motora jauda, kas noteikta 2.1.49. punktā (kW) (c) | | | |
| | | | |

Jaudas iestatījums (kW) pie motora dažāda apgriezienu skaita

Nosacījums

Starpapgriezienu skaits

(vajadzības gadījumā)

Apgriezieni pie maksimālās jaudas

(ja atšķiras no nominālās vērtības)

Nominālais apgriezienu skaits (7)

Testā izmērītā maksimālā jauda pie norādītā testa apgriezienu skaita (kW) (a)

Ar motoru darbināmā aprīkojuma absorbētā kopējā jauda saskaņā ar šā papildinājuma 1.3.2. punktu, ievērojot 7. pielikumu (kW) (b)

Lietderīgā motora jauda, kas noteikta 2.1.49. punktā (kW) (c)

Formula

2.   Informācija par NRSC testa veikšanu:

2.1.   Dinamometra iestatījums (kW)

| | Dinamometra iestatījums (kW) pie motora dažāda apgriezienu skaita |
| --- | --- |
| Slodzes procenti | Starpapgriezienu skaits (vajadzības gadījumā) | Nominālais apgriezienu skaits (7) |
| 10 (vajadzības gadījumā) | | |
| 25 (vajadzības gadījumā) | | |
| 50 | | |
| 75 | | |
| 100 | | |

Dinamometra iestatījums (kW) pie motora dažāda apgriezienu skaita

Slodzes procenti

Starpapgriezienu skaits (vajadzības gadījumā)

Nominālais apgriezienu skaits (7)

10 (vajadzības gadījumā)

25 (vajadzības gadījumā)

50

75

100

2.2.   Motora/ atskaites motora emisijas rezultāti (8)

Pasliktināšanās koeficients (DF): aprēķināts/fiksēts (8)

Norādīt DF vērtības un emisijas rezultātus šajā tabulā (7):

| NRSC tests |
| --- |
| DF
  reizināt/saskaitīt (8) | CO | HC | NOx | PM | |
| | | | |
| Emisija | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | CO2 (g/kWh) |
| Testa rezultāts | | | | | |
| Testa galarezultāts ar DF | | | | | |

NRSC tests

DF

reizināt/saskaitīt (8)

CO

HC

NOx

PM

Emisija

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

CO2 (g/kWh)

Testa rezultāts

Testa galarezultāts ar DF

| Papildu kontroles laukuma testa punkti (vajadzības gadījumā) |
| --- |
| Emisija testa punktā | Motora apgriezienu skaits | Jauda (%) | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) |
| Testa rezultāts 1 | | | | | | |
| Testa rezultāts 2 | | | | | | |
| Testa rezultāts 3 | | | | | | |

Papildu kontroles laukuma testa punkti (vajadzības gadījumā)

Emisija testa punktā

Motora apgriezienu skaits

Jauda (%)

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

Testa rezultāts 1

Testa rezultāts 2

Testa rezultāts 3

2.3.   NRSC testā izmantotā paraugu ņemšanas sistēma:

2.3.1.   Gāzveida emisija (9)...

2.3.2.   PM
   (9):...

2.3.2.1.   Metode (8): viens/vairāki filtri

3.   Informācija par NRTC testa veikšanu (ja piemērojams) (10):

3.1.   Motora/ atskaites motora emisijas rezultāti (8)

Pasliktināšanās koeficients (DF): aprēķināts/fiksēts (8)

Norādīt DF vērtības un emisijas rezultātus turpmāk norādītajā tabulā (9).

Motoriem ar jaudas diapazonu Q un R ziņo ar reģenerāciju saistītos datus.

| NRTC tests |
| --- |
| DF
  reizināt/saskaitīt (8) | CO | HC | NOx | | PM | |
| | | | | |
| Emisija | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) |
| Aukstā palaide | | | | | |
| Emisija | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | CO2 (g/kWh) |
| Karstā palaide bez reģenerācijas | | | | | | |
| Karstā palaide ar reģenerāciju (8) | | | | | | |
| kr,u (reizināt/saskaitīt) (8)
  kr,d (reizināt/saskaitīt) (8) | | | | | |
| Svērtais testa rezultāts | | | | | |
| Galīgais testa rezultāts ar DF | | | | | |

NRTC tests

DF

reizināt/saskaitīt (8)

CO

HC

NOx

PM

Emisija

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

Aukstā palaide

Emisija

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

CO2 (g/kWh)

Karstā palaide bez reģenerācijas

Karstā palaide ar reģenerāciju (8)

kr,u (reizināt/saskaitīt) (8)

kr,d (reizināt/saskaitīt) (8)

Svērtais testa rezultāts

Galīgais testa rezultāts ar DF

Cikla darbība karstajai palaidei bez reģenerācijas kWh

3.2.   NRTC testā izmantotā paraugu ņemšanas sistēma:

Gāzveida emisijas (9):...

PM
   (9):...

Metode (8): viens/vairāki filtri

---

(1)  Vairāku atskaites motoru gadījumā jāsniedz ziņas par katru no tiem.

(2)  Lieko svītrot.

(3)  Nedrīkst būt lielāka par 10 % no testa laikā izmērītās jaudas.

(4)  Norādīt vērtības pie motora apgriezienu skaita, kas atbilst 100 % normētajam apgriezienu skaitam, ja NRSC testā izmanto šo apgriezienu skaitu.

(5)  Norādīt motora apgriezienu skaitu, kas atbilst 100 % normētajam apgriezienu skaitam, ja NRSC testā izmanto šo apgriezienu skaitu.

(6)  Nekoriģēta jauda, ko mēra saskaņā ar 2.1.49. punktu.

(7)  Aizstāt ar vērtībām pie motora apgriezienu skaita, kas atbilst 100 % normētajam apgriezienu skaitam, ja NRSC testā izmanto šo apgriezienu skaitu.

(8)  Lieko svītrot.

(9)  Norādiet sistēmas numuru, kā noteikts attiecīgā gadījumā šo noteikumu 4.A pielikuma 4. papildinājumā vai 4.B pielikuma 9. punktā.

(10)  Vairāku standarta motoru gadījumā norādīt katram atsevišķi.

---

3. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMS

A paraugs

(Sk. šo noteikumu 4.4. punktu)

Image

a = vismaz 8 mm

Motoram piestiprinātais apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgais motora tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 96 (atbilstīgi F jaudas diapazonam atbilstošajam līmenim kā motors ar mainīgu apgriezienu skaitu, kas apzīmēts ar burtu “A”) un tā apstiprinājuma numurs ir 031857. Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari norāda, ka apstiprinājuma piešķiršanas dienā Noteikumi Nr. 96 jau bija grozīti (03. grozījumu sērija).

B paraugs

(Sk. šo noteikumu 4.5. punktu)

Image

a = 8 mm min

Motoram piestiprinātais apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgais motora tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 96 (atbilstīgi F jaudas diapazonam atbilstošajam līmenim kā motors ar mainīgu apgriezienu skaitu, kas apzīmēts ar burtu “A”) un Noteikumiem Nr. 120. Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari norāda, ka apstiprinājuma piešķiršanas dienā Noteikumi Nr. 96 jau bija grozīti (03. grozījumu sērija) un Noteikumi Nr. 120 bija sākotnējā redakcijā.

---

4.A PIELIKUMS

GĀZVEIDA UN DAĻIŅVEIDA PIESĀRŅOTĀJU EMISIJAS NOTEIKŠANAS METODE

1.   IEVADS

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīta gāzveida un daļiņveida piesārņotāju noteikšanas metode testējamo motoru emisijā.

Piemēro turpmāk izklāstītos testa ciklus.

| | NRSC (visurgājējas tehnikas motora tests stacionārā fāzē), ko izmanto oglekļa oksīda, ogļūdeņražu, slāpekļa oksīda un daļiņu emisijas noteikšanai visiem šo noteikumu 1.1., 1.2. un 1.3. punktā aprakstīto motoru jaudas diapazoniem, un NRTC (visurgājējas tehnikas motora tests pārejas fāzē), ko izmanto oglekļa oksīda, ogļūdeņražu, slāpekļa oksīda un daļiņu emisijas noteikšanai šo noteikumu 1.1. un 1.2. punktā aprakstīto motoru L un turpmākajiem jaudas diapazoniem. |
| --- | --- |

NRSC (visurgājējas tehnikas motora tests stacionārā fāzē), ko izmanto oglekļa oksīda, ogļūdeņražu, slāpekļa oksīda un daļiņu emisijas noteikšanai visiem šo noteikumu 1.1., 1.2. un 1.3. punktā aprakstīto motoru jaudas diapazoniem, un NRTC (visurgājējas tehnikas motora tests pārejas fāzē), ko izmanto oglekļa oksīda, ogļūdeņražu, slāpekļa oksīda un daļiņu emisijas noteikšanai šo noteikumu 1.1. un 1.2. punktā aprakstīto motoru L un turpmākajiem jaudas diapazoniem.

| | Gāzveida un daļiņveida komponentus no testēšanai iesniegtā motora mēra, izmantojot 4.A pielikuma 4. papildinājumā aprakstītās metodes. |
| --- | --- |

Gāzveida un daļiņveida komponentus no testēšanai iesniegtā motora mēra, izmantojot 4.A pielikuma 4. papildinājumā aprakstītās metodes.

| | Var tikt akceptētas citas sistēmas vai analizatori, ja tie dod rezultātus, kas ir līdzvērtīgi ar šādām atsauces sistēmām iegūtiem rezultātiem:






  a) | gāzveida emisijai, ko mēra neapstrādātām izplūdes gāzēm — 4.A pielikuma 4. papildinājuma 2. attēlā parādītajai sistēmai; |
| --- | --- | --- |

Var tikt akceptētas citas sistēmas vai analizatori, ja tie dod rezultātus, kas ir līdzvērtīgi ar šādām atsauces sistēmām iegūtiem rezultātiem:

a)

gāzveida emisijai, ko mēra neapstrādātām izplūdes gāzēm — 4.A pielikuma 4. papildinājuma 2. attēlā parādītajai sistēmai;

| b) | gāzveida emisijai, ko mēra pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas atšķaidītajām izplūdes gāzēm — 4.A pielikuma 4. papildinājuma 3. attēlā parādītajai sistēmai; |
| --- | --- |

b)

gāzveida emisijai, ko mēra pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas atšķaidītajām izplūdes gāzēm — 4.A pielikuma 4. papildinājuma 3. attēlā parādītajai sistēmai;

| c) | daļiņu emisijai — 4.A pielikuma 4. papildinājuma 13. attēlā parādītajai pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmai, kas darbojas ar atsevišķu filtru katram režīmam. |
| --- | --- |

c)

daļiņu emisijai — 4.A pielikuma 4. papildinājuma 13. attēlā parādītajai pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmai, kas darbojas ar atsevišķu filtru katram režīmam.

| | Sistēmu līdzvērtību noteic, pamatojoties uz septiņu (vai vairāk) testa ciklu atbilstības pētījumu attiecīgajā sistēmā un kādā no minētajām standarta sistēmām. |
| --- | --- |

Sistēmu līdzvērtību noteic, pamatojoties uz septiņu (vai vairāk) testa ciklu atbilstības pētījumu attiecīgajā sistēmā un kādā no minētajām standarta sistēmām.

| | Līdzvērtības kritēriju definē kā cikla svērto vidējo emisijas lielumu sakrišanu ± 5 % robežās. Izmantojamais cikls ir dots 4.A pielikuma 3.6.1. punktā. |
| --- | --- |

Līdzvērtības kritēriju definē kā cikla svērto vidējo emisijas lielumu sakrišanu ± 5 % robežās. Izmantojamais cikls ir dots 4.A pielikuma 3.6.1. punktā.

| | Lai noteikumos iekļautu jaunu sistēmu, līdzvērtības noteikšanas pamatā ir atkārtojamības un atveidojamības aprēķins, kas aprakstīts ISO 5725. |
| --- | --- |

Lai noteikumos iekļautu jaunu sistēmu, līdzvērtības noteikšanas pamatā ir atkārtojamības un atveidojamības aprēķins, kas aprakstīts ISO 5725.

1.2.   Testu veic motoram, kas ir uzmontēts testa stendam un pievienots dinamometram.

1.3.   Mērīšanas princips

Pie mērāmās motora izplūdes gāzu emisijas pieder gāzveida komponenti (oglekļa oksīds, kopējie ogļūdeņraži un slāpekļa oksīdi) un daļiņas. Turklāt oglekļa dioksīdu bieži izmanto kā marķiergāzi, lai noteiktu atšķaidīšanas pakāpi daļējas vai pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās. Saskaņā ar labu inženiertehnisko praksi oglekļa dioksīda vispārīgais mērījums ir lielisks līdzeklis mērīšanas problēmu atklāšanai testā.

1.3.1.   NRSC tests

Paredzētajos iesildīta motora dažādajos ekspluatācijas apstākļos iepriekš minēto izplūdes gāzu emisijas daudzumus nepārtraukti pārbauda, ņemot paraugu no neapstrādātas izplūdes gāzes. Testa cikls sastāv no vairākiem apgriezienu un griezes (slodzes) režīmiem, kas atbilst tipiskajam dīzeļmotoru ekspluatācijas diapazonam. Katrā režīmā noteic katra gāzveida piesārņotāja koncentrāciju, izplūdes gāzu plūsmu un jaudu un sver mērījumu vienības (pamatojoties uz svēruma koeficientiem vai paraugu ņemšanas laiku). Daļiņu paraugu atšķaida ar kondicionētu apkārtējo gaisu. Visā testa procedūras laikā ņem vienu paraugu, ko sakrāj piemērotos filtros.

Kā alternatīvu attiecībā uz diskrētā režīma cikliem var paņemt paraugu uz atsevišķiem filtriem (uz viena filtra katram režīmam) un aprēķināt ciklā svērtos rezultātus.

Katra piesārņotāja emisiju gramos uz kilovatstundu aprēķina, kā aprakstīts šā pielikuma 3. papildinājumā.

1.3.2.   NRTC tests

Pārejas fāzei paredzēto testu, kurā stingti ievēroti visurgājējai tehnikai uzstādītu dīzeļmotoru darbības apstākļi, veic divas reizes:

| a) | pirmo reizi (aukstā palaide) pēc tam, kad motors ir izturēts līdz istabas temperatūrai un motora dzeses šķidruma un eļļas, pēcapstrādes sistēmu un visu motora kontroles papildu ierīču termperatūra ir stabilizējusies intervālā starp 20 °C un 30 °C; |
| --- | --- |

a)

pirmo reizi (aukstā palaide) pēc tam, kad motors ir izturēts līdz istabas temperatūrai un motora dzeses šķidruma un eļļas, pēcapstrādes sistēmu un visu motora kontroles papildu ierīču termperatūra ir stabilizējusies intervālā starp 20 °C un 30 °C;

| b) | otro reizi (karstā palaide) — pēc divdesmit minūšu izturēšanas siltumā, laika atskaiti sākot tūlīt pēc aukstās palaides cikla beigām. |
| --- | --- |

b)

otro reizi (karstā palaide) — pēc divdesmit minūšu izturēšanas siltumā, laika atskaiti sākot tūlīt pēc aukstās palaides cikla beigām.

Šajā testā nosaka iepriekš minētos piesārņotājus. Tests sastāv no aukstās palaides cikla, kas seko motora dabiskai vai piespiedu dzesēšanai, siltumā turēšanas perioda un karstās palaides cikla, kā rezultātā tiek aprēķinātas jauktās emisijas. Izmantojot motora griezes momenta un apgriezienu skaita signālus no motora dinamometra, nosaka jaudas attiecību pret cikla ilgumu un šādi iegūst darbu, ko motors veicis cikla norisē. Gāzveida komponentu koncentrāciju nosaka visā cikla norisē vai nu neatšķaidītās izplūdes gāzēs, integrējot analizatora signālu saskaņā ar šā pielikuma 3. papildinājumu, vai atšķaidītās izplūdes gāzēs CVS pilnās plūsmas atšķaidīšanas sistēmā, integrējot vai izmantojot paraugu ņemšanas maisu saskaņā ar šā pielikuma 3. papildinājumu. Attiecībā uz daļiņām ņem proporcionālu paraugu no atšķaidītām izplūdes gāzēm, šo paraugu ievācot uz noteikta filtra un tālab atšķaidot vai nu daļējo, vai pilno plūsmu. Atkarībā no izmantotās metodes visā cikla norisē nosaka atšķaidītu vai neatšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātrumu, lai aprēķinātu piesārņotāju masas emisijai atbilstīgās vērtības. Masas emisijas vērtības un motora veiktā darba attiecība raksturo to, cik gramus konkrētā piesārņotāja motors izdala vienā kilovatstundā.

Emisiju (g/kWh) mēra gan aukstās palaides, gan karstās palaides ciklā. Kopējo ar koeficientu vērtēto emisiju aprēķina, aukstās palaides rezultātam piešķirot 10 % svērumu un karstās palaides rezultātam piešķirot 90 % svērumu. Kopējai ar koeficientu vērtētajai emisijai jāatbilst robežlielumam.

1.4.   Testa parametru simboli

| Simbols | Vienība | Termins |
| --- | --- | --- |
| Ap | m2 | Izokinētiskās parauga ņemšanas zondes šķērsgriezuma laukums |
| AT | m2 | Izplūdes caurules šķērsgriezuma laukums |
| aver | | Svērtās vidējās vērtības: |
| | m3/h | tilpuma plūsmai, |
| | kg/h | masas plūsmai, |
| | g/kWh | īpatnējai emisijai. |
| α | — | Skābekļa un oglekļa attiecība degvielā |
| C1 | — | Vienam oglekļa atomam ekvivalents ogļūdeņradis |
| conc | ppm | Koncentrācija (ar sufiksu komponentu Tilpuma % nosaukšanu) |
| concc | ppm | Fona koriģētā koncentrācija Tilpuma % |
| concd | ppm | Atšķaidīšanas gaisa koncentrācija Tilpuma % |
| DF | — | Atšķaidījuma pakāpe |
| fa | — | Laboratorijas gaisa ietekmes koeficients |
| FFH | — | Degvielai īpatnējs koeficients, ko izmanto koncentrācijas pārrēķinam no mitra stāvokļa uz sausu stāvokli skābekļa un oglekļa attiecībai |
| GAIRW | kg/h | Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| GAIRD | kg/h | Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz sausa pamata |
| GDILW | kg/h | Atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| GEDFW | kg/h | Līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| GEXHW | kg/h | Izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| GFUEL | kg/h | Degvielas masas plūsmas ātrums |
| GTOTW | kg/h | Atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| HREF | g/kg | Absolūtā mitruma etalonvērtība (10,71 g/kg) NOx un daļiņu mitruma korekcijas koeficientu aprēķinam |
| Ha | g/kg | Ieplūdes gaisa absolūtais mitrums |
| Hd | g/kg | Atšķaidīšanas gaisa absolūtais mitrums |
| i | — | Indekss atsevišķa režīma apzīmēšanai |
| KH | — | NOx mitruma korekcijas koeficients |
| Kp | — | Daļiņu mitruma korekcijas koeficients |
| KW,a | — | Korekcijas koeficients ieplūdes gaisa pārrēķināšanai no sausa uz mitru |
| KW,d | — | Korekcijas koeficients atšķaidīšanas gaisa pārrēķināšanai no sausa uz mitru |
| KW,e | — | Korekcijas koeficients atšķaidītu izplūdes gāzu pārrēķināšanai no sausām uz mitrām |
| KW,r | — | Korekcijas koeficients neatšķaidītu izplūdes gāzu pārrēķināšanai no sausām uz mitrām |
| L | % | Griezes moments procentos no testa ātruma maksimālā griezes momenta |
| mass | g/h | Indekss izmešu masas plūsmas ātruma apzīmēšanai |
| MDIL | kg | Caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izgājušā atšķaidīšanas gaisa parauga masa |
| MSAM | kg | Caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izgājušā atšķaidītā izplūdes gāzu parauga masa |
| Md | mg | Atšķaidīšanas gaisā savākto daļiņu parauga masa |
| Mf | mg | Savākto daļiņu parauga masa |
| pa | kPa | Motora ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens (ISO 3046 psy = PSY testa vide) |
| pB | kPa | Kopējais atmosfēras spiediens (ISO 3046: Px = PX vietas vides kopējais spiediens; Py = PY testa vides kopējais spiediens) |
| pd | kPa | Atšķaidīšanas gaisa piesātināta tvaika spiediens |
| ps | kPa | Sausas atmosfēras spiediens |
| P | kW | Jauda, nekoriģētas bremzes |
| PAE | kW | Paziņotā kopējā jauda, kuru absorbējušas papildiekārtas, kas ir uzstādītas testa motoram un kas nav paredzētas šo noteikumu 2.1.49. punktā |
| PM | kW | Izmērītā maksimālā jauda testa ātrumā un testa apstākļos (sk. 1.A pielikumu) |
| Pm | kW | Izmērītā jauda citos testa režīmos |
| q | — | Atšķaidīšanas pakāpe |
| r | — | Izokinētiskās zondes un izplūdes caurules šķērsgriezumu laukumu attiecība |
| Ra | % | Ieplūdes gaisa relatīvais mitrums |
| Rd | % | Atšķaidīšanas gaisa relatīvais mitrums |
| Rf | — | FID atbildes koeficients |
| S | kW | Dinamometra iestatījums |
| Ta | K | Ieplūdes gaisa absolūtā temperatūra |
| TDd | K | Absolūtā rasas punkta termperatūra |
| TSC | K | Starpdzesēta gaisa temperatūra |
| Tref | K | (Sadegšanas gaisa 298 K (25 °C)) standarttemperatūra |
| TSCRef | K | Starpdzesēta gaisa standarttemperatūra |
| VAIRD | m3/h | Ieplūdes gaisa tilpuma plūsmas ātrums uz sausa pamata |
| VAIRW | m3/h | Ieplūdes gaisa tilpuma plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| VDIL | m3 | Caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izgājušā atšķaidīšanas gaisa parauga tilpums |
| VDILW | m3/h | Atšķaidīšanas gaisa tilpuma plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| VEDFW | m3/h | Līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| VEXHD | m3/h | Izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums uz sausa pamata |
| VEXHW | m3/h | Izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| VSAM | m3 | Parauga tilpums, kas iegūts, izmantojot daļiņu paraugu ņemšanas filtrus |
| VTOTW | m3/h | Atšķaidītu izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| WF | — | Svēruma koeficients |
| WFE | — | Efektīvais svēruma koeficients |

Simbols

Vienība

Termins

Ap

m2

Izokinētiskās parauga ņemšanas zondes šķērsgriezuma laukums

AT

m2

Izplūdes caurules šķērsgriezuma laukums

aver

Svērtās vidējās vērtības:

m3/h

tilpuma plūsmai,

kg/h

masas plūsmai,

g/kWh

īpatnējai emisijai.

α

—

Skābekļa un oglekļa attiecība degvielā

C1

—

Vienam oglekļa atomam ekvivalents ogļūdeņradis

conc

ppm

Koncentrācija (ar sufiksu komponentu Tilpuma % nosaukšanu)

concc

ppm

Fona koriģētā koncentrācija Tilpuma %

concd

ppm

Atšķaidīšanas gaisa koncentrācija Tilpuma %

DF

—

Atšķaidījuma pakāpe

fa

—

Laboratorijas gaisa ietekmes koeficients

FFH

—

Degvielai īpatnējs koeficients, ko izmanto koncentrācijas pārrēķinam no mitra stāvokļa uz sausu stāvokli skābekļa un oglekļa attiecībai

GAIRW

kg/h

Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

GAIRD

kg/h

Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz sausa pamata

GDILW

kg/h

Atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

GEDFW

kg/h

Līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

GEXHW

kg/h

Izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

GFUEL

kg/h

Degvielas masas plūsmas ātrums

GTOTW

kg/h

Atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

HREF

g/kg

Absolūtā mitruma etalonvērtība (10,71 g/kg) NOx un daļiņu mitruma korekcijas koeficientu aprēķinam

Ha

g/kg

Ieplūdes gaisa absolūtais mitrums

Hd

g/kg

Atšķaidīšanas gaisa absolūtais mitrums

i

—

Indekss atsevišķa režīma apzīmēšanai

KH

—

NOx mitruma korekcijas koeficients

Kp

—

Daļiņu mitruma korekcijas koeficients

KW,a

—

Korekcijas koeficients ieplūdes gaisa pārrēķināšanai no sausa uz mitru

KW,d

—

Korekcijas koeficients atšķaidīšanas gaisa pārrēķināšanai no sausa uz mitru

KW,e

—

Korekcijas koeficients atšķaidītu izplūdes gāzu pārrēķināšanai no sausām uz mitrām

KW,r

—

Korekcijas koeficients neatšķaidītu izplūdes gāzu pārrēķināšanai no sausām uz mitrām

L

%

Griezes moments procentos no testa ātruma maksimālā griezes momenta

mass

g/h

Indekss izmešu masas plūsmas ātruma apzīmēšanai

MDIL

kg

Caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izgājušā atšķaidīšanas gaisa parauga masa

MSAM

kg

Caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izgājušā atšķaidītā izplūdes gāzu parauga masa

Md

mg

Atšķaidīšanas gaisā savākto daļiņu parauga masa

Mf

mg

Savākto daļiņu parauga masa

pa

kPa

Motora ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens (ISO 3046 psy = PSY testa vide)

pB

kPa

Kopējais atmosfēras spiediens (ISO 3046: Px = PX vietas vides kopējais spiediens; Py = PY testa vides kopējais spiediens)

pd

kPa

Atšķaidīšanas gaisa piesātināta tvaika spiediens

ps

kPa

Sausas atmosfēras spiediens

P

kW

Jauda, nekoriģētas bremzes

PAE

kW

Paziņotā kopējā jauda, kuru absorbējušas papildiekārtas, kas ir uzstādītas testa motoram un kas nav paredzētas šo noteikumu 2.1.49. punktā

PM

kW

Izmērītā maksimālā jauda testa ātrumā un testa apstākļos (sk. 1.A pielikumu)

Pm

kW

Izmērītā jauda citos testa režīmos

q

—

Atšķaidīšanas pakāpe

r

—

Izokinētiskās zondes un izplūdes caurules šķērsgriezumu laukumu attiecība

Ra

%

Ieplūdes gaisa relatīvais mitrums

Rd

%

Atšķaidīšanas gaisa relatīvais mitrums

Rf

—

FID atbildes koeficients

S

kW

Dinamometra iestatījums

Ta

K

Ieplūdes gaisa absolūtā temperatūra

TDd

K

Absolūtā rasas punkta termperatūra

TSC

K

Starpdzesēta gaisa temperatūra

Tref

K

(Sadegšanas gaisa 298 K (25 °C)) standarttemperatūra

TSCRef

K

Starpdzesēta gaisa standarttemperatūra

VAIRD

m3/h

Ieplūdes gaisa tilpuma plūsmas ātrums uz sausa pamata

VAIRW

m3/h

Ieplūdes gaisa tilpuma plūsmas ātrums uz mitra pamata

VDIL

m3

Caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izgājušā atšķaidīšanas gaisa parauga tilpums

VDILW

m3/h

Atšķaidīšanas gaisa tilpuma plūsmas ātrums uz mitra pamata

VEDFW

m3/h

Līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums uz mitra pamata

VEXHD

m3/h

Izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums uz sausa pamata

VEXHW

m3/h

Izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums uz mitra pamata

VSAM

m3

Parauga tilpums, kas iegūts, izmantojot daļiņu paraugu ņemšanas filtrus

VTOTW

m3/h

Atšķaidītu izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums uz mitra pamata

WF

—

Svēruma koeficients

WFE

—

Efektīvais svēruma koeficients

2.   TESTA APSTĀKĻI

2.1.   Vispārīgās prasības

Visus tilpumus un tilpuma plūsmas ātrumus saista ar 273 K (0 °C) un 101,3 kPa.

2.2.   Motora testa nosacījumi

2.2.1.   Izmēra motora ieplūdes gaisa absolūto temperatūru Ta
  , kas izteikta kelvinos, un sausas atmosfēras spiedienu ps
  , kas izteikts kPa, un nosaka parametru fa
  atbilstīgi šādiem noteikumiem:

| | dabiskas velkmes un mehāniskas kompresijas motoriem: |
| --- | --- |

dabiskas velkmes un mehāniskas kompresijas motoriem:

Formula

| | turbokompresoru motoriem ar ieplūdes gaisa dzesēšanu vai bez tās: |
| --- | --- |

turbokompresoru motoriem ar ieplūdes gaisa dzesēšanu vai bez tās:

Formula

2.2.2.   Testa derīgums

Lai testu atzītu par derīgu, fa parametram jābūt:

0,96 ≤ fa ≤ 1,06

2.2.3.   Motori ar uzpūtes gaisa dzesēšanu

Uzpūtes gaisa temperatūru reģistrē, un pie deklarētā nominālā apgriezienu skaita un pilnas slodzes tā ir ± 5 K robežās no maksimālās uzpūtes gaisa temperatūras, ko norādījis ražotājs. Dzesētājvides temperatūra ir vismaz 293 K (20 °C).

Izmantojot testa laboratorijas sistēmu vai ārējo ventilatoru, uzpūtes gaisa temperatūra ir ± 5 K robežās no maksimālās uzpūtes gaisa temperatūras, ko norādījis ražotājs atbilstīgi apgriezieniem, kuri atbilst deklarētajai maksimālajai jaudai un pilnai slodzei. Dzesētājvielas temperatūru un uzpūtes gaisa dzesētāja dzesētājvielas plūsmas ātrumu minētajā iestatīšanas punktā nemaina visa testa cikla norises laikā. Uzpūtes gaisa dzesētāja tilpuma pamatā ir laba inženiertehniskā prakse un tipiski izmantojuma veidi transportlīdzekļos/tehnikā.

Uzpūtes gaisa dzesētāja iestatīšanu pēc izvēles var veikt saskaņā ar 1995. gada janvārī publicēto SAE J 1937.

2.3.   Motora gaisa ieplūdes sistēma

Testa motors ir aprīkots ar gaisa ieplūdes sistēmu, kurai piemēro gaisa ieplūdes ierobežojumu ± 300 Pa no vērtības, ko noteicis ražotājs tīram gaisa filtram motora darbības apstākļos, kādus noteicis ražotājs un kādi rada maksimālo gaisa plūsmu. Ierobežojumi ir jāiestata atbilstīgi nominālajam apgriezienu skaitam un pilnai slodzei. Var izmantot testa laboratorijas sistēmu, ja tā nodrošina motora faktiskās ekspluatācijas apstākļus.

2.4.   Motora izplūdes sistēma

Testa motors ir aprīkots ar izplūdes sistēmu, kurai piemēro izplūdes pretspiedienu ± 650 Pa no vērtības, ko noteicis ražotājs motora darbības apstākļos, kuri rada maksimālo deklarēto jaudu.

Ja motors ir aprīkots ar izplūdes pēcapstrādes ierīci, tad izplūdes caurules diametrs ir vienāds vismaz ar četrkāršu to caurules diametru, kurš ir augšpus vietas, kur sākas ieplūde izplešanās posmā, kurā ir pēcapstrādes ierīce. Attālums no izplūdes kolektora atloka vai turbokompresora izplūdes atveres līdz izplūdes pēcapstrādes ierīcei ir vienāds ar attiecīgo attālumu transportlīdzekļa konfigurācijā vai ar ražotāja norādīto. Izplūdes pretspiediens vai ierobežojums atbilst tiem pašiem iepriekš minētajiem kritērijiem, un to var regulēt ar vārstu. Maketa testos un motora kartēšanā pēcapstrādes trauku var noņemt un aizstāt ar līdzvērtīgu trauku, kurā ir neaktīvs katalizatora nesējs.

2.5.   Dzeses sistēma

Ražotājs nosaka motora dzeses sistēmu ar pietiekamu jaudu motora noturēšanai normālā darbības temperatūrā.

2.6.   Smēreļļa

Testā lietojamās smēreļļas specifikācijas reģistrē un uzrāda kopā ar testa rezultātiem.

2.7.   Testa degviela

Degviela ir etalondegviela, kas saistībā ar attiecīgo jaudas diapazonu norādīta 6. pielikumā:

| | 6. pielikuma 1. tabula — D–G jaudas diapazonam; |
| --- | --- |

6. pielikuma 1. tabula — D–G jaudas diapazonam;

| | 6. pielikuma 2. tabula — H–K jaudas diapazonam; |
| --- | --- |

6. pielikuma 2. tabula — H–K jaudas diapazonam;

| | 6. pielikuma 3. tabula — L–P jaudas diapazonam. |
| --- | --- |

6. pielikuma 3. tabula — L–P jaudas diapazonam.

| | Etalondegvielu, kas norādīta 6. pielikuma 1. tabulā, pēc izvēles var izmantot H–K jaudas diapazonam. |
| --- | --- |

Etalondegvielu, kas norādīta 6. pielikuma 1. tabulā, pēc izvēles var izmantot H–K jaudas diapazonam.

| | Testā lietojamās etalondegvielas cetānskaitlis un sēra saturs ir norādīts 2. pielikuma 1. papildinājuma 1.1. punktā. |
| --- | --- |

Testā lietojamās etalondegvielas cetānskaitlis un sēra saturs ir norādīts 2. pielikuma 1. papildinājuma 1.1. punktā.

Degvielas temperatūra pie iesmidzināšanas sūkņa ievada ir 306–316 K (33 °C–43 °C).

3.   TESTA GAITA (NRSC TESTS)

3.1.   Dinamometra iestatījumu noteikšana

Īpatnējās emisijas mērījumu pamatā ir neregulēta jauda, kā noteikts Noteikumos Nr. 120.

Testa laikā palīgiekārtas, kas nepieciešamas motora darbībai, uzstāda atbilstīgi 7. pielikumā noteiktajām prasībām.

Ja palīgiekārtas nenoņem, nosaka jaudu, ko tās absorbē pie testa ātrumiem, lai aprēķinātu dinamometra iestatījumus, izņemot gadījumu, kad šādas palīgiekārtas veido neatņemamu motora daļu (piem., dzesētājventilatori motoriem ar gaisa dzesēšanu).

Ieplūdes ierobežojuma un izplūdes caurules pretspiediena iestatījumu noregulē atbilstīgi ražotāja norādītajām augšējām robežām saskaņā ar 2.3. un 2.4. punktu.

Maksimālos griezes momenta lielumus pie noteiktiem testa ātrumiem nosaka eksperimentāli, lai aprēķinātu griezes momenta lielumus noteiktiem testa režīmiem. Motoriem, kuriem nav paredzēts darboties ar maksimālajam griezes momentam atbilstošu apgriezienu skaitu, maksimālo griezes momentu pie visiem testa ātrumiem norāda ražotājs.

Motora iestatījumu katram testa režīmam aprēķina ar formulu:

Formula

Ja attiecība:

Formula

P
  AE lielumu var pārbaudīt tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķir tipa apstiprinājumu.

3.2.   Paraugu ņemšanas filtru sagatavošana

Vismaz vienu stundu pirms testa katru filtru (pāri) ievieto segtā, bet hermētiski nenoslēgtā Petri trauciņā un ievieto svēršanas kamerā stabilizācijai. Kad stabilizācijas posms beidzies, katru filtru (pāri) nosver un pieraksta taras svaru. Pēc tam filtru (pāri) glabā slēgtā Petri trauciņā vai filtru glabātavā, līdz tas ir vajadzīgs testam. Ja filtrs (pāris) nav izmantots astoņās stundās pēc tā izņemšanas no svēršanas kameras, tas pirms lietošanas ir jānosver vēlreiz.

3.3.   Mērīšanas iekārtas uzstādīšana

Ierīces un paraugu ņemšanas zondes uzstāda pēc vajadzības. Ja izplūdes gāzu atšķaidīšanai izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, izlaides cauruli pievieno sistēmai.

3.4.   Atšķaidīšanas sistēmas un motora iedarbināšana

Atšķaidīšanas sistēmu un motoru iedarbina un silda, līdz visas temperatūras un spiedieni ir nostabilizējušies pie pilnas slodzes un nominālā apgriezienu skaita (3.6.2. punkts).

3.5.   Atšķaidījuma attiecības pieskaņošana

Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu iedarbina un darbina uz apvada saskaņā ar viena filtra metodi (pēc izvēles — ar vairāku filtru metodi). Atšķaidīšanas gaisa daļiņu fona līmeni var noteikt, laižot atšķaidīšanas gaisu cauri daļiņu filtriem. Ja lieto filtrētu atšķaidīšanas gaisu, var izdarīt vienu mērījumu pirms testa, testa laikā vai pēc tā. Ja atšķaidīšanas gaisu nefiltrē, mērījumu veic, izmantojot vienu paraugu, ko paņem visam testa norises laikam.

Atšķaidīšanas gaisu noregulē tā, lai filtra ieejas temperatūra ikvienā režīmā būtu robežās starp 315 K (42 °C) un 325 K (52 °C). Kopējā atšķaidījuma attiecība nav mazāka par četri.

Piezīme. Attiecībā uz jaudas diapazoniem līdz un ieskaitot K, kuros izmanto diskrētā režīma ciklus, tā vietā, lai ievērotu temperatūras diapazonu no 42 °C līdz 52 °C, filtra temperatūru var iestatīt maksimālās temperatūras līmenī, kas ir 325 K (52 °C), vai zemāk.

Izmantojot viena un vairāku filtru metodi, parauga masas plūsmas ātrumu caur filtru uztur nemainīgā attiecībā pret atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu pilnas plūsmas sistēmām visiem režīmiem. Šī masas attiecība ir ± 5 % robežās attiecībā uz vidējo režīma vērtību, izņemot pirmās 10 sekundes visiem režīmiem sistēmām bez apvada iespējas. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmām ar viena filtra metodi masas plūsmas ātrums caur filtru ir nemainīgs — ± 5 % robežās attiecībā uz režīma vidējo vērtību, izņemot pirmās 10 s katram režīmam bez apvada iespējas.

Sistēmām ar CO2 vai NOx koncentrācijas regulēšanu CO2 vai NOx saturu atšķaidīšanas gaisā mēra katra testa sākumā un beigās. Pirms un pēc testa atšķaidīšanas gaisa fona CO2 vai NOx koncentrācijas mērījumi attiecīgi neatšķiras vairāk par 100 ppm un 5 ppm.

Izmantojot atšķaidītu izplūdes gāzu analīzes sistēmu, attiecīgās fona koncentrācijas nosaka, ņemot atšķaidīšanas gaisa paraugu parauga maisā visā testa laikā.

Nepārtraukti (bez parauga maisa) koncentrāciju var noteikt vismaz trijos punktos — cikla sākumā, beigās un tuvu tā viduspunktam — un ņemt vidējo lielumu. Atbilstīgi ražotāja norādījumiem fona mērījumus var neizdarīt.

3.6.   Analizatoru pārbaude

Emisijas analizatorus iestata uz nulli un standartizē.

3.7.   Testa cikls

3.7.1.   Tehnikas specifikācija saskaņā ar 1.1.–1.3. punktu

3.7.1.1.   A specifikācija

Attiecībā uz motoriem, uz kuriem attiecas šo noteikumu 1.1. un 1.2. punkts, darbinot dinamometru ar testējamo motoru, rīkojas saskaņā ar diskrēto 8 režīmu ciklu (1), kas ir paredzēts 5. pielikuma 1.1. punkta a) apakšpunktā.

Fakultatīvā kārtā var izmantot 5. pielikuma 1.2. punkta a) apakšpunktā paredzēto attiecīgo pakāpenisko modālo 9 režīmu ciklu. Šajā gadījumā ciklu piemēro saskaņā ar 4.B pielikuma 7.8.2. punktu, nevis atbilstīgi 3.7.2.–3.7.6. punktā paredzētajām procedūrām.

3.7.1.2.   B specifikācija

Attiecībā uz motoriem, uz kuriem attiecas šo noteikumu 1.3. punkts, darbinot dinamometru ar testējamo motoru, rīkojas saskaņā ar diskrēto 5 režīmu ciklu (2), kas ir paredzēts 5. pielikuma 1.1. punkta b) apakšpunktā.

Fakultatīvā kārtā var izmantot 5. pielikuma 1.2. punkta b) apakšpunktā paredzēto pakāpenisko modālo 5 režīmu ciklu. Šajā gadījumā ciklu piemēro saskaņā ar 4.B pielikuma 7.8.2. punktu, nevis atbilstīgi 3.7.2.–3.7.6. punktā paredzētajām procedūrām.

Slodzes rādītāji ir izteikti procentos no griezes momenta, kas atbilst sākotnējai nominālajai jaudai, kura definēta kā maksimālā jauda ciklā ar mainīgu jaudu, pie kuras gada laikā noteiktajos apkārtējās vides apstākļos var darbināt neierobežotu stundu skaitu, ievērojot tehnisko apkopju periodiskumu, kuras veic saskaņā ar ražotāja instrukcijām.

3.7.2.   Motora sagatavošana

Motoru un sistēmu uzsilda pie maksimālajiem apgriezieniem un griezes momenta, lai stabilizētu motora parametrus saskaņā ar ražotāja ieteikumiem.

Piezīme. Kondicionēšanas posmam būtu jānovērš arī iepriekšējā testa nosēdumu ietekme izplūdes sistēmā. Jāievēro arī stabilizācijas periodi starp testa punktiem, kas paredzēti, lai samazinātu punktu ietekmi.

3.7.3.   Testa secība

Sāk testa secību. Testu veic režīmu numuru secībā, kā noteikts iepriekš attiecībā uz testa cikliem.

Katrā attiecīgā testa cikla režīma laikā pēc sākotnējā pārejas posma norādīto apgriezienu skaitu uztur ± 1 % robežās no nominālā apgriezienu skaita vai ± 3 min–1, izvēloties lielāko no abiem, izņemot maza apgriezienu skaita režīmu, kuram ievēro ražotāja noteiktās pielaides. Norādīto griezes momentu uztur tā, lai vidējais lielums mērījumu izdarīšanas posmā būtu ± 2 % no maksimālā griezes momenta pie testa apgriezienu skaita.

Attiecībā uz katru mērījumu punktu vajadzīgais minimālais laiks ir desmit minūtes. Ja motora testēšanai ir vajadzīgs ilgāks paraugu ņemšanas laiks, lai iegūtu pietiekamu daļiņu masu mērījumu veikšanai paredzētajā filtrā, testa režīma periodu var pagarināt atbilstīgi vajadzībai.

Režīma ilgumu reģistrē un norāda protokolā.

Gāzveida emisijas koncentrācijas lielumus izmēra un pieraksta režīma trīs pēdējās minūtēs.

Daļiņu paraugu ņemšana un gāzveida emisijas mērījumi ir jāsāk, kad sasniegta motora stabilizācija atbilstīgi ražotāja norādījumiem, un šīs darbības beidz vienlaikus.

Degvielas temperatūru mēra degvielas iesmidzināšanas sūkņa ievadā vai atbilstīgi ražotāja norādījumiem un reģistrē mērījumu vietu.

3.7.4.   Analizatora reakcija

Analizatora izejas signālu reģistrē, pierakstot uz diagrammas lentes vai ar citu līdzvērtīgu datu savākšanas sistēmu, laižot izplūdes gāzu plūsmu caur analizatoru katrā režīmā vismaz trīs minūtes. Ja atšķaidīta CO un CO2 mērījumiem izmanto paraugu ņemšanas maisus (sk. 4.A pielikuma 1. papildinājuma 1.4.4. punktu), paraugu ņem maisā katra režīma pēdējās trīs minūtēs un maisa paraugu analizē un reģistrē.

3.7.5.   Daļiņu paraugu ņemšana

Daļiņu paraugus var ņemt ar viena filtra metodi vai ar vairāku filtru metodi (4.A pielikuma 1. papildinājuma 1.5. punkts). Tā kā metožu rezultāti var nedaudz atšķirties, izmantoto metodi uzrāda kopā ar rezultātiem.

Ja izmanto viena filtra metodi, paraugu ņemot, ņem vērā testa ciklam noteiktos modālos svēruma koeficientus, attiecīgi pieskaņojot plūsmas ātrumu un/vai parauga ņemšanas laiku.

Parauga ņemšanu katrā režīmā izdara iespējami vēlu. Parauga ņemšanu katrā režīmā izdara vismaz 20 sekundes viena filtra metodei un vismaz 60 sekundes vairāku filtru metodei. Sistēmām, kurām nav apvada iespējas, katrā režīmā ir vismaz 60 sekundes ilgs parauga ņemšanas laiks viena filtra metodei un vairāku filtru metodēm.

3.7.6.   Motora darbības apstākļi

Motora ātrumu un slodzi, ieplūdes gaisa temperatūru, degvielas plūsmu un gaisa vai izplūdes gāzu plūsmu mēra katram režīmam, kad motors ir nostabilizējies.

Ja izmērīt izplūdes gāzu plūsmu vai sadegšanas gaisa un degvielas patēriņu nav iespējams, to var aprēķināt, izmantojot oglekļa un skābekļa bilances metodi (sk. 4.A pielikuma 1. papildinājuma 1.2.3. punktu).

Visus aprēķinam vajadzīgos papildu datus reģistrē (sk. 4.A pielikuma 3. papildinājuma 1.1. un 1.2. punktu).

3.8.   Analizatoru atkārtota pārbaude

Pēc emisijas testa analizatoru atkārtotai pārbaudei izmanto nulles gāzi un to pašu standartgāzi. Testu uzskata par pieņemamu, ja starpība starp diviem mērījumu rezultātiem ir mazāka par 2 %.

4.   TESTA GAITA (NRTC TESTS)

4.1.   Ievads

Visurgājējas tehnikas motora tests pārejas fāzē (NRTC) ir minēts 5. pielikumā kā normalizētu apgriezienu skaita un griezes momenta vērtību secība sekundē, kas ir piemērojams visiem dīzeļmotoriem, uz kuriem attiecas šie noteikumi. Lai veiktu testu motoram testēšanas telpā, normalizētās vērtības pārvērš faktiskās vērtībās individuāli testētam motoram, pamatojoties uz motora kartēšanas līkni. Pārvēršanu dēvē par denormalizēšanu, un šādi veidotu testa ciklu sauc par testējamā motora standartciklu. Ar šādām apgriezienu skaita un griezes momenta standartvērtībām cikls notiek testēšanas telpā, un reģistrē apgriezienu skaita un griezes momenta faktiskās vērtības. Lai validētu testu, pēc testa pabeigšanas veic regresijas analīzi starp apgriezienu skaita un griezes momenta faktiskajām un standartvērtībām.

4.1.1.   Manipulācijas ierīču, neracionālu kontroles un neracionālu emisijas kontroles stratēģiju izmantošana ir aizliegta.

4.2.   Motora kartēšanas procedūra

Ģenerējot NRTC testa telpā, pirms testa cikla veikšanas motoru kartē, lai noteiktu apgriezienu skaitu pret griezes momenta līkni.

4.2.1.   Kartēšanas ātruma diapazona noteikšana

Minimālo un maksimālo kartēšanas ātrumu definē šādi:

| Minimālais kartēšanas ātrums | = | brīvgaitas ātrums |
| --- | --- | --- |
| Maksimālais kartēšanas ātrums | = | n
  hi x 1,02 vai ātrums, pie kura pilnas slodzes griezes moments nokrītas līdz nullei (izvēlas mazāko lielumu) (kur n
  hi ir lielie apgriezieni, kas ir definēti kā motora lielākais apgriezienu skaits, ja ir nodrošināti 70 % nominālās jaudas). |

Minimālais kartēšanas ātrums

=

brīvgaitas ātrums

Maksimālais kartēšanas ātrums

=

n
  hi x 1,02 vai ātrums, pie kura pilnas slodzes griezes moments nokrītas līdz nullei (izvēlas mazāko lielumu) (kur n
  hi ir lielie apgriezieni, kas ir definēti kā motora lielākais apgriezienu skaits, ja ir nodrošināti 70 % nominālās jaudas).

4.2.2.   Motora kartēšanas līkne

Motoru iesilda ar maksimālo jaudu, lai stabilizētu motora parametrus atbilstīgi ražotāja ieteikumam un labai inženiertehniskajai praksei. Kad motors stabilizēts, veic tā kartēšanu saskaņā ar turpmāk izklāstīto procedūru.

4.2.2.1.   Īslaicīga karte

| a) | Motoru izlādē un darbina brīvgaitā. |
| --- | --- |

a)

Motoru izlādē un darbina brīvgaitā.

| b) | Motoru darbina, iesmidzināšanas sūknim darbojoties ar pilnu slodzi, ar minimālu kartēšanas ātrumu. |
| --- | --- |

b)

Motoru darbina, iesmidzināšanas sūknim darbojoties ar pilnu slodzi, ar minimālu kartēšanas ātrumu.

| c) | Motora apgriezienu skaitu palielina vidēji par 8 ± 1 min–1/s no minimālā uz maksimālo kartēšanas ātrumu. Motora apgriezienu skaitu un griezes momenta punktus pieraksta paraugātrumam, kas ir vismaz viens punkts sekundē. |
| --- | --- |

c)

Motora apgriezienu skaitu palielina vidēji par 8 ± 1 min–1/s no minimālā uz maksimālo kartēšanas ātrumu. Motora apgriezienu skaitu un griezes momenta punktus pieraksta paraugātrumam, kas ir vismaz viens punkts sekundē.

4.2.2.2.   Soļu karte

| a) | Motoru izlādē un darbina brīvgaitā. |
| --- | --- |

a)

Motoru izlādē un darbina brīvgaitā.

| b) | Motoru darbina, iesmidzināšanas sūknim darbojoties ar pilnu slodzi, ar minimālu kartēšanas ātrumu. |
| --- | --- |

b)

Motoru darbina, iesmidzināšanas sūknim darbojoties ar pilnu slodzi, ar minimālu kartēšanas ātrumu.

| c) | Uzturot pilnu slodzi, minimālo kartēšanas ātrumu saglabā vismaz 15 sekundes un pēdējās 5 sekundēs reģistrē vidējo griezes momentu. Maksimālo griezes momenta līkni no minimālā līdz maksimālajam kartēšanas ātrumam nosaka, ātruma pieauguma soļiem nepārsniedzot 100 ± 20 min–1. Katrs testa punkts ilgst vismaz 15 sekundes, un pēdējās 5 sekundēs reģistrē vidējo griezes momentu. |
| --- | --- |

c)

Uzturot pilnu slodzi, minimālo kartēšanas ātrumu saglabā vismaz 15 sekundes un pēdējās 5 sekundēs reģistrē vidējo griezes momentu. Maksimālo griezes momenta līkni no minimālā līdz maksimālajam kartēšanas ātrumam nosaka, ātruma pieauguma soļiem nepārsniedzot 100 ± 20 min–1. Katrs testa punkts ilgst vismaz 15 sekundes, un pēdējās 5 sekundēs reģistrē vidējo griezes momentu.

4.2.3.   Kartēšanas līknes veidošana

Visus datu punktus, kas reģistrēti saskaņā ar 4.2.2. punktu, savieno, izmantojot lineāru interpolāciju starp punktiem. Iegūtā griezes momenta līkne ir kartēšanas līkne, un to izmanto, lai 5. pielikumā noteiktās normalizētās motora dinamometra griezes momenta vērtības pārrēķinātu testa cikla faktiskajās griezes momenta vērtībās, kā aprakstīts 4.3.3. punktā.

4.2.4.   Alternatīvā kartēšana

Ja ražotājs uzskata, ka iepriekš aprakstītā kartēšanas metode nav droša vai nav raksturīga attiecībā uz visiem motoriem, var izmantot alternatīvu kartēšanas metodi. Alternatīvajai metodei jāatbilst norādīto kartēšanas procedūru mērķim, lai noteiktu maksimāli iespējamo griezes momentu atbilstīgi visiem motora apgriezieniem, ko sasniedz testa ciklos. Novirzes no šajā punktā minētajām kartēšanas metodēm drošības vai raksturīguma nolūkos kopā ar to izmantošanas pamatojumu jāapstiprina iesaistītajām pusēm. Tomēr nekādā gadījumā griezes momenta līkni nevar veikt, ja motora apgriezienu skaits samazinās regulētiem motoriem vai turbokompresoriem.

4.2.5.   Atkārtoti testi

Motoru nevajag kartēt pirms katra testa cikla. Motoru atkārtoti kartē pirms testa cikla, ja:

| a) | kopš pēdējās kartēšanas pagājis nesamērīgi garš laikposms, kā noteikts inženiertehniskajā atzinumā, vai |
| --- | --- |

a)

kopš pēdējās kartēšanas pagājis nesamērīgi garš laikposms, kā noteikts inženiertehniskajā atzinumā, vai

| b) | motoram ir izdarīti fiziski pārveidojumi vai atkārtota kalibrēšana, kas var būt ietekmējusi motora veiktspēju. |
| --- | --- |

b)

motoram ir izdarīti fiziski pārveidojumi vai atkārtota kalibrēšana, kas var būt ietekmējusi motora veiktspēju.

4.3.   Testa standartcikla izveide

4.3.1.   Apgriezienu skaita etalonvērtība

Apgriezienu skaita etalonvērtība (n
  ref) atbilst 5. pielikuma sniegtā motora dinamometra grafikā norādītajām 100 % normalizētajām apgriezienu skaita vērtībām. Faktiskais motora cikls, kas izriet no denormalizēšanas līdz apgriezienu skaita standartlielumam, ir lielā mērā atkarīgs no pienācīga apgriezienu skaita standartlieluma izvēles. Apgriezienu skaita standartlielumu nosaka, izmantojot šādu formulu:

Formula

(lielie apgriezieni ir motora lielākais apgriezienu skaits, ja ir nodrošināti 70 % nominālās jaudas, savukārt mazie apgriezieni ir motora mazākais apgriezienu skaits, ja ir nodrošināti 50 % nominālās jaudas).

Ja izmērītais standartātrums ietilpst ± 3 % robežās no ražotāja noteiktā standartātruma, deklarēto standartātrumu var izmantot emisiju testam. Ja pielaide tiek pārsniegta, izmērīto standartātrumu izmanto emisiju testam. (Šī pieeja ir saskaņā ar ISO 8178-11:2006 standartu.)

4.3.2.   Motora apgriezienu skaita denormalizēšana

Motora apgriezienu skaitu denormalizē, izmantojot šādu vienādojumu:

Formula

4.3.3.   Motora griezes momenta denormalizēšana

Griezes momenta vērtības motora dinamometra grafikā 5. pielikumā normalizē līdz maksimālajam griezes momentam ar konkrēto apgriezienu skaitu. Standartciklā griezes momenta vērtības denormalizē, izmantojot kartēšanas līkni, ko nosaka atbilstīgi 4.2.2. punktam šādi:

Formula

ar attiecīgo faktisko apgriezienu skaitu, kā noteikts 4.3.2. punktā.

4.3.4.   Denormalizēšanas procedūras piemērs

Piemēram, denormalizē šādus testa punktus:

% apgriezieni (% speed)= 43 %,

% griezes moments (% torque)= 82 %.

Pieņemot šādas vērtības:

apgriezienu skaita standartvērtība (referencespeed)= 2 200 min–1,

apgriezienu skaits brīvgaitā (idlespeed)= 600 min–1,

rezultāts ir šāds:

Formula

Maksimālo griezes momentu, kas ir 700 Nm, novēro no kartēšanas līknes ar apgriezienu skaitu 1 288 min–1.

Formula

4.4.   Dinamometrs

4.4.1.   Izmantojot spēka sensoru, griezes momenta signālu pārvada uz motora asi un ņem vērā dinamometra inerci. Faktiskais motora griezes moments ir spēka sensora nolasītais griezes moments, pieskaitot bremžu inerces momentu un reizinot ar leņķisko paātrinājumu. Kontroles sistēmai šis aprēķins ir jāveic reālajā laikā.

4.4.2.   Ja motoru testē ar virpuļstrāvas dinamometru, ieteicams, lai tādu punktu skaits, kur starpībaImage ir mazāka par – 5 % no maksimālā griezes momenta, nepārsniedz 30 (kur Tsp
  ir pieprasītais griezes moments, nsp
  ir motora apgriezienu skaita atvasinājums, ΘD ir virpuļstrāvas dinamometra rotācijas inerce).

4.5.   Emisiju testa norise

Turpmākajā grafikā sniegts pārskats par testa secību.

Image

Pirms mērījumu cikla uzsākšanas var veikt vienu vai vairākus izmēģinājuma ciklus, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu, kā darbojas motora, testa telpas un emisiju sistēma.

4.5.1.   Paraugu ņemšanas filtru sagatavošana

Vismaz vienu stundu pirms testa katru filtru ievieto Petri trauciņā, kurš ir aizsargāts pret putekļu piesārņojumu un kurā notiek gaisa apmaiņa, un to ievieto svēršanas kamerā stabilizēšanai. Stabilizācijas perioda beigās katru filtru nosver un pieraksta tā svaru. Līdz izmantošanai testā filtru uzglabā slēgtā Petri trauciņā vai slēgtā filtra turētājā. Pēc filtra izņemšanas no svēršanas kameras tas jāizmanto astoņās stundās. Reģistrē taras svaru.

4.5.2.   Mēriekārtas uzstādīšana

Instrumentus un paraugu ņemšanas zondes uzstāda pēc vajadzības. Ja izmanto pilnās plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, tai pievieno izpūtēju.

4.5.3.   Atšķaidīšanas sistēmas iedarbināšana

Iedarbina atšķaidīšanas sistēmu. Kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā vai atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā nosaka, lai nepieļautu ūdens kondensēšanos sistēmā un iegūtu filtra virsmas temperatūru robežās starp 315 K (42 °C) un 325 K (52 °C).

4.5.4.   Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas iedarbināšana

Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu iedarbina un darbina apvedrežīmā. Daļiņu fona līmeni atšķaidīšanas gaisā var noteikt, ņemot paraugam atšķaidīšanas gaisu, pirms izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas tunelī. Ja ir pieejama vēl cita daļiņu paraugu ņemšanas sistēma, ieteicams daļiņu fona koncentrācijas paraugu ievākt pārejas fāzē. Pretējā gadījumā var izmantot to pašu sistēmu, ko lieto daļiņu paraugu ņemšanai pārejas fāzē. Ja lieto filtrētu atšķaidīšanas gaisu, tad vienu mērījumu var izdarīt pirms vai pēc testa. Ja atšķaidīšanas gaiss nav filtrēts, tad mērījumi jāveic pirms cikla sākuma un pēc cikla beigām un jānosaka to vidējā vērtība.

4.5.5.   Analizatoru pārbaude

Emisijas analizatorus iestata uz nulli un standartizē. Ja izmanto paraugu maisiņus, tos iztīra.

4.5.6.   Dzesēšanas prasības

Var piemērot dabisko vai piespiedu dzesēšanas procedūru. Attiecībā uz piespiedu dzesēšanu izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, iestādot sistēmas tā, lai tās sūta dzesējošo gaisu motorā, dzesēto eļļu cauri motora smērsistēmai, atdzesē dzesētāju motora dzeses sistēmā un atdzesē izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu. Attiecībā uz piespiedu pēcapstrādes dzesēšanu dzesējošo gaisu nepiemēro, kamēr pēcapstrādes sistēma nav atdzisusi un tās temperatūra nav zemāka par katalizatora aktivizēšanas temperatūru. Nav atļauta dzesēšanas procedūra, kuras rezultātā veidojas neraksturīgas emisijas.

Aukstās palaides cikla izplūdes gāzu emisijas testu pēc dzesēšanas var sākt tikai tad, kad motora eļļas, dzeses šķidruma un pēcapstrādes sistēmas temperatūra ir stabilizējusies starp 20 °C un 30 °C vismaz piecpadsmit minūtes.

4.5.7.   Cikla norise

4.5.7.1.   Aukstās palaides cikls

Testu sāk ar aukstās palaides ciklu pēc tam, kad ir pabeigta dzesēšana un ir izpildītas visas prasības, kas noteiktas 4.5.6. punktā.

Motoru iedarbina saskaņā ar ražotāja ieteikto iedarbināšanas procedūru, kas aprakstīta lietotāja pamācībā, izmantojot sērijveida startera motoru vai dinamometru.

Tiklīdz motors ir iedarbināts, iedarbina “brīvgaitas” taimeri. Motoram ļauj darboties brīvgaitā bez slodzes 23 ± 1 s. Motora testa ciklu pārejas fāzē sāk tā, lai pirmais cikla ieraksts ārpus brīvgaitas notiktu pēc 23 ± 1 s. Brīvgaitas laiks ir ietverts 23 ± 1 s.

Testu veic saskaņā ar standartciklu, kas noteikts 5. pielikumā. Motora apgriezienu un izraudzīto griezes momenta iestatīšanas punktu frekvence ir 5 Hz (ieteicams 10 Hz) vai lielāka. Iestatīšanas punktus aprēķina pēc lineārās interpolācijas starp standartcikla iestatīšanas punktu, kas ir 1 Hz. Atgriezenisko motora apgriezienu skaitu un griezes momentu testa cikla laikā reģistrē vismaz reizi sekundē, un signālus var elektroniski filtrēt.

4.5.7.2.   Analizatora reakcija

Iedarbinot motoru, vienlaikus iedarbina mērierīces:

| a) | sāk savākt vai analizēt atšķaidīšanas gaisu, ja izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu; |
| --- | --- |

a)

sāk savākt vai analizēt atšķaidīšanas gaisu, ja izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu;

| b) | sāk savākt vai analizēt neapstrādātas vai atšķaidītas izplūdes gāzes atkarībā no izmantotās metodes; |
| --- | --- |

b)

sāk savākt vai analizēt neapstrādātas vai atšķaidītas izplūdes gāzes atkarībā no izmantotās metodes;

| c) | sāk mērīt atšķaidīto izplūdes gāzu apmēru, nepieciešamo temperatūru un spiedienu; |
| --- | --- |

c)

sāk mērīt atšķaidīto izplūdes gāzu apmēru, nepieciešamo temperatūru un spiedienu;

| d) | sāk reģistrēt izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu, ja izmanto neapstrādātu izplūdes gāzu analīzi; |
| --- | --- |

d)

sāk reģistrēt izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu, ja izmanto neapstrādātu izplūdes gāzu analīzi;

| e) | sāk reģistrēt atgriezeniskās saites datus par dinamometra apgriezienu skaitu un griezes momentu. |
| --- | --- |

e)

sāk reģistrēt atgriezeniskās saites datus par dinamometra apgriezienu skaitu un griezes momentu.

Ja izmanto neapstrādātu izplūdes gāzu mērījumus, emisijas koncentrāciju (HC, CO un NOx) un izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu mēra pastāvīgi un datorsistēmā glabā mērījumu rezultātus, kam diskretizācijas frekvence ir vismaz 2 Hz. Visus pārējos datus var reģistrēt ar diskretizācijas frekvenci vismaz 1 Hz. Analogo analizatoru rādījumus reģistrē, un datu izvērtēšanā tiešsaistē vai autonomā režīmā var piemērot kalibrēšanas datus.

Ja izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, HC un NOx mēra nepārtraukti atšķaidīšanas tunelī ar frekvenci, kas ir vismaz 2 Hz. Vidējās koncentrācijas nosaka, integrējot visā testa ciklā saņemtos analizatora signālus. Sistēmas reakcijas laiks nedrīkst būt ilgāks par 20 s, un vajadzības gadījumā tas jāsaskaņo ar konstanta tilpuma mērītāja plūsmas svārstībām un paraugu ņemšanas laika/testa cikla nobīdēm. CO un CO2 nosaka, integrējot vai arī analizējot koncentrācijas paraugā, kas visā cikla norisē savākts paraugu ņemšanas maisā. Gāzveida piesārņotāju koncentrāciju atšķaidīšanas gaisā nosaka, integrējot vai arī izmantojot fona paraugu ņemšanas maisu. Visus citus mērāmos parametrus reģistrē, veicot vismaz vienu mērījumu sekundē (1 Hz).

4.5.7.3.   Daļiņu paraugu ņemšana

Iedarbinot motoru, daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu pārslēdz no apvedrežīma uz daļiņu vākšanas režīmu.

Ja izmanto daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, paraugu ņemšanas sūkni (sūkņus) noregulē tā, lai plūsmas ātrums caur daļiņu paraugu ņemšanas zondi vai pārvades cauruli saglabātos proporcionāls izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumam.

Ja izmanto pilnās plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, paraugu ņemšanas sūkni (sūkņus) noregulē tā, lai plūsmas ātrums caur daļiņu paraugu ņemšanas zondi vai pārvades cauruli saglabātos ±5 % robežās no paredzētā plūsmas ātruma. Ja izmanto plūsmas kompensatoru (t. i., veic paraugu plūsmas proporcionālu kontroli), tad pierāda, ka plūsmas ātruma caur galveno tuneli un daļiņu parauga plūsmas ātruma attiecība no tai paredzētās vērtības neatšķiras vairāk kā par ±5 % (izņemot paraugu ņemšanas pirmajās 10 sekundēs).

Piezīme. Dubultās atšķaidīšanas gadījumā parauga plūsma ir neto starpība, ko veido plūsmas ātrums caur paraugu ņemšanas filtriem un otrās pakāpes atšķaidīšanā izmantotās gaisa plūsmas ātrums.

Reģistrē vidējo temperatūru un spiedienu pie ieplūdes gāzes skaitītājos vai plūsmas mērinstrumentos. Ja uz filtra esošās lielās daļiņu slodzes dēļ nav iespējams visā cikla norisē uzturēt paredzēto plūsmas ātrumu (±5 % robežās), tad testa rezultātu anulē. Testu atkārto, noregulējot mazāku plūsmas ātrumu un/vai izmantojot filtru ar lielāku diametru.

4.5.7.4.   Motora noslāpšana aukstās palaides testa ciklā

Ja motors aukstās palaides testa ciklā noslāpst, tad to sagatavo, atkārto dzesēšanas procedūru, iedarbina motoru no jauna un testu atkārto. Ja testa cikla norisē rodas kļūme kādā no nepieciešamajām testa iekārtām, tad testa rezultātu anulē.

4.5.7.5.   Darbības pēc aukstās palaides cikla

Pabeidzot testa aukstās palaides ciklu, pārtrauc mērīt izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu, atšķaidīto izplūdes gāzu tilpumu un gāzu ieplūdi paraugu ņemšanas maisā un daļiņu paraugu ņemšanas sūknī. Integrētā analizatoru sistēmā paraugu ņemšanu turpina tik ilgi, līdz beidzas sistēmas reakcijas laiks.

Ja izmanto paraugu ņemšanas maisus, koncentrāciju tajos analizē pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā 20 minūtes pēc testa cikla beigām.

Pēc emisijas testa analizatoru atkārtotai pārbaudei izmanto nulles gāzi un to pašu standartgāzi. Testu uzskata par pieņemamu, ja pirms un pēc testa iegūto rezultātu starpība ir mazāka par 2 % no standartgāzei atbilstošās vērtības.

Daļiņu filtrus ne vēlāk kā vienā stundā pēc testa pabeigšanas nogādā atpakaļ svēršanas kamerā. Tos vismaz stundu kondicionē Petri traukā, kas ir aizsargāts pret piesārņojumu ar putekļiem un nodrošina gaisa apmaiņu, un pēc tam nosver. Pieraksta filtru bruto svaru.

4.5.7.6.   Turēšana siltumā

Tūlīt pēc motora izslēgšanas izslēdz motora dzesēšanas ventilatoru (ventilatorus), ja to izmanto, kā arī CVS ventilatoru (vai atvieno izplūdes sistēmu no CVS), ja to izmanto.

Atstāj motoru siltumā 20 ± 1 minūtes. Sagatavo motoru un dinamometru karstās palaides testam. Iztīrītos paraugu ņemšanas maisus savieno ar atšķaidīto izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa paraugu ņemšanas sistēmām. Iedarbina CVS (ja to izmanto un ja tas vēl nav iedarbināts) vai savieno izplūdes sistēmu ar CVS (ja tas ir atvienots). Iedarbina paraugu ņemšanas sūkņus (izņemot daļiņu paraugu ņemšanas sūkni (sūkņus)), motora ventilatoru (ventilatorus) un datu vākšanas sistēmu.

Nemainīga tilpuma paraugu ņemšanas siltummaini (ja to izmanto) un visu nepārtraukto paraugu ņemšanas sistēmu uzsildītos komponentus (vajadzības gadījumā) pirms testa sākuma uzsilda līdz tiem paredzētajai darbības temperatūrai.

Paraugu ņemšanas plūsmas ātrumu noregulē līdz vēlamajam plūsmas ātrumam un CVS gāzes plūsmas mērīšanas ierīci noregulē nulles pozīcijā. Katrā filtra turētājā uzmanīgi ievieto tīru daļiņu filtru un samontētos filtru turētājus novieto paraugu ņemšanas plūsmas līnijā.

4.5.7.7.   Karstās palaides cikls

Tiklīdz motors ir iedarbināts, iedarbina “brīvgaitas” taimeri. Motoram ļauj darboties brīvgaitā bez slodzes 23 ± 1 s. Motora testa ciklu pārejas fāzē sāk tā, lai pirmais cikla ieraksts ārpus brīvgaitas notiktu pēc 23 ± 1 s. Brīvgaitas laiks ir ietverts 23 ± 1 s.

Testu veic saskaņā ar standartciklu, kas noteikts 5. pielikumā. Motora apgriezienu skaita un griezes momenta komandu iestatīšanas punktus izveido ar 5 Hz (iesaka 10 Hz) vai lielāku frekvenci. Iestatīšanas punktus aprēķina pēc lineārās interpolācijas starp standartcikla iestatīšanas punktu, kas ir 1 Hz. Atgriezenisko motora apgriezienu skaitu un griezes momentu testa cikla laikā reģistrē vismaz reizi sekundē, un signālus var elektroniski filtrēt.

Pēc tam atkārto 4.5.7.2. un 4.5.7.3. punktā aprakstīto procedūru.

4.5.7.8.   Motora noslāpšana karstās palaides ciklā

Ja motors noslāpst karstās palaides ciklā, motoru var izslēgt un atkārtoti atstāt siltumā 20 minūtes. Pēc tam var atkārtot karstās palaides ciklu. Turēšanu siltumā un karstās palaides ciklu drīkst atkārtoti veikt tikai vienu reizi.

4.5.7.9.   Darbības pēc karstās palaides cikla

Pēc karstās palaides cikla pabeigšanas pārtrauc mērīt izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu, atšķaidīto izplūdes gāzu tilpumu, gāzes plūsmu paraugu ņemšanas maisos un apstādina daļiņu paraugu sūkni. Integrētā analizatoru sistēmā paraugu ņemšanu turpina tik ilgi, līdz beidzas sistēmas reakcijas laiks.

Ja izmanto paraugu ņemšanas maisus, koncentrāciju tajos analizē pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā 20 minūtes pēc testa cikla beigām.

Pēc emisijas testa analizatoru atkārtotai pārbaudei izmanto nulles gāzi un to pašu standartgāzi. Testu uzskata par pieņemamu, ja pirms un pēc testa iegūto rezultātu starpība ir mazāka par 2 % no standartgāzei atbilstošās vērtības.

Daļiņu filtrus ne vēlāk kā vienā stundā pēc testa pabeigšanas nogādā atpakaļ svēršanas kamerā. Tos vismaz stundu kondicionē Petri traukā, kas ir aizsargāts pret piesārņojumu ar putekļiem un nodrošina gaisa apmaiņu, un pēc tam nosver. Pieraksta filtru bruto svaru.

4.6.   Testa verifikācija

4.6.1.   Datu nobīde

Lai līdz minimumam samazinātu laika novirzes efektu starp atgriezeniskajām standartcikla vērtībām, visu motora apgriezienu un griezes momenta atgriezenisko signālu secību var nobīdīt, to aizturot vai apsteidzot laikā nominālo apgriezienu un griezes momentu secību. Ja atgriezeniskos signālus nobīda, tad tajā pašā virzienā tikpat daudz jānobīda apgriezieni un griezes moments.

4.6.2.   Cikla darba aprēķins

Faktisko cikla darbu W
  act (kWh) aprēķina, izmantojot visu reģistrēto motora atgriezenisko apgriezienu un griezes momenta pāru vērtības. Faktisko cikla darbu W
  act izmanto salīdzināšanai ar standartcikla darbu W
  ref un īpatnējās emisijas aprēķināšanai. Tādu pašu metodiku izmanto, lai integrētu gan standarta, gan faktisko motora jaudu. Ja jānosaka vērtības starp blakus standarta vai blakus mērījumu vērtībām, jāizmanto lineārā interpolācija.

Integrējot standarta un un faktisko cikla darbu, visas negatīvās griezes momenta vērtības pielīdzina nullei un iekļauj integrēšanā. Ja integrēšanas frekvence ir mazāka par 5 Hz un ja attiecīgā laika segmentā griezes momenta vērtība mainās no pozitīvas uz negatīvu vai no negatīvas uz pozitīvu, tad negatīvo daļu pārrēķina un pielīdzina nullei. Pozitīvo daļu iekļauj integrētajā vērtībā.

W
  act ir no – 15 % līdz + 5 % no W
  ref.

4.6.3.   Testa cikla validācijas statistika

Atgriezenisko vērtību lineāro regresiju pret etalonvērtībām nosaka attiecībā uz apgriezieniem, griezes momentu un jaudu. To dara pēc katras atgriezenisko datu nobīdes, ja ir izraudzīta šī izvēle. Izmanto mazāko kvadrātu metodi ar vispiemērotāko vienādojumu šādā formā:

Formula

kur:

| y | = | atgriezeniskā (faktiskā) apgriezienu (min–1), griezes momenta (Nm) vai jaudas (kW) vērtība, |
| --- | --- | --- |
| m | = | regresijas taisnes kritums/slīpums, |
| x | = | apgriezienu (min–1), griezes momenta (Nm) vai jaudas (kW) etalonvērtība, |
| b | = | y krustošanās ar regresijas taisni. |

y

=

atgriezeniskā (faktiskā) apgriezienu (min–1), griezes momenta (Nm) vai jaudas (kW) vērtība,

m

=

regresijas taisnes kritums/slīpums,

x

=

apgriezienu (min–1), griezes momenta (Nm) vai jaudas (kW) etalonvērtība,

b

=

y krustošanās ar regresijas taisni.

Y pret x aplēses standartkļūdu (SE) un noteikšanas koeficientu (r2) aprēķina katrai regresijas taisnei.

Šo analīzi ieteicams izdarīt ar 1 Hz frekvenci. Lai testu uzskatītu par derīgu, tam jāatbilst kritērijiem, kas iekļauti 1. tabulā.

1.   tabula

Regresijas taisnes pielaides

| | Apgriezieni | Griezes moments | Jauda |
| --- | --- | --- | --- |
| Y pret X aplēses standartkļūda (SEE) | maksimāli 100 min–1 | maksimāli 13 % motora maksimālā griezes momenta pēc jaudas kartes | maksimāli 8 % motora maksimālās jaudas pēc jaudas kartes |
| Regresijas taisnes slīpums, m | no 0,95 līdz 1,03 | 0,83–1,03 | 0,89–1,03 |
| Noteikšanas koeficients, r2 | min 0,9700 | min 0,8800 | min 0,9100 |
| Y krustošanās ar regresijas taisni, b | ± 50 min–1 | ± 20 Nm vai ± 2 % maksimālā griezes momenta, izvēloties to, kurš ir lielākais | ± 4 kW vai ± 2 % maksimālās jaudas, izvēloties to, kurš ir lielākais |

Apgriezieni

Griezes moments

Jauda

Y pret X aplēses standartkļūda (SEE)

maksimāli 100 min–1

maksimāli 13 % motora maksimālā griezes momenta pēc jaudas kartes

maksimāli 8 % motora maksimālās jaudas pēc jaudas kartes

Regresijas taisnes slīpums, m

no 0,95 līdz 1,03

0,83–1,03

0,89–1,03

Noteikšanas koeficients, r2

min 0,9700

min 0,8800

min 0,9100

Y krustošanās ar regresijas taisni, b

± 50 min–1

± 20 Nm vai ± 2 % maksimālā griezes momenta, izvēloties to, kurš ir lielākais

± 4 kW vai ± 2 % maksimālās jaudas, izvēloties to, kurš ir lielākais

Tikai regresijas nolūkā ir atļauts dzēst punktus, ja tā norādīts 2. tabulā, pirms veic regresijas aprēķinu. Tomēr šos punktus nedrīkst dzēst cikla darba un emisiju aprēķinam. Brīvgaitas punktu definē kā punktu ar normalizētu griezes momenta standartlielumu, kas ir 0 %, un normalizētu apgriezienu skaita standartlielumu, kas ir 0 %. Punktu dzēšanu var piemērot vai nu visam ciklam, vai kādai tā daļai.

2.   tabula

Pieļautā punktu dzēšana no regresijas analīzēm (jānorāda punkti, kuriem piemēro punktu dzēšanu)

| Nosacījums | Apgriezienu un/vai griezes momenta, un/vai jaudas punkti, kurus var dzēst, atsaucoties uz kolonnā pa kreisi uzskaitītajiem nosacījumiem |
| --- | --- |
| Pirmās 24 (± 1) s un pēdējās 25 s | Apgriezieni, griezes moments un jauda |
| Pilnīgi atvērta drosele un griezes momenta atgriezeniskā saite < 95 % no standarta griezes momenta | Griezes moments un/vai jauda |
| Pilnīgi atvērta drosele un apgriezienu skaita atgriezeniskā saite < 95 % no standarta apgriezienu skaita | Apgriezienu skaits un/vai jauda |
| Aizvērta drosele, apgriezienu skaita atgriezeniskā saite > brīvgaita + 50 min–1 un griezes momenta atgriezeniskā saite > 105 % no standarta griezes momenta | Griezes moments un/vai jauda |
| Aizvērta drosele, apgriezienu skaita atgriezeniskā saite ≤ apgriezienu skaits brīvgaitā + 50 min–1, griezes momenta atgriezeniskā saite = ražotāja definētais/izmērītais griezes moments ± 2 % no maksimālā griezes momenta | Apgriezienu skaits un/vai jauda |
| Aizvērta drosele un apgriezienu skaita atgriezeniskā saite > 105 % no standarta apgriezienu skaita | Apgriezienu skaits un/vai jauda |

Nosacījums

Apgriezienu un/vai griezes momenta, un/vai jaudas punkti, kurus var dzēst, atsaucoties uz kolonnā pa kreisi uzskaitītajiem nosacījumiem

Pirmās 24 (± 1) s un pēdējās 25 s

Apgriezieni, griezes moments un jauda

Pilnīgi atvērta drosele un griezes momenta atgriezeniskā saite < 95 % no standarta griezes momenta

Griezes moments un/vai jauda

Pilnīgi atvērta drosele un apgriezienu skaita atgriezeniskā saite < 95 % no standarta apgriezienu skaita

Apgriezienu skaits un/vai jauda

Aizvērta drosele, apgriezienu skaita atgriezeniskā saite > brīvgaita + 50 min–1 un griezes momenta atgriezeniskā saite > 105 % no standarta griezes momenta

Griezes moments un/vai jauda

Aizvērta drosele, apgriezienu skaita atgriezeniskā saite ≤ apgriezienu skaits brīvgaitā + 50 min–1, griezes momenta atgriezeniskā saite = ražotāja definētais/izmērītais griezes moments ± 2 % no maksimālā griezes momenta

Apgriezienu skaits un/vai jauda

Aizvērta drosele un apgriezienu skaita atgriezeniskā saite > 105 % no standarta apgriezienu skaita

Apgriezienu skaits un/vai jauda

---

(1)  Identiski ar C1 ciklu, kā aprakstīts standarta ISO 8178-4: 2007 (atjaun. 2008) 8.3.1.1. punktā.

(2)  Identiski ar D2 ciklu, kā aprakstīts standarta ISO 8178-4: 2007 (atjaun. 2008) 8.4.1. punktā.

1. papildinājums

Mērīšanas un paraugu ņemšanas procedūras (NRSC, NRTC)

1.   MĒRĪŠANAS UN PARAUGU ŅEMŠANAS PROCEDŪRAS (NRSC TESTS)

Testam nodotā motora gāzveida un daļiņveida komponentus mēra ar 4.A pielikuma 4. papildinājumā aprakstītajām metodēm. 4.A pielikuma 4. papildinājumā ir aprakstītas ieteicamās gāzveida emisiju analīzes sistēmas (1.1. punkts) un ieteicamās daļiņu atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmas (1.2. punkts).

Pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstiprinātājas iestādes piekrišanu 4.B pielikuma 9. punktā aprakstītās metodes var izmantot kā alternatīvu metodēm, kas ir aprakstītas šā papildinājuma 1. punktā.

1.1.   Dinamometra specifikācija

Izmanto motora dinamometru, kam ir atbilstīgas īpašības, lai veiktu testa ciklu, kurš aprakstīts 4.A pielikuma 3.7.1. punktā. Instrumenti griezes momenta un apgriezienu skaita mērīšanai ļauj veikt jaudas mērījumus noteiktajās robežās. Var būt nepieciešami papildu mērījumi. Mēriekārtu precizitātei jābūt tādai, lai netiktu pārsniegtas 1.3. punktā norādīto skaitļu maksimālās pielaides.

1.2.   Izplūdes gāzu plūsma

Izplūdes gāzu plūsmu nosaka, izmantojot vienu no 1.2.1–1.2.4. punktā minētajām metodēm.

1.2.1.   Tiešo mērījumu metode

Izplūdes gāzu plūsmas tiešā mērīšana ar plūsmas mērsprauslu vai līdzvērtīgu mērīšanas sistēmu (sīkākai informācijai sk. ISO 5167:2000).

Piezīme. Izplūdes gāzu plūsmas tiešā mērīšana ir sarežģīts uzdevums. Lai nepieļautu mērījumu nepilnības, kas ietekmēs emisiju vērtību kļūdas, veic piesardzības pasākumus.

1.2.2.   Gaisa un degvielas mērījumu metode

Gaisa plūsmas un degvielas plūsmas mērīšana.

Izmanto gaisa plūsmas mērītājus un degvielas plūsmas mērītājus, kuru precizitāte ir noteikta 1.3. punktā.

Izplūdes gāzes plūsmas aprēķinu veic šādi:

Formula (mitrai izplūdes masai)

1.2.3.   Oglekļa bilances metode

Izplūdes masas aprēķins no degvielas patēriņa un izplūdes gāzes koncentrācijām, izmantojot oglekļa bilances metodi (4.A pielikuma 3. papildinājums).

1.2.4.   Marķiera mērīšanas metode

Šī metode attiecas uz marķiergāzes koncentrācijas mērījumu izplūdes gāzē. Inertās gāzes (piem., tīra hēlija) noteiktu apjomu iesmidzina izplūdes gāzes plūsmā kā marķiergāzi. Gāze sajaucas un tiek atšķaidīta ar izplūdes gāzēm, bet nereaģē izplūdes caurulē. Tad mēra gāzes koncentrāciju izplūdes gāzu paraugā.

Lai nodrošinātu pilnīgu marķiergāzes sajaukšanos, izplūdes gāzu paraugu ņemšanas zondi novieto vismaz 1 m vai 30 izplūdes caurules diametrus (izvēlas lielāko vērtību) lejpus marķiergāzes iesmidzināšanas punkta. Paraugu ņemšanas zondi var novietot tuvāk iesmidzināšanas punktam, ja pilnīgu sajaukšanos apstiprina, salīdzinot marķiergāzes koncentrāciju un standartkoncentrāciju, kad marķiergāze tiek iesmidzināta aiz motora.

Marķiergāzes plūsmas ātrumu iestata tā, lai marķiergāzes koncentrācija ar motora brīvgaitas apgriezieniem kļūst mazāka par marķiergāzes analizatora pilno jaudu.

Izplūdes gāzes plūsmas aprēķinu veic šādi:

Formula

kur:

| G
  EXHW | = | momentānā izplūdes gāzu masas plūsma (kg/s), |
| --- | --- | --- |
| G
  T | = | marķiergāzes plūsma (cm3/min), |
| conc
  mix | = | marķiergāzes momentānā koncentrācija pēc sajaukšanās (ppm), |
| ρ
  EXH | = | izplūdes gāzu blīvums (kg/m3), |
| conc
  a | = | marķiergāzes fona koncentrācija ieplūdes gaisā (ppm). |

G
  EXHW

=

momentānā izplūdes gāzu masas plūsma (kg/s),

G
  T

=

marķiergāzes plūsma (cm3/min),

conc
  mix

=

marķiergāzes momentānā koncentrācija pēc sajaukšanās (ppm),

ρ
  EXH

=

izplūdes gāzu blīvums (kg/m3),

conc
  a

=

marķiergāzes fona koncentrācija ieplūdes gaisā (ppm).

Marķiergāzes fona koncentrāciju (conc
  a) var noteikt, aprēķinot vidējo lielumu fona koncentrācijai, ko mēra tieši pirms testa un tūlīt pēc testa.

Ja fona koncentrācija ir mazāka par 1 % no marķiergāzes koncentrācijas pēc sajaukšanās (conc
  mix.) ar maksimālu izplūdes gāzu plūsmu, fona koncentrāciju var neņemt vērā.

Visa sistēma atbilst izplūdes gāzes plūsmas precizitātes prasībām un ir kalibrēta saskaņā ar 2. papildinājuma 1.11.2. punktu.

1.2.5.   Gaisa plūsmas un gaisa un degvielas attiecības mērīšanas metode

Šī metode attiecas uz izplūdes masas aprēķinu no gaisa plūsmas un gaisa un degvielas attiecības. Momentānās izplūdes gāzes masas plūsmas aprēķins ir šāds:

Formula

kur Formula

Formula

kur:

| A/F
  st | = | gaisa/degvielas stehiometriskā attiecība (kg/kg), |
| --- | --- | --- |
| λ | = | gaisa/degvielas relatīvā attiecība, |
| conc
  CO2 | = | sausa CO2 koncentrācija (%), |
| conc
  CO | = | sausa CO koncentrācija (ppm), |
| conc
  HC | = | HC koncentrācija (ppm). |

A/F
  st

=

gaisa/degvielas stehiometriskā attiecība (kg/kg),

λ

=

gaisa/degvielas relatīvā attiecība,

conc
  CO2

=

sausa CO2 koncentrācija (%),

conc
  CO

=

sausa CO koncentrācija (ppm),

conc
  HC

=

HC koncentrācija (ppm).

Piezīme. Aprēķins attiecas uz dīzeļdegvielu ar H/C attiecību 1,8.

Gaisa plūsmas mērītājs atbilst 3. tabulā norādītajām precizitātes prasībām, izmantotais CO2 analizators atbilst 1.4.1. punktā paredzētajām specifikācijām, un visa sistēma atbilst specifikācijām attiecībā uz izplūdes gāzu plūsmu.

Lai saskaņā ar 1.4.4. punktā noteiktajām specifikācijām izmērītu gaisa/degvielas relatīvo attiecību, var izmantot gaisa un degvielas attiecības mēriekārtu, piemēram, cirkonijtipa sesnsoru.

1.2.6.   Kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu plūsma

Ja izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu (G
  TOTW) mēra ar PDP vai CFV, vai SSV (4.A pielikuma 4. papildinājuma 1.2.1.2. punkts). Precizitāte atbilst 4.A pielikuma 2. papildinājuma 2.2. punktā paredzētajiem noteikumiem.

1.3.   Precizitāte

Visu mērinstrumentu kalibrēšana atbilst valsts vai starptautiskajiem standartiem, kā arī 3. tabulā norādītajām prasībām.

3.   tabula

Mērinstrumentu precizitāte

| Nr. | Mērinstruments | Precizitāte |
| --- | --- | --- |
| 1. | Motora apgriezienu skaits | ± 2 % no lasījuma vai ± 1 % no motora maksimālās vērtības, izvēloties lielāko vērtību |
| 2. | Griezes moments | ± 2 % no lasījuma vai ± 1 % no motora maksimālās vērtības, izvēloties lielāko vērtību |
| 3. | Degvielas patēriņš | ± 2 % no motora maksimālās vērtības |
| 4. | Gaisa patēriņš | ± 2 % no nolasījuma vai ± 1 % no motora maksimālās vērtības, izvēloties lielāko vērtību |
| 5. | Izplūdes gāzu plūsma | ± 2,5 % no nolasījuma vai ± 1,5 % no motora maksimālās vērtības, izvēloties lielāko vērtību |
| 6. | Temperatūras ≤ 600 K | ± 2 K absolutā |
| 7. | Temperatūras > 600 K | ± 1 % no nolasījuma |
| 8. | Izplūdes gāzu spiediens | ± 0,2 kPa absolūtais |
| 9. | Ieplūdes gaisa retinājums | ± 0,05 kPa absolūtais |
| 10. | Atmosfēras spiediens | ± 0,1 kPa absolūtais |
| 11. | Citi spiedieni | ± 0,1 kPa absolūtais |
| 12. | Absolūtais mitrums | ± 5 % no nolasījuma |
| 13. | Atšķaidīšanas gaisa plūsma | ± 2 % no nolasījuma |
| 14. | Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsma | ± 2 % no nolasījuma |

Nr.

Mērinstruments

Precizitāte

1.

Motora apgriezienu skaits

± 2 % no lasījuma vai ± 1 % no motora maksimālās vērtības, izvēloties lielāko vērtību

2.

Griezes moments

± 2 % no lasījuma vai ± 1 % no motora maksimālās vērtības, izvēloties lielāko vērtību

3.

Degvielas patēriņš

± 2 % no motora maksimālās vērtības

4.

Gaisa patēriņš

± 2 % no nolasījuma vai ± 1 % no motora maksimālās vērtības, izvēloties lielāko vērtību

5.

Izplūdes gāzu plūsma

± 2,5 % no nolasījuma vai ± 1,5 % no motora maksimālās vērtības, izvēloties lielāko vērtību

6.

Temperatūras ≤ 600 K

± 2 K absolutā

7.

Temperatūras > 600 K

± 1 % no nolasījuma

8.

Izplūdes gāzu spiediens

± 0,2 kPa absolūtais

9.

Ieplūdes gaisa retinājums

± 0,05 kPa absolūtais

10.

Atmosfēras spiediens

± 0,1 kPa absolūtais

11.

Citi spiedieni

± 0,1 kPa absolūtais

12.

Absolūtais mitrums

± 5 % no nolasījuma

13.

Atšķaidīšanas gaisa plūsma

± 2 % no nolasījuma

14.

Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsma

± 2 % no nolasījuma

1.4.   Gāzveida komponentu noteikšana

1.4.1.   Vispārīgas analizatoru specifikācijas

Analizatoru mērījumu diapazons atbilst precizitātei, kāda vajadzīga izplūdes gāzu komponentu koncentrācijas mērījumiem (1.4.1.1. punkts). Ieteicams analizatorus darbināt tā, lai mērāmā koncentrācija ir no 15 % līdz 100 % pilnas skalas.

Ja pilnas skalas vērtība ir 155 ppm (vai ppm C) vai mazāk vai ja tiek izmantotas nolasīšanas sistēmas (datori, datu glabātāji), kas nodrošina pietiekamu precizitāti un izšķirtspēju zem 15 % pilnas skalas, tad ir pieņemami arī mērījumi zem 15 %. Šajā gadījumā jāveic papildu kalibrēšana, lai nodrošinātu kalibrēšanas līkņu precizitāti, — 4.A pielikuma 2. papildinājuma 1.5.5.2. punkts.

Iekārtas elektromagnētiskā saderība (EMC) ir tāda, lai līdz minimumam samazinātu papildu kļūdas.

1.4.1.1.   Mērījumu kļūda

Analizatora kļūda nedrīkst būt lielāka par ± 2 % no kalibrēšanas punkta nominālās vērtības vai ± 0,3 % no skalas pilnas vērtības, ņem vērā lielāko vērtību.

Piezīme. Šajos noteikumos precizitāte ir definēta kā analizatora nolasījuma novirze no nominālajām kalibrēšanas vērtībām, izmantojot kalibrēšanas gāzi (= patiesā vērtība).

1.4.1.2.   Atkārtojamība

Atkārtojamība, kas definēta ar 2,5 standartnovirzēm 10 atkārtotos atbildes signālos uz attiecīgo kalibrēšanas vai standartgāzi, nav lielāka par ± 1 % no pilnas skalas koncentrācijas katram diapazonam, kuru izmanto virs 155 ppm (vai ppm C), vai ± 2 % katram diapazonam, kuru izmanto zem 155 ppm (vai ppm C).

1.4.1.3.   Troksnis

Analizatora pilnas amplitūdas atbildes signāls uz nulles gāzi un kalibrēšanas gāzi vai standartgāzi nevienā 10 sek. periodā, nepārsniedz 2 % no pilnas skalas vērtības nevienā izmantotajā diapazonā.

1.4.1.4.   Nulles svārstība

Nulles svārstība vienā stundā ir mazāka par 2 % no pilnas skalas vērtības zemākajā izmantojamā diapazonā. Nulles atbildes signāls ir vidējais atbildes signāls, ieskaitot troksni, uz nulles gāzi 30 sekundēs.

1.4.1.5.   Kalibrēšanas svārstība

Kalibrēšanas svārstība vienā stundā ir mazāka par 2 % pilnas skalas zemākajā izmantojamā diapazonā. Kalibrēšanas svārstību definē ar starpību starp kalibrēšanas atbildes signālu un nulles atbildes signālu. Kalibrēšanas atbildes signāls ir vidējais atbildes signāls, ieskaitot troksni, uz standartgāzi 30 sekundēs.

1.4.2.   Gāzes žāvēšana

Izvēles gāzu žāvēšanas ierīcei jābūt ar minimālu ietekmi uz mērāmo gāzu koncentrāciju. Ūdens aizvadīšana no parauga ar ķīmiskajiem žāvētājiem nav pieņemama metode.

1.4.3.   Analizatori

Šā papildinājuma 1.4.3.1.–1.4.3.5. punktā ir aprakstīti izmantojamie mērīšanas principi. Sīki izstrādāts mērīšanas sistēmu apraksts ir sniegts 4.A pielikuma 4. papildinājumā.

Mērāmās gāzes analizē ar turpmāk minētajām ierīcēm. Nelineāriem analizatoriem ir atļauts lietot linearizējošas shēmas.

1.4.3.1.   Oglekļa oksīda (CO) analīze

Oglekļa oksīda analizators ir nedispersīvas infrasarkanās (NDIR) absorbcijas tipa analizators.

1.4.3.2.   Oglekļa dioksīda (CO2) analīze

Oglekļa dioksīda analizators ir nedispersīvas infrasarkanās (NDIR) absorbcijas tipa analizators.

1.4.3.3.   Ogļūdeņražu (HC) analīze

Ogļūdeņražu analizators ir sildāms liesmas jonizācijas detektora (HFID) tipa analizators ar detektoru, ventiļiem, cauruļu sistēmu utt., kas ir tā sildāms, lai uzturētu 463 K (190 °C) ± 10 K gāzes temperatūru.

1.4.3.4.   Slāpekļa oksīdu (NOx) analīze

Slāpekļa oksīdu analizators ir hemiluminiscences detektora (CLD) vai sildāma hemiluminiscences detektora (HCLD) tipa analizators ar NO2/NO pārveidotāju, ja mērījumus izdara sausā stāvoklī. Ja mērījumus izdara uz mitra pamata, tad izmanto HCLD ar pārveidotāju, kura temperatūru uztur virs 328 K (55 °C), ar nosacījumu, ka ūdens dzēšanas testa (4.A pielikuma 2. papildinājuma 1.9.2.2. punkts) rezultāti ir apmierinoši.

Gan attiecībā uz CLD, gan HCLD paraugu ņemšanas ceļu notur sienas temperatūrā, kas ir robežās no 328 K līdz 473 K (55 °C–200 °C), līdz pārveidotājam sausai mērīšanai un līdz analizatoram mitrai mērīšanai.

1.4.4.   Gaisa un degvielas attiecības mērījums

Iekārtas, ar kurām mēra gaisa un degvielas attiecību un kuras izmanto izplūdes gāzu plūsmas noteikšanai, kā norādīts 1.2.5. punktā, ir plaša diapazona gaisa un degvielas attiecības sensors vai cirkonija tipa lambda sensors.

Sensoru uzmontē tieši uz izplūdes caurules, kur izplūdes gāzu temperatūra ir pietiekami augsta, lai novērstu ūdens kondensēšanos.

Sensora, kurā iekļauta elektronika, precizitāte ir šādā diapazonā:

| | ± 3 % no nolasījuma attiecībā uz λ < 2, |
| --- | --- |

± 3 % no nolasījuma attiecībā uz λ < 2,

| | ± 5 % no nolasījuma attiecībā uz 2 ≤ λ < 5, |
| --- | --- |

± 5 % no nolasījuma attiecībā uz 2 ≤ λ < 5,

| | ± 10 % no nolasījuma attiecībā uz 5 ≤ λ. |
| --- | --- |

± 10 % no nolasījuma attiecībā uz 5 ≤ λ.

Lai nodrošinātu prasīto precizitāti, sensoru kalibrē atbilstoši instrumenta ražotāja norādījumiem.

1.4.5.   Gāzveida emisiju paraugu ņemšana

Gāzveida emisijas paraugu ņemšanas zondes pievieno vismaz 0,5 m vai izplūdes caurules trīs diametru attālumā (izvēlas lielāko vērtību) augšpus izplūdes gāzu sistēmas izplūdes atverei, ciktāl iespējams, un pietiekami tuvu motoram, lai pie zondes nodrošinātu vismaz 343 K (70 °C) izplūdes gāzu temperatūru.

Ja motoram ir vairāki cilindri un sazarots izplūdes kolektors, zondes ieeja jānovieto pietiekami tālu lejpusē, lai nodrošinātu, ka paraugs ir raksturīgs vidējām izplūdes gāzu emisijām no visiem cilindriem. Daudzcilindru motoriem, kam ir atsevišķas kolektoru grupas, piemēram, V veida motoru konfigurācijas, drīkst iegūt paraugu no katras grupas atsevišķi un aprēķināt vidējo izplūdes gāzu emisiju. Var izmantot citas metodes, ja ir pierādīta to korelācija ar iepriekš minētajām metodēm. Izplūdes gāzu emisiju aprēķināšanai izmanto kopējo izplūdes gāzu masas plūsmu motorā.

Ja daļiņu noteikšanai izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, atšķaidītajās izplūdes gāzēs var noteikt arī gāzveida emisijas. Paraugu ņemšanas zondes atrodas netālu no daļiņu paraugu ņemšanas zondes atšķaidīšanas tunelī (4.A pielikuma 4. papildinājuma 1.2.1.2. punkts, DT, un 1.2.2. punkts, PSP). CO un CO2 var noteikt, ņemot paraugus ar paraugu maisa palīdzību un vēlāk šajā paraugu maisā veicot koncentrācijas mērījumu.

1.5.   Daļiņu noteikšana

Daļiņu noteikšanai ir vajadzīga atšķaidīšanas sistēma. Atšķaidīt var ar daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmu vai ar pilnās plūsmas atšķaidīšanas sistēmu. Atšķaidīšanas sistēmas plūsmas caurlaidība ir pietiekami liela, lai pilnīgi novērstu ūdens kondensāciju atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmās, kā arī nodrošinātu, lai atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūra tieši aiz filtru turētājiem ir robežās no 315 K (42 °C) līdz 325 K (52 °C). Mitruma aizvadīšana no atšķaidīšanas gaisa pirms ieplūdes atšķaidīšanas sistēmā ir atļauta, ja atšķaidīšanas gaiss ir ļoti mitrs. Ja vides temperatūra ir zemāka par 293 K (20 °C), ir ieteicama atšķaidīšanas gaisa iepriekšēja karsēšana, pārsniedzot temperatūras robežu 303 K (30 °C). Tomēr pirms izplūdes gāzes ieplūdes atšķaidīšanas tunelī atšķaidītā gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C).

Piezīme. Attiecībā uz jaudas diapazoniem līdz un ieskaitot K, kuros izmanto diskrētā režīma ciklus, tā vietā, lai ievērotu temperatūras diapazonu no 42 °C līdz 52 °C, filtra temperatūru var iestatīt maksimālās temperatūras līmenī, kas ir 325 K (52°C), vai zemāk.

Attiecībā uz daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu daļiņu paraugu ņemšanas zondi pievieno netālu no un aiz gāzveida komponentu zondes, kā noteikts 4.4. punktā un saskaņā ar 4.A pielikuma 4. papildinājuma 1.2.1.1. punktu, 4.–12. attēlu EP un SP.

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma jāizveido tā, lai izplūdes gāzu plūsma sadalītos divās daļās, no kurām mazāko atšķaida ar gaisu un pēc tam izmanto daļiņu mērījumiem. Tāpēc ir svarīgi ļoti precīzi noteikt atšķaidījuma pakāpi. Var izmantot dažādas dalīšanas metodes, turklāt izmantotā dalīšanas metode lielā mērā nosaka parauga ņemšanas aparatūru un izmantojamās procedūras (4.A pielikuma 4. papildinājuma 1.2.1.1. punkts).

Lai noteiktu daļiņu masu, ir vajadzīga daļiņu paraugu ņemšanas sistēma, daļiņu paraugu ņemšanas filtri, mikrogramu svari un svēršanas kamera ar regulējamu temperatūru un mitrumu.

Daļiņu paraugu ņemšanai var izmantot divas turpmāk minētās metodes.

| a) | Viena filtra metode, kuras piemērošanas gadījumā visa testa cikla režīmos izmanto vienu filtru pāri (šā papildinājuma 1.5.1.3. punkts). Lielu uzmanību veltī paraugu ņemšanas laikiem un plūsmām testa paraugu ņemšanas posmā. Tomēr testa ciklam ir vajadzīgs tikai viens filtru pāris. |
| --- | --- |

a)

Viena filtra metode, kuras piemērošanas gadījumā visa testa cikla režīmos izmanto vienu filtru pāri (šā papildinājuma 1.5.1.3. punkts). Lielu uzmanību veltī paraugu ņemšanas laikiem un plūsmām testa paraugu ņemšanas posmā. Tomēr testa ciklam ir vajadzīgs tikai viens filtru pāris.

| b) | Vairāku filtru metode, kas paredz, ka katram atsevišķam testa cikla režīmam izmanto vienu filtru pāri (šā papildinājuma 1.5.1.3. punkts). Šī metode sniedz iespēju izmantot mazāk stingras paraugu ņemšanas procedūras, bet paredz lielāka filtru skaita izmantošanu. |
| --- | --- |

b)

Vairāku filtru metode, kas paredz, ka katram atsevišķam testa cikla režīmam izmanto vienu filtru pāri (šā papildinājuma 1.5.1.3. punkts). Šī metode sniedz iespēju izmantot mazāk stingras paraugu ņemšanas procedūras, bet paredz lielāka filtru skaita izmantošanu.

1.5.1.   Daļiņu paraugu ņemšanas filtri

1.5.1.1.   Filtra specifikācija

Sertifikācijas testu veikšanai ir vajadzīgi ar fluorogļūdeņradi pārklāti stiklšķiedras filtri vai membrānfiltri uz fluorogļūdeņraža bāzes. Īpašiem lietojuma veidiem var izmantot atšķirīgus filtra materiālus. Visu tipu filtri ir ar 0,3 μm DOP (dioktilftalāta) minimālo 99 % savākšanas spēju, ja gāzes nominālais ātrums ir no 35 līdz 100 cm/s. Veicot atbilstības testus starp laboratorijām vai starp ražotāju un apstiprinātāju iestādi, izmanto identiskas kvalitātes filtrus.

1.5.1.2.   Filtru izmērs

Daļiņu filtru minimālais diametrs ir 47 mm (37 mm traipa diametrs). Ir pieņemami lielāka diametra filtri (1.5.1.5. punkts).

1.5.1.3.   Galvenais filtrs un papildfiltrs

Atšķaidīto izplūdes gāzu paraugus ņem ar filtru pāri, kas novietoti viens aiz otra (viens galvenais filtrs un viens papildfiltrs). Papildfiltru novieto ne tālāk kā 100 mm lejpus galvenā filtra, lai tas nesaskaras ar galveno filtru. Filtrus var svērt atsevišķi vai pārī, novietojot kopā ar notraipītajām pusēm.

1.5.1.4.   Plūsmas nominālais ātrums filtrā

Gāzes plūsmas nominālais ātrums filtrā sasniedz 35–100 cm/s. Spiediena krituma palielinājums starp testa sākumu un beigām nav lielāks par 25 kPa.

1.5.1.5.   Filtra slodze

Ieteicamā minimālā filtra slodze parastāko izmēru filtriem ir norādīta turpmākajā tabulā. Lielāku izmēru filtriem minimālā filtra slodze ir 0,65 mg/1 000 mm2.

| Filtra diamters
  (mm) | Ieteicamais traipa diamters
  (mm) | Ieteicamā minimālā slodze
  (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 37 | 0,11 |
| 70 | 60 | 0,25 |
| 90 | 80 | 0,41 |
| 110 | 100 | 0,62 |

Filtra diamters

(mm)

Ieteicamais traipa diamters

(mm)

Ieteicamā minimālā slodze

(mg)

47

37

0,11

70

60

0,25

90

80

0,41

110

100

0,62

Vairāku filtru metodes gadījumā ieteicamā minimālā filtra slodze visu filtru summai ir attiecīgās iepriekš norādītās vērtības un kopējo režīmu skaita kvadrātsaknes summa.

1.5.2.   Svēršanas kamera un analītisko svaru specifikācijas

1.5.2.1.   Apstākļi svēršanas kamerā

Kamerā (vai telpā), kurā kondicionē un sver daļiņu filtrus, uztur 295 K ±3 K (22 °C ± 3 °C) temperatūru visā filtru kondicionēšanas un svēršanas laikā. Mitrumu uztur 282,5 K ± 3 K (9,5 °C ± 3 °C) rasas punktā, un relatīvais mitrums ir 45 % ± 8 %.

1.5.2.2.   Standartfiltra svēršana

Kameras (vai telpas) vide ir brīva no apkārtnes piesārņojumiem (tādiem kā putekļi), kas nosēstos uz daļiņu filtriem to stabilizēšanas laikā. Traucējumi 1.5.2.1. punktā norādītajā svēršanas telpas specifikācijā būs atļauti, ja traucējumu ilgums nepārsniedz 30 minūtes. Svēršanas telpai jāatbilst vajadzīgajai specifikācijai pirms personāla ieiešanas svēršanas telpā. Vismaz divus nelietotus standartfiltrus vai filtru pārus nosver 4 stundās pēc parauga filtru svēršanas, bet vēlams svērt vienlaikus ar parauga filtru (pāri). Standartfiltriem ir tādi paši izmēri un materiāls kā parauga filtriem.

Ja standartfiltru (standartfiltru pāru) vidējā masa starp parauga filtru svēršanām mainās vairāk par 10 μg, tad visi paraugu filtri jāizmet un emisijas tests jāatkārto.

Ja nav izpildīti 1.5.2.1. punktā norādītie svēršanas telpas stabilitātes kritēriji, bet standartfiltrs (pāris) atbilst iepriekš minētajiem kritērijiem, tad motora ražotājam ir iespēja pieņemt paraugu filtru masu vai anulēt testus, regulējot svēršanas telpas kontroles sistēmu un atkārtojot testu.

1.5.2.3.   Analītiskie svari

Visu filtru svēršanai izmantojamo analītisko svaru precizitāte (standartnovirze) ir 2 μg un izšķirtspēja — 1 μg (1 vienība = 1 μg), ko ir norādījis svaru ražotājs.

1.5.2.4.   Statiskās elektrības ietekmes novēršana

Lai novērstu statiskās elektrības ietekmi, filtrus pirms svēršanas neitralizē, piemēram, ar polonija neitralizētāju vai ierīci, kam ir līdzīga ietekme.

1.5.3.   Papildu specifikācijas daļiņu mērījumiem

Visas tās atšķaidīšanas sistēmas un paraugu ņemšanas sistēmas daļas no izplūdes caurules līdz filtra turētājam, kas saskaras ar neapstrādātām un atšķaidītām izplūdes gāzēm, konstruē tā, lai līdz minimumam samazinātu daļiņu nogulsnēšanos vai izmaiņas. Visām detaļām jābūt izgatavotām no elektrību vadošiem materiāliem, kas nereaģē ar izplūdes gāzu komponentiem, un tām jābūt elektriski iezemētām, lai novērstu elektrostatiskos efektus.

2.   MĒRĪŠANAS UN PARAUGU ŅEMŠANAS PROCEDŪRAS (NRTC TESTS)

2.1.   Ievads

Testam nodotā motora gāzveida un daļiņveida komponentus mēra ar 4.A pielikuma 4. papildinājumā aprakstītajām metodēm. 4.A pielikuma 4. papildinājumā ir aprakstītas ieteicamās gāzveida emisiju analīzes sistēmas (1.1. punkts) un ieteicamās daļiņu atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmas (1.2. punkts).

2.2.   Dinamometru un testa telpu aprīkojums

Motoru emisijas testēšanas nolūkā motoru dinamometrus aprīko šādi.

2.2.1.   Motora dinamometrs

Izmanto motora dinamometru, kam ir atbilstīgas īpašības, lai veiktu testa ciklu, kurš aprakstīts šā pielikuma 4. papildinājumā. Instrumenti griezes momenta un apgriezienu skaita mērīšanai ļauj veikt jaudas mērījumus noteiktajās robežās. Var būt nepieciešami papildu mērījumi. Mēriekārtu precizitātei jābūt tādai, lai netiktu pārsniegtas 4. tabulā norādīto skaitļu maksimālās pielaides.

2.2.2.   Citi instrumenti

Degvielas patēriņa, gaisa patēriņa, dzesētāja un smēreļļas temperatūras, izplūdes gāzu spiediena un ieplūdes kolektora retinājuma, izplūdes gāzu temperatūras, ieplūdes gaisa temperatūras, atmosfēras spiediena, mitruma un degvielas temperatūras mērierīces jāizmanto pēc vajadzības. Šīm ierīcēm jāatbilst prasībām, kas noteiktas 4. tabulā.

4.   tabula

Mērinstrumentu precizitāte

| Nr. | Mērinstruments | Precizitāte |
| --- | --- | --- |
| 1. | Motora apgriezienu skaits | ± 2 % no nolasījuma vai ± 1 % no motora maksimālās vērtības, izvēloties lielāko vērtību |
| 2. | Griezes moments | ± 2 % no nolasījuma vai ± 1 % no motora maksimālās vērtības, izvēloties lielāko vērtību |
| 3. | Degvielas patēriņš | ± 2 % no motora maksimālās vērtības |
| 4. | Gaisa patēriņš | ± 2 % no nolasījuma vai ± 1 % no motora maksimālās vērtības, izvēloties lielāko vērtību |
| 5. | Izplūdes gāzu plūsma | ± 2,5 % no nolasījuma vai ± 1,5 % no motora maksimālās vērtības, izvēloties lielāko vērtību |
| 6. | Temperatūras ≤ 600 K | ± 2 K absolutā |
| 7. | Temperatūras > 600 K | ± 1 % no nolasījuma |
| 8. | Izplūdes gāzu spiediens | ± 0,2 kPa absolūtais |
| 9. | Ieplūdes gaisa retinājums | ± 0,05 kPa absolūtais |
| 10. | Atmosfēras spiediens | ± 0,1 kPa absolūtais |
| 11. | Citi spiedieni | ± 0,1 kPa absolūtais |
| 12. | Absolūtais mitrums | ± 5 % no nolasījuma |
| 13. | Atšķaidīšanas gaisa plūsma | ± 2 % no nolasījuma |
| 14. | Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsma | ± 2 % no nolasījuma |

Nr.

Mērinstruments

Precizitāte

1.

Motora apgriezienu skaits

± 2 % no nolasījuma vai ± 1 % no motora maksimālās vērtības, izvēloties lielāko vērtību

2.

Griezes moments

± 2 % no nolasījuma vai ± 1 % no motora maksimālās vērtības, izvēloties lielāko vērtību

3.

Degvielas patēriņš

± 2 % no motora maksimālās vērtības

4.

Gaisa patēriņš

± 2 % no nolasījuma vai ± 1 % no motora maksimālās vērtības, izvēloties lielāko vērtību

5.

Izplūdes gāzu plūsma

± 2,5 % no nolasījuma vai ± 1,5 % no motora maksimālās vērtības, izvēloties lielāko vērtību

6.

Temperatūras ≤ 600 K

± 2 K absolutā

7.

Temperatūras > 600 K

± 1 % no nolasījuma

8.

Izplūdes gāzu spiediens

± 0,2 kPa absolūtais

9.

Ieplūdes gaisa retinājums

± 0,05 kPa absolūtais

10.

Atmosfēras spiediens

± 0,1 kPa absolūtais

11.

Citi spiedieni

± 0,1 kPa absolūtais

12.

Absolūtais mitrums

± 5 % no nolasījuma

13.

Atšķaidīšanas gaisa plūsma

± 2 % no nolasījuma

14.

Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsma

± 2 % no nolasījuma

2.2.3.   Neapstrādātu izplūdes gāzu plūsma

Lai aprēķinātu emisijas neapstrādātās izplūdes gāzēs un kontrolētu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, jāzina izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums. Lai noteiktu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu, var izmantot jebkuru no turpmāk aprakstītajām metodēm.

Lai aprēķinātu emisijas, jebkuras no turpmāk aprakstītajām metodēm reakcijas laiks ir vienāds ar vai mazāks par laiku, kas paredzēts prasībā attiecībā uz analizatora reakcijas laiku, kā noteikts 2. papildinājuma 1.11.1. punktā.

Lai kontrolētu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, nepieciešama ātrāka reakcija. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmām ar tiešsaistes kontroli vajadzīgais reakcijas laiks ir ≤ 0,3 s. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmām ar paredzamu kontroli, kuras pamatā ir iepriekš reģistrēts tests, vajadzīgais izplūdes gāzu plūsmas mērījumu sistēmas reakcijas laiks ir ≤ 5 s un pieauguma laiks ir ≤ 1 s. Sistēmas reakcijas laiku precizē instrumenta ražotājs. Kombinētās prasības attiecībā uz izplūdes gāzu plūsmas un daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas reakcijas laiku norādītas 2.4. punktā.

| | Tiešo mērījumu metode
  Momentānas izplūdes gāzu plūsmas tiešo mērījumu var veikt, piemēram, šādas sistēmas:






  a) | diferenciālā spiediena ierīces, piemēram, plūsmas mērsprausla (detalizēta informācija atrodama standartā ISO 5167:2000); |
| --- | --- | --- |

Tiešo mērījumu metode

Momentānas izplūdes gāzu plūsmas tiešo mērījumu var veikt, piemēram, šādas sistēmas:

a)

diferenciālā spiediena ierīces, piemēram, plūsmas mērsprausla (detalizēta informācija atrodama standartā ISO 5167:2000);

| b) | ultraskaņas plūsmas mērītājs; |
| --- | --- |

b)

ultraskaņas plūsmas mērītājs;

| c) | virpuļplūsmas caurplūdes mērītājs. |
| --- | --- |

c)

virpuļplūsmas caurplūdes mērītājs.

Jāveic piesardzības pasākumi, lai nepieļautu mērījumu kļūdas, kas ietekmē emisijas vērtības kļūdas. Šādi piesardzības pasākumi ir iekārtas rūpīga uzstādīšana motora izplūdes gāzu sistēmā atbilstīgi instrumenta ražotāja rekomendācijām un labai inženiertehniskajai praksei. Īpaši iekārtas uzstādīšana nedrīkst ietekmēt motora veiktspēju un emisijas.

Plūsmas mērītāji atbilst 3. tabulā norādītajām precizitātes prasībām.

| | Gaisa un degvielas mērījumu metode
  Tajā ietverta gaisa plūsmas un degvielas plūsmas mērīšana ar atbilstīgiem plūsmas mērītājiem. Momentānu izplūdes gāzu plūsmu aprēķina šādi: (mitrai izplūdes masai).
  Plūsmas mērītāji atbilst 3. tabulā minētajām precizitātes prasībām, bet tie ir pietiekami precīzi, lai atbilstu arī precizitātes prasībām attiecībā uz izplūdes gāzu plūsmu. |
| --- | --- |

Gaisa un degvielas mērījumu metode

Tajā ietverta gaisa plūsmas un degvielas plūsmas mērīšana ar atbilstīgiem plūsmas mērītājiem. Momentānu izplūdes gāzu plūsmu aprēķina šādi: Formula (mitrai izplūdes masai).

Plūsmas mērītāji atbilst 3. tabulā minētajām precizitātes prasībām, bet tie ir pietiekami precīzi, lai atbilstu arī precizitātes prasībām attiecībā uz izplūdes gāzu plūsmu.

| | Marķiergāzes mērīšanas metode
  Tajā ietverti mērījumi par marķiergāzes koncentrāciju izplūdes gāzēs.
  Inertās gāzes (piem., tīra hēlija) noteiktu apjomu iesmidzina izplūdes gāzes plūsmā kā marķiergāzi. Gāze sajaucas un tiek atšķaidīta ar izplūdes gāzēm, bet nereaģē izplūdes caurulē. Tad mēra gāzes koncentrāciju izplūdes gāzu paraugā.
  Lai nodrošinātu pilnīgu marķiergāzes sajaukšanos, izplūdes gāzu paraugu ņemšanas zondi novieto vismaz 1 m vai 30 izplūdes caurules diametrus (izvēlas lielāko vērtību) lejpus marķiergāzes iesmidzināšanas punkta. Paraugu ņemšanas zondi var novietot tuvāk iesmidzināšanas punktam, ja pilnīgu sajaukšanos apstiprina, salīdzinot marķiergāzes koncentrāciju un standartkoncentrāciju, kad marķiergāze tiek iesmidzināta aiz motora.
  Marķiergāzes plūsmas ātrumu iestata tā, lai marķiergāzes koncentrācija ar motora brīvgaitas apgriezieniem kļūst mazāka par marķiergāzes analizatora pilno jaudu.
  Izplūdes gāzes plūsmas aprēķinu veic šādi:



  kur




  kur:








  A/F
  st | = | gaisa/degvielas stehiometriskā attiecība (kg/kg), |
| --- | --- | --- | --- |
| λ | = | gaisa/degvielas relatīvā attiecība, |
| conc
  CO2 | = | sausa CO2 koncentrācija (%), |
| conc
  CO | = | sausa CO koncentrācija (ppm), |
| conc
  HC | = | HC koncentrācija (ppm). |

Marķiergāzes mērīšanas metode

Tajā ietverti mērījumi par marķiergāzes koncentrāciju izplūdes gāzēs.

Inertās gāzes (piem., tīra hēlija) noteiktu apjomu iesmidzina izplūdes gāzes plūsmā kā marķiergāzi. Gāze sajaucas un tiek atšķaidīta ar izplūdes gāzēm, bet nereaģē izplūdes caurulē. Tad mēra gāzes koncentrāciju izplūdes gāzu paraugā.

Lai nodrošinātu pilnīgu marķiergāzes sajaukšanos, izplūdes gāzu paraugu ņemšanas zondi novieto vismaz 1 m vai 30 izplūdes caurules diametrus (izvēlas lielāko vērtību) lejpus marķiergāzes iesmidzināšanas punkta. Paraugu ņemšanas zondi var novietot tuvāk iesmidzināšanas punktam, ja pilnīgu sajaukšanos apstiprina, salīdzinot marķiergāzes koncentrāciju un standartkoncentrāciju, kad marķiergāze tiek iesmidzināta aiz motora.

Marķiergāzes plūsmas ātrumu iestata tā, lai marķiergāzes koncentrācija ar motora brīvgaitas apgriezieniem kļūst mazāka par marķiergāzes analizatora pilno jaudu.

Izplūdes gāzes plūsmas aprēķinu veic šādi:

Formula

kur Formula

Formula

kur:

A/F
  st

=

gaisa/degvielas stehiometriskā attiecība (kg/kg),

λ

=

gaisa/degvielas relatīvā attiecība,

conc
  CO2

=

sausa CO2 koncentrācija (%),

conc
  CO

=

sausa CO koncentrācija (ppm),

conc
  HC

=

HC koncentrācija (ppm).

Piezīme. Aprēķins attiecas uz dīzeļdegvielu ar H/C attiecību 1,8.

Gaisa plūsmas mērītājs atbilst 3. tabulā norādītajām precizitātes prasībām, izmantotais CO2 analizators atbilst 2.3.1. punktā paredzētajām specifikācijām, un visa sistēma atbilst specifikācijām attiecībā uz izplūdes gāzu plūsmu.

Lai saskaņā ar 2.3.4. punktā noteiktajām specifikācijām izmērītu gaisa/degvielas relatīvo attiecību, var izmantot liekā gaisa attiecības mēriekārtu, piemēram, cirkonijtipa sensoru.

2.2.4.   Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsma

Lai aprēķinātu emisijas atšķaidītā izplūdes gāzē, ir jāzina atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums. Kopējo atšķaidītas izplūdes gāzes plūsmu visā ciklā (kg/tests) aprēķina no mērījumu vērtībām visā ciklā un atbilstīgajiem kalibrēšanas datiem par plūsmas mēriekārtu (V
  0 attiecībā uz PDP, K
  V attiecībā uz CFV, C
  d attiecībā uz SSV): izmanto 3. papildinājuma 2.2.1. punktā aprakstītās attiecīgās metodes. Ja parauga daļiņveida un gāzveida piesārņotāju kopējā masa pārsniedz 0,5 % no kopējās CVS plūsmas, tad CVS plūsmu koriģē vai daļiņu parauga plūsmu novirza atpakaļ uz CVS pirms plūsmas mērierīces.

2.3.   Gāzveida komponentu noteikšana

2.3.1.   Vispārīgas analizatoru specifikācijas

Analizatoru mērījumu diapazons atbilst precizitātei, kāda vajadzīga izplūdes gāzu komponentu koncentrācijas mērījumiem (1.4.1.1. punkts). Ieteicams analizatorus darbināt tā, lai mērāmā koncentrācija ir no 15 % līdz 100 % no pilnas skalas.

Ja pilnas skalas vērtība ir 155 ppm (vai ppm C) vai mazāk vai ja tiek izmantotas nolasīšanas sistēmas (datori, datu glabātāji), kas nodrošina pietiekamu precizitāti un izšķirtspēju zem 15 % no pilnas skalas, tad ir pieņemami arī mērījumi zem 15 %. Šajā gadījumā jāveic papildu kalibrēšana, lai nodrošinātu kalibrēšanas līkņu precizitāti, — 4.A pielikuma 2. papildinājuma 1.5.5.2. punkts.

Iekārtas elektromagnētiskā saderība (EMC) ir tāda, lai līdz minimumam samazinātu papildu kļūdas.

2.3.1.1.   Mērījumu kļūda

Analizatora kļūda nedrīkst būt lielāka par ± 2 % no kalibrēšanas punkta nominālās vērtības vai ± 0,3 % no skalas pilnas vērtības, ņem vērā lielāko vērtību.

Piezīme. Šajos noteikumos precizitāte ir definēta kā analizatora nolasījuma novirze no nominālajām kalibrēšanas vērtībām, izmantojot kalibrēšanas gāzi (= patiesā vērtība).

2.3.1.2.   Atkārtojamība

Atkārtojamība, kas definēta ar 2,5 standartnovirzēm 10 atkārtotos atbildes signālos uz attiecīgo kalibrēšanas gāzi vai standartgāzi, nav lielāka par ± 1 % no pilnas skalas koncentrācijas katram diapazonam, kuru izmanto virs 155 ppm (vai ppm C), vai ± 2 % katram diapazonam, kuru izmanto zem 155 ppm (vai ppm C).

2.3.1.3.   Troksnis

Analizatora pilnas amplitūdas atbildes signāls uz nulles gāzi un kalibrēšanas gāzi vai standartgāzi nevienā 10 s periodā nepārsniedz 2 % no pilnas skalas vērtības nevienā izmantotajā diapazonā.

2.3.1.4.   Nulles svārstība

Nulles svārstība vienā stundā ir mazāka par 2 % no pilnas skalas vērtības zemākajā izmantojamā diapazonā. Nulles atbildes signāls ir vidējais atbildes signāls, ieskaitot troksni, uz nulles gāzi 30 s.

2.3.1.5.   Kalibrēšanas svārstība

Kalibrēšanas svārstībai vienā stundā jābūt mazākai par 2 % no pilnas skalas zemākajā izmantojamā diapazonā. Kalibrēšanas svārstību definē ar starpību starp kalibrēšanas atbildes signālu un nulles atbildes signālu. Kalibrēšanas atbildes signāls ir vidējais atbildes signāls, ieskaitot troksni, uz standartgāzi 30 sekundēs.

2.3.1.6.   Pieauguma laiks

Attiecībā uz neapstrādātas izplūdes gāzes analīzi mērīšanas sistēmā uzstādītā analizatora pieauguma laiks nepārsniedz 2,5 s.

Piezīme. Tikai analizatora reakcijas laika novērtēšana vien skaidri nenosaka visas sistēmas piemērotību pārbaudes izmēģinājumiem. Tilpumi un jo īpaši brīvie tilpumi sistēmā ietekmē ne tikai transportēšanas ilgumu no zondes līdz analizatoram, bet arī pieauguma laiku. Tāpat transportēšanas ilgums analizatorā būtu jādefinē kā analizatora reakcijas laiks, līdzīgi kā attiecībā uz konverteriem vai ūdens filtriem NOx analizatoros. Kopējā sistēmas reakcijas laika noteikšana ir aprakstīta 2. papildinājuma 1.11.1. punktā.

2.3.2.   Gāzes žāvēšana

Piemērojamas tādas pašas specifikācijas, kādas attiecas uz NRSC testa ciklu (1.4.2. punkts), kā aprakstīts turpmākajā tekstā.

Izvēles gāzu žāvēšanas ierīcei jābūt ar minimālu ietekmi uz mērāmo gāzu koncentrāciju. Paraugu žāvēšanai un ūdens saistīšanai no parauga nedrīkst izmantot ķīmiskās žāvēšanas metodes.

2.3.3.   Analizatori

Piemērojamas tādas pašas specifikācijas, kādas attiecas uz NRSC testa ciklu (1.4.3. punkts), kā aprakstīts turpmākajā tekstā.

Mērāmās gāzes analizē ar turpmāk minētajām ierīcēm. Nelineāriem analizatoriem ir atļauts lietot linearizējošas shēmas.

2.3.3.1.   Oglekļa oksīda (CO) analīze

Oglekļa oksīda analizators ir nedispersīvas infrasarkanās (NDIR) absorbcijas tipa analizators.

2.3.3.2.   Oglekļa dioksīda (CO2) analīze

Oglekļa dioksīda analizators ir nedispersīvas infrasarkanās (NDIR) absorbcijas tipa analizators.

2.3.3.3.   Ogļūdeņražu (HC) analīze

Ogļūdeņražu analizators ir sildāms liesmas jonizācijas detektora (HFID) tipa analizators ar detektoru, ventiļiem, cauruļu sistēmu utt., kas ir tā sildāms, lai uzturētu 463 K (190 °C) ± 10 K gāzes temperatūru.

2.3.3.4.   Slāpekļa oksīdu (NOx) analīze

Slāpekļa oksīdu analizators ir hemiluminiscences detektora (CLD) vai sildāma hemiluminiscences detektora (HCLD) tipa analizators ar NO2/NO pārveidotāju, ja mērījumus izdara sausā stāvoklī. Ja mērījumus izdara uz mitra pamata, tad izmanto HCLD ar pārveidotāju, kura temperatūru uztur virs 328 K (55 °C), ar nosacījumu, ka ūdens dzēšanas testa (4.A pielikuma 2. papildinājuma 1.9.2.2. punkts) rezultāti ir apmierinoši.

Gan attiecībā uz CLD, gan HCLD paraugu ņemšanas ceļu notur sienas temperatūrā, kas ir robežās no 328 K līdz 473 K (55 °C–200 °C), līdz pārveidotājam sausai mērīšanai un līdz analizatoram mitrai mērīšanai.

2.3.4.   Gaisa un degvielas attiecības mērījums

Iekārtas, ar kurām mēra gaisa un degvielas attiecību un kuras izmanto izplūdes gāzu plūsmas noteikšanai, kā norādīts 2.2.3. punktā, ir plaša diapazona gaisa un degvielas attiecības sensors vai cirkonija tipa lambda sensors.

Sensoru uzmontē tieši uz izplūdes caurules, kur izplūdes gāzu temperatūra ir pietiekami augsta, lai novērstu ūdens kondensēšanos.

Sensora, kurā iekļauta elektronika, precizitāte ir šādā diapazonā:

| | ± 3 % no nolasījuma attiecībā uz λ < 2, |
| --- | --- |

± 3 % no nolasījuma attiecībā uz λ < 2,

| | ± 5 % no nolasījuma attiecībā uz 2 ≤ λ < 5, |
| --- | --- |

± 5 % no nolasījuma attiecībā uz 2 ≤ λ < 5,

| | ± 10 % no nolasījuma attiecībā uz 5 ≤ λ. |
| --- | --- |

± 10 % no nolasījuma attiecībā uz 5 ≤ λ.

Lai nodrošinātu prasīto precizitāti, sensoru kalibrē atbilstoši instrumenta ražotāja norādījumiem.

2.3.5.   Gāzveida emisiju paraugu ņemšana

2.3.5.1.   Neapstrādātu izplūdes gāzu plūsma

Lai aprēķinātu emisijas neapstrādātās izplūdes gāzēs, piemērojamas tādas pašas specifikācijas, kādas attiecas uz NRSC testa ciklu (1.4.4. punkts), kā aprakstīts turpmāk tekstā.

Gāzveida emisijas paraugu ņemšanas zondes pievieno vismaz 0,5 m vai izplūdes caurules trīs diametru attālumā (izvēlas lielāko vērtību) augšpus izplūdes gāzu sistēmas izplūdes atverei, ciktāl iespējams, un pietiekami tuvu motoram, lai pie zondes nodrošinātu vismaz 343 K (70 °C) izplūdes gāzu temperatūru.

Ja motoram ir vairāki cilindri un sazarots izplūdes kolektors, zondes ieeja jānovieto pietiekami tālu lejpusē, lai nodrošinātu, ka paraugs ir raksturīgs vidējām izplūdes gāzu emisijām no visiem cilindriem. Daudzcilindru motoriem, kam ir atsevišķas kolektoru grupas, piemēram, V veida motoru konfigurācijas, drīkst iegūt paraugu no katras grupas atsevišķi un aprēķināt vidējo izplūdes gāzu emisiju. Var izmantot citas metodes, ja ir pierādīta to korelācija ar iepriekš minētajām metodēm. Izplūdes gāzu emisiju aprēķināšanai izmanto kopējo izplūdes gāzu masas plūsmu motorā.

2.3.5.2.   Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsma

Ja izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, piemēro turpmāk izklāstītās specifikācijas.

Izplūdes caurule starp motoru un pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu atbilst 4.A pielikuma 4. papildinājumā noteiktajām prasībām.

Gāzveida emisijas paraugu zondi uzstāda atšķaidīšanas tunelī, vietā, kur atšķaidīšanas gaiss labi sajaucas ar izplūdes gāzēm, un daļiņu paraugu zondes tiešā tuvumā.

Paraugus parasti var ņemt divējādi:

| a) | piesārņotāju paraugu savāc parauga maisā visā ciklā un mēra pēc testa; |
| --- | --- |

a)

piesārņotāju paraugu savāc parauga maisā visā ciklā un mēra pēc testa;

| b) | piesārņotāju paraugu ņem nepārtraukti un integrē visā ciklā; šī metode ir obligāta attiecībā uz HC un NOx. |
| --- | --- |

b)

piesārņotāju paraugu ņem nepārtraukti un integrē visā ciklā; šī metode ir obligāta attiecībā uz HC un NOx.

Fona koncentrācijas paraugus ņem virs atšķaidīšanas tuneļa parauga maisā un atņem no emisiju koncentrācijas saskaņā ar 3. papildinājuma 2.2.3. punktu.

2.4.   Daļiņu noteikšana

Daļiņu noteikšanai ir vajadzīga atšķaidīšanas sistēma. Atšķaidīt var ar daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmu vai ar pilnās plūsmas atšķaidīšanas sistēmu. Atšķaidīšanas sistēmas plūsmas caurlaidība ir pietiekami liela, lai pilnīgi novērstu ūdens kondensāciju atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmās, kā arī nodrošinātu, lai atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūra tieši aiz filtru turētājiem ir robežās no 315 K (42 °C) līdz 325 K (52 °C). Mitruma aizvadīšana no atšķaidīšanas gaisa pirms ieplūdes atšķaidīšanas sistēmā ir atļauta, ja atšķaidīšanas gaiss ir ļoti mitrs. Ja vides temperatūra ir zemāka par 293 K (20 °C), ir ieteicama atšķaidīšanas gaisa iepriekšēja karsēšana, pārsniedzot temperatūras robežu 303 K (30 °C). Tomēr pirms izplūdes gāzes ieplūdes atšķaidīšanas tunelī atšķaidītā gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C).

Daļiņu paraugu ņemšanas zondi uzstāda tiešā tuvumā gāzveida emisiju paraugu ņemšanas zondei, un uzstādīšana atbilst 2.3.5. punktā paredzētajiem noteikumiem.

Lai noteiktu daļiņu masu, ir vajadzīga daļiņu paraugu ņemšanas sistēma, daļiņu paraugu ņemšanas filtri, mikrogramu svari un svēršanas kamera ar regulējamu temperatūru un mitrumu.

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas specifikācijas

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma jāizveido tā, lai izplūdes gāzu plūsma sadalītos divās daļās, no kurām mazāko atšķaida ar gaisu un pēc tam izmanto daļiņu mērījumiem. Tāpēc ir svarīgi ļoti precīzi noteikt atšķaidījuma pakāpi. Var izmantot dažādas dalīšanas metodes, turklāt izmantotā dalīšanas metode lielā mērā nosaka parauga ņemšanas aparatūru un izmantojamās procedūras (4.A pielikuma 4. papildinājuma 1.2.1.1. punkts).

Lai kontrolētu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, nepieciešama ātrāka sistēmas reakcija. Transformācijas laiku sistēmai nosaka, izmantojot 2. papildinājuma 1.11.1. punktā aprakstīto procedūru.

Ja izplūdes gāzes plūsmas mērījumu (sk. iepriekšējo punktu) un daļējas plūsmas sistēmas kombinētais transformācijas laiks ir īsāks nekā 0,3 s, var izmantot tiešsaistes kontroli. Ja transformācijas laiks pārsniedz 0,3 s, izmanto paredzamo kontroli, kuras pamatā ir iepriekš reģistrēts tests. Šajā gadījumā pieauguma laiks ir ≤ 1 s un kombinācijas aiztures laiks — ≤ 10 s.

Kopējās sistēmas reakciju konstruē tā, lai nodrošinātu daļiņu reprezentatīvu paraugu, GSE
  , proporcionāli izplūdes gāzu masas plūsmai. Lai noteiktu proporcionalitāti, veic regresijas analīzi par GSE
  pret GEXHW
  ar vismaz 5 Hz datu iegūšanas ātrumu, izpildot šādus kritērijus:

| a) | lineārās regresijas korelācijas koeficients r starp G
  SE un G
  EXHW ir vismaz 0,95; |
| --- | --- |

a)

lineārās regresijas korelācijas koeficients r starp G
  SE un G
  EXHW ir vismaz 0,95;

| b) | G
  SE pret G
  EXHW aplēses standartkļūda nepārsniedz 5 % no G
  SE maksimālās vērtības; |
| --- | --- |

b)

G
  SE pret G
  EXHW aplēses standartkļūda nepārsniedz 5 % no G
  SE maksimālās vērtības;

| c) | G
  SE krustošanās ar regresijas taisni nepārsniedz ± 2 % no G
  SE maksimālās vērtības. |
| --- | --- |

c)

G
  SE krustošanās ar regresijas taisni nepārsniedz ± 2 % no G
  SE maksimālās vērtības.

Var veikt pirmstestu, un pirmstesta izplūdes gāzu masas plūsmas signālu var izmantot, lai kontrolētu parauga plūsmu daļiņu sistēmā (paredzamā kontrole). Šāda procedūra ir jāveic, ja daļiņu sistēmas transformācijas laiks, t
  50,P, un/vai izplūdes gāzu masas plūsmas signāla transformācijas laiks, t
  50,F, ir > 0,3 s. Pareiza daļējas atšķaidīšanas sistēmas kontrole tiek nodrošināta tad, ja pirmstesta laika marķieri, G

  EXHW,pre, kurš kontrolē GSE
  , nobīda par “paredzamu” laiku, kas ir t
  50,P + t
  50,F.

Lai noteiktu korelāciju starp GSE
  un GEXHW
  , izmanto faktiskā testa laikā iegūtos datus, GEXHW
  laiku regulējot ar t
  50,F attiecībā pret GSE
  (t
  50,P nekādi neiespaido laika korekciju). Tas nozīmē, ka laika nobīde starp GEXHW
  un GSE
  ir starpība starp 2. papildinājuma 2.6. punktā noteiktajiem transformācijas laikiem.

Daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmām parauga plūsmas GSE
  precizitāte ir īpaši svarīga, ja to nemēra tieši, bet nosaka ar plūsmas starpības mērīšanu:

Formula

Šajā gadījumā ± 2 % GTOTW
  un GDILW
  precizitāte nav pietiekama, lai garantētu pietiekamu GSE
  precizitāti. Ja gāzes plūsmu nosaka ar plūsmas starpības mērīšanu, tad starpības maksimālā kļūda ir tāda, lai GS
  E precizitāte ir ± 5 % robežās, ja atšķaidīšanas pakāpe ir mazāka par 15. To var aprēķināt, nosakot visu ierīču kļūdu vidējo ģeometrisko vērtību.

GSE
  pieņemamo precizitāti var iegūt ar kādu no turpmāk minētajām metodēm.

| a) | G
  TOTW un G
  DILWabsolūtā precizitāte ir ± 0,2 %, kas garantē, ka G
  SE precizitāte ir ≤ 5 %, ja atšķaidīšanas pakāpe ir 15. Tomēr, ja atšķaidīšanas pakāpe ir augstāka, radīsies lielākas kļūdas. |
| --- | --- |

a)

G
  TOTW un G
  DILWabsolūtā precizitāte ir ± 0,2 %, kas garantē, ka G
  SE precizitāte ir ≤ 5 %, ja atšķaidīšanas pakāpe ir 15. Tomēr, ja atšķaidīšanas pakāpe ir augstāka, radīsies lielākas kļūdas.

| b) | G
  DILW kalibrēšanu attiecībā pret G
  TOTW veic tā, lai iegūtu tādu pašu G
  SE precizitāti kā a) gadījumā. Sīkāku informāciju par šādu kalibrēšanu sk. 2. papildinājuma 2.6. punktā. |
| --- | --- |

b)

G
  DILW kalibrēšanu attiecībā pret G
  TOTW veic tā, lai iegūtu tādu pašu G
  SE precizitāti kā a) gadījumā. Sīkāku informāciju par šādu kalibrēšanu sk. 2. papildinājuma 2.6. punktā.

| c) | G
  SE precizitāti nosaka netieši pēc atšķaidīšanas pakāpes, kas noteikta ar marķiergāzi, piemēram, CO2. Arī šajā gadījumā G
  SE precizitātei jābūt līdzvērtīgai tai, kas iegūta ar a) metodi. |
| --- | --- |

c)

G
  SE precizitāti nosaka netieši pēc atšķaidīšanas pakāpes, kas noteikta ar marķiergāzi, piemēram, CO2. Arī šajā gadījumā G
  SE precizitātei jābūt līdzvērtīgai tai, kas iegūta ar a) metodi.

| d) | G
  TOTW un G
  DILW absolūtā precizitāte ir ± 2 % robežās no pilnas skalas, G
  TOTW un G
  DILW atšķirības maksimālā kļūda ir 0,2 % robežās un lineārā kļūda ir ± 0,2 % no augstākā G
  TOTW, kas novērots testa laikā. |
| --- | --- |

d)

G
  TOTW un G
  DILW absolūtā precizitāte ir ± 2 % robežās no pilnas skalas, G
  TOTW un G
  DILW atšķirības maksimālā kļūda ir 0,2 % robežās un lineārā kļūda ir ± 0,2 % no augstākā G
  TOTW, kas novērots testa laikā.

2.4.1.   Daļiņu paraugu ņemšanas filtri

2.4.1.1.   Filtra specifikācija

Sertifikācijas testu veikšanai ir vajadzīgi ar fluorogļūdeņradi pārklāti stiklšķiedras filtri vai membrānfiltri uz fluorogļūdeņraža bāzes. Īpašiem lietojuma veidiem var izmantot atšķirīgus filtra materiālus. Visu tipu filtri ir ar 0,3 μm DOP (dioktilftalāta) minimālo 99 % savākšanas spēju, ja gāzes nominālais ātrums ir no 35 līdz 100 cm/s. Veicot atbilstības testus starp laboratorijām vai starp ražotāju un apstiprinātāju iestādi, izmanto identiskas kvalitātes filtrus.

2.4.1.2.   Filtru izmērs

Daļiņu filtru minimālais diametrs ir 47 mm (37 mm traipa diametrs). Ir pieņemami lielāka diametra filtri (2.4.1.5. punkts).

2.4.1.3.   Galvenais filtrs un papildfiltrs

Atšķaidīto izplūdes gāzu paraugus ņem ar filtru pāri, kas novietoti viens aiz otra (viens galvenais un viens papildfiltrs). Papildfiltru novieto ne tālāk kā 100 mm lejpus galvenā filtra, lai tas nesaskaras ar galveno filtru. Filtrus var svērt atsevišķi vai pārī, novietojot kopā ar notraipītajām pusēm.

2.4.1.4.   Plūsmas nominālais ātrums filtrā

Gāzes plūsmas nominālais ātrums filtrā sasniedz 35–100 cm/s. Spiediena krituma palielinājums starp testa sākumu un beigām nav lielāks par 25 kPa.

2.4.1.5.   Filtra slodze

Ieteicamā minimālā filtra slodze parastāko izmēru filtriem ir norādīta turpmākajā tabulā. Lielāku izmēru filtriem minimālā filtra slodze ir 0,65 mg/1 000 mm2.

| Filtra diamters
  (mm) | Ieteicamais traipa diamters
  (mm) | Ieteicamā minimālā slodze
  (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 37 | 0,11 |
| 70 | 60 | 0,25 |
| 90 | 80 | 0,41 |
| 110 | 100 | 0,62 |

Filtra diamters

(mm)

Ieteicamais traipa diamters

(mm)

Ieteicamā minimālā slodze

(mg)

47

37

0,11

70

60

0,25

90

80

0,41

110

100

0,62

2.4.2.   Sīki izstrādātas svēršanas kameras un analītisko svaru specifikācijas

2.4.2.1.   Apstākļi svēršanas kamerā

Svaru telpā (vai telpā), kurā kondicionē un sver daļiņu filtrus, jāuztur 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C) temperatūra visā filtru kondicionēšanas un svēršanas laikā. Mitrumu uztur 282,5 K ± 3 K (9,5 °C ± 3 °C) rasas punktā, un relatīvais mitrums ir 45 % ± 8 %.

2.4.2.2.   Standartfiltra svēršana

Kameras (vai telpas) vide ir brīva no apkārtnes piesārņojumiem (tādiem kā putekļi), kas nosēstos uz daļiņu filtriem to stabilizēšanas laikā. Traucējumi 2.4.2.1. punktā norādītajā svēršanas telpas specifikācijā būs atļauti, ja traucējumu ilgums nepārsniedz 30 minūtes. Svēršanas telpai jāatbilst vajadzīgajai specifikācijai pirms personāla ieiešanas svēršanas telpā. Vismaz divus nelietotus standartfiltrus vai filtru pārus nosver 4 stundās pēc parauga filtru svēršanas, bet vēlams svērt vienlaikus ar parauga filtru (pāri). Standartfiltriem ir tādi paši izmēri un materiāls kā parauga filtriem.

Ja standartfiltru (standartfiltru pāru) vidējā masa starp parauga filtru svēršanām mainās vairāk par 10 μg, tad visus paraugu filtrus izmet un atkārto emisijas testu.

Ja nav izpildīti 2.4.2.1. punktā norādītie svēršanas telpas stabilitātes kritēriji, bet standartfiltrs (pāris) atbilst iepriekš minētajiem kritērijiem, tad motora ražotājam ir iespēja pieņemt paraugu filtru masu vai anulēt testus, regulējot svēršanas telpas kontroles sistēmu un atkārtojot testu.

2.4.2.3.   Analītiskie svari

Visu filtru svēršanai izmantojamo analītisko svaru precizitāte (standartnovirze) ir 2 μg un izšķirtspēja — 1 μg (1 vienība = 1 μg), ko ir norādījis svaru ražotājs.

2.4.2.4.   Statiskās elektrības ietekmes novēršana

Lai novērstu statiskās elektrības ietekmi, filtrus pirms svēršanas neitralizē, piemēram, ar polonija neitralizētāju vai ierīci, kam ir līdzīga ietekme.

2.4.3.   Papildu specifikācijas daļiņu mērījumiem

Visas tās atšķaidīšanas sistēmas un paraugu ņemšanas sistēmas daļas no izplūdes caurules līdz filtra turētājam, kas saskaras ar neapstrādātām un atšķaidītām izplūdes gāzēm, konstruē tā, lai līdz minimumam samazinātu daļiņu nogulsnēšanos vai izmaiņas. Visām detaļām jābūt izgatavotām no elektrību vadošiem materiāliem, kas nereaģē ar izplūdes gāzu komponentiem, un tām jābūt elektriski iezemētām, lai novērstu elektrostatiskos efektus.

2. papildinājums

Kalibrēšanas procedūra (NRSC, NRTC

   (1)
  )

1.   ANALĪTISKO INSTRUMENTU KALIBRĒŠANA

1.1.   Ievads

Katru analizatoru kalibrē tik bieži, cik vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstību šo noteikumu prasībām. Izmantojamā kalibrēšanas metode attiecībā uz 1. papildinājuma 1.4.3. punktā norādītajiem analizatoriem ir aprakstīta šajā punktā.

Pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstiprinātājas iestādes piekrišanu 4.B pielikuma 8.1. un 8.2. punktā aprakstītās metodes var izmantot kā alternatīvu metodēm, kas ir aprakstītas šā papildinājuma 1. punktā.

1.2.   Kalibrēšanas gāzes

Ievēro visu kalibrēšanas gāzu uzglabāšanas laiku.

Pieraksta ražotāja noteiktās kalibrēšanas gāzes derīguma termiņa beigas.

1.2.1.   Ķīmiski tīras gāzes

Gāzu nepieciešamo tīrību definē, izmantojot turpmāk norādītās piesārņojuma robežvērtības. Darbībai ir pieejamas šādas gāzes:

| a) | attīrīts slāpeklis
  (piemaisījums ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); |
| --- | --- |

a)

attīrīts slāpeklis

(piemaisījums ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO);

| b) | attīrīts skābeklis
  (ķīmiskā tīrība > 99,5 % tilp. O2); |
| --- | --- |

b)

attīrīts skābeklis

(ķīmiskā tīrība > 99,5 % tilp. O2);

| c) | ūdeņraža un hēlija maisījums
  (40 ± 2 % ūdeņradis, pārējais hēlijs);
  (piemaisījums ≤ 1 ppm C, ≤ 400 ppm CO2); |
| --- | --- |

c)

ūdeņraža un hēlija maisījums

(40 ± 2 % ūdeņradis, pārējais hēlijs);

(piemaisījums ≤ 1 ppm C, ≤ 400 ppm CO2);

| d) | attīrīts sintētiskais gaiss
  (piemaisījums ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO),
  (skābekļa saturs 18–21 % tilp.). |
| --- | --- |

d)

attīrīts sintētiskais gaiss

(piemaisījums ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO),

(skābekļa saturs 18–21 % tilp.).

1.2.2.   Kalibrēšanas gāze un standartgāze

Ir pieejami gāzu maisījumi ar turpmāk minēto ķīmisko sastāvu:

| a) | C3H8 un attīrīts sintētiskais gaiss (sk. 1.2.1. punktu); |
| --- | --- |

a)

C3H8 un attīrīts sintētiskais gaiss (sk. 1.2.1. punktu);

| b) | CO un attīrīts slāpeklis; |
| --- | --- |

b)

CO un attīrīts slāpeklis;

| c) | NO un attīrīts slāpeklis (NO2 saturs šajā kalibrēšanas gāzē nepārsniedz 5 % no NO satura); |
| --- | --- |

c)

NO un attīrīts slāpeklis (NO2 saturs šajā kalibrēšanas gāzē nepārsniedz 5 % no NO satura);

| d) | O2 un attīrīts slāpeklis; |
| --- | --- |

d)

O2 un attīrīts slāpeklis;

| e) | CO2 un attīrīts slāpeklis; |
| --- | --- |

e)

CO2 un attīrīts slāpeklis;

| f) | CH4 un attīrīts sintētiskais gaiss; |
| --- | --- |

f)

CH4 un attīrīts sintētiskais gaiss;

| g) | C2H6 un attīrīts sintētiskais gaiss. |
| --- | --- |

g)

C2H6 un attīrīts sintētiskais gaiss.

Piezīme. Citas gāzu kombinācijas ir atļautas, ja gāzes savstarpēji nereaģē.

Kalibrēšanas gāzes un standartgāzes faktiskā koncentrācija ir ± 2 % robežās no nominālvērtības. Ikvienu kalibrēšanas gāzes koncentrāciju norāda tilpuma vienībās (tilpuma % jeb tilpuma ppm).

Kalibrēšanai un standartam izmantojamās gāzes var arī iegūt, izmantojot gāzu dalītājus, atšķaidot ar attīrītu N2 vai attīrītu sintētisko gaisu. Gāzu dalītāja precizitāte ir tāda, lai sajaukto kalibrēšanas gāzu koncentrāciju varētu noteikt ar precizitāti ± 2 %.

Šāda precizitāte nozīmē, ka jaukšanai izmantojamo gāzu koncentrācija noteikta vismaz ar precizitāti ± 1 % atbilstīgi valsts vai starptautiskajiem gāzu standartiem. Pārbaudi veic robežās starp 15 % un 50 % no pilnas skalas vērtības katrai kalibrēšanai, ja izmanto gāzu dalītāju. Papildu pārbaudi var veikt ar citu kalibrēšanas gāzi, ja pirmā pārbaude nav izdevusies.

Pēc izvēles sajaukšanas ierīci var pārbaudīt ar lineāru instrumentu, piemēram, izmantojot NO gāzi ar CLD. Instrumenta kalibrēšanas vērtību regulē, izmantojot instrumentam tieši pievadītu standartgāzi. Gāzu dalītāju pārbauda pie izmantotajiem iestatījumiem un nominālvērtību salīdzina ar koncentrāciju, kas izmērīta ar instrumentu. Šī starpība katrā punktā nedrīkst pārsniegt ± 1 % no nominālās vērtības.

Pamatojoties uz labu inženiertehnisko praksi un saņemot iepriekšējo iesaistīto pušu piekrišanu, var izmantot citas metodes.

Piezīme. Precizitātes gāzes dalītājs ietilpst ± 1 % robežās, un tas ir ieteicams precīzas analizatora kalibrēšanas līknes izveidei. Gāzu dalītāju kalibrē instrumenta ražotājs.

1.3.   Analizatoru un paraugu ņemšanas sistēmas darbināšana

Analizatorus darbina, ievērojot ierīču ražotāja izdoto iedarbināšanas un darbināšanas instrukciju. Iekļauj prasību minimumu, kas noteikts 1.4. līdz 1.9. punktā.

1.4.   Noplūdes tests

Pārbauda, vai sistēmā nav noplūdes. Zondi atvieno no izplūdes sistēmas un galu noslēdz. Ieslēdz analizatora sūkni. Pēc sākotnēja stabilizēšanas perioda visiem plūsmas mērītājiem būtu jārāda nulle. Ja tā nav, pārbauda parauga ņemšanas vadus un kļūmi izlabo. Pieļaujamais maksimālais noplūdes ātrums vakuuma pusē ir 0,5 % no faktiskā plūsmas ātruma pārbaudāmajā sistēmas daļā. Lai noteiktu faktiskos plūsmas ātrumus, var izmantot analizatora plūsmas un apvada plūsmas.

Otra metode ir koncentrācijas pakāpjveida maiņa paraugu ņemšanas vada sākumā, pārslēdzot no nulles gāzes uz standartgāzi.

Ja pēc atbilstīga laika perioda nolasījumi liecina par mazāku koncentrāciju salīdzinājumā ar ievadīto koncentrāciju, tas norāda uz kalibrēšanas vai noplūdes problēmu.

1.5.   Kalibrēšanas procedūra

1.5.1.   Ierīces komplektācija

Nokomplektēto ierīci kalibrē un kalibrēšanas līknes pārbauda pret standartgāzēm. Izmanto tos pašus gāzu plūsmas ātrumus, ko izplūdes gāzu paraugu ņemšanā.

1.5.2.   Iesildīšanas laiks

Iesildīšanas laikam būtu jāatbilst ražotāja ieteikumiem. Ja nav norādīts, tad analizatorus ieteicams iesildīt vismaz divas stundas.

1.5.3.   NDIR un HFID analizators

NDIR analizatoru noregulē pēc vajadzības un optimizē HFID analizatora degšanas liesmu (1.8.1. punkts).

1.5.4.   Kalibrēšana

Katru parasti izmantojamu darbības diapazonu kalibrē.

Lietojot attīrītu sintētisku gaisu (vai slāpekli), CO, CO2, NOx un HC analizatorus iestata uz nulli.

Analizatoros ievada attiecīgās kalibrēšanas gāzes, vērtības reģistrē un izveido kalibrēšanas līkni saskaņā ar 1.5.6. punktu.

Vajadzības gadījumā vēlreiz pārbauda nulles iestatījumu un atkārto kalibrēšanu.

1.5.5.   Kalibrēšanas līknes izveide

1.5.5.1.   Vispārīgas pamatnostādnes

Analizatora kalibrēšanas līkni izveido vismaz pēc sešiem kalibrēšanas punktiem (neskaitot nulli), kas ir izvietoti iespējami vienmērīgi. Lielākā nominālā koncentrācija ir vienāda ar 90 % no pilnas skalas vai lielāka.

Kalibrēšanas līkni izrēķina ar mazāko kvadrātu metodi. Ja iegūtā polinoma pakāpe ir lielāka par 3, tad kalibrēšanas punktu skaits (nulli ieskaitot) ir vismaz vienāds ar šo polinoma pakāpi, kam pieskaitīts 2.

Kalibrēšanas līkne neatšķiras vairāk kā par ± 2 % no katra kalibrēšanas punkta nominālvērtības un vairāk kā par ± 0,3 % no pilnas skalas nulles punktā.

Pēc kalibrēšanas līknes un kalibrēšanas punktiem var pārbaudīt, vai kalibrēšana ir izdarīta pareizi. Norāda atšķirīgos analizatoram raksturīgos parametrus, īpaši:

| a) | mērīšanas diapazonu, |
| --- | --- |

a)

mērīšanas diapazonu,

| b) | jutību, |
| --- | --- |

b)

jutību,

| c) | kalibrēšanas datumu. |
| --- | --- |

c)

kalibrēšanas datumu.

1.5.5.2.   Kalibrēšana zem 15 % no pilnas skalas

Analizatora kalibrēšanas līkni izveido, vismaz 10 kalibrēšanas punktus (izņemot nulli) novietojot tā, lai 50 % no kalibrēšanas punktiem atrastos zem 10 % no pilnas skalas.

Kalibrēšanas līkni izrēķina ar mazāko kvadrātu metodi.

Kalibrēšanas līkne neatšķiras vairāk kā par ± 4 % no katra kalibrēšanas punkta nominālvērtības un vairāk kā par ± 0,3 % no pilnas skalas nulles punktā.

1.5.5.3.   Alternatīvas metodes

Ja var pierādīt, ka alternatīva tehnika (piem., dators, elektroniski regulējams diapazonu slēdzis u. c.) var dot līdzvērtīgu precizitāti, tad var izmantot šīs alternatīvas.

1.6.   Kalibrēšanas verifikācija

Katru parasti izmantojamu darbības diapazonu pirms katras analīzes pārbauda saskaņā ar šādu procedūru.

Kalibrēšanu pārbauda, izmantojot nulles gāzi un standartgāzi, kuras nominālā vērtība ir lielāka par 80 % no mērīšanas diapazona pilnas skalas.

Ja diviem attiecīgajiem punktiem atrastā vērtība no noteiktās etalontvērtības neatšķiras vairāk kā par ± 4 % no pilnas skalas, tad korekcijas parametrus var mainīt. Ja tā nav, tad saskaņā ar 1.5.4. punktu izveido jaunu kalibrēšanas līkni.

1.7.   NOx pārveidotāja efektivitātes tests

NO2 pārveidošanai par NO lietojamā pārveidotāja efektivitāte jātestē, kā noteikts 1.7.1.–1.7.8. punktā (1. attēls).

1.7.1.   Testa iekārtas uzbūve

Lietojot testa iekārtu, kas parādīta 1. attēlā (sk. arī 1. papildinājuma 1.4.3.5. punktu), un turpmāk aprakstīto procedūru, pārveidotāju efektivitāti var testēt ar ozonatoru.

1.   attēls

NO2 pārveidotāja efektivitātes ierīces shēma

Image

1.7.2.   Kalibrēšana

CLD un HCLD kalibrē parastākajā darbības diapazonā, ievērojot ražotāja specifikācijas, lietojot nulles gāzi un standartgāzi (kurā NO saturam jābūt aptuveni līdz 80 % no darbības diapazona un NO2 koncentrācijai gāzu maisījumā līdz mazāk nekā 5 % NO koncentrācijas). NOx analizatoram jābūt NO režīmā, lai standartgāze neplūstu caur pārveidotāju. Norādītā koncentrācija ir jāpieraksta.

1.7.3.   Aprēķins

NOx pārveidotāja efektivitāti aprēķina šādi:

Formula

kur:

| a | = | NOx koncentrācija saskaņā ar 1.7.6. punktu, |
| --- | --- | --- |
| b | = | NOx koncentrācija saskaņā ar 1.7.7. punktu, |
| c | = | NO koncentrācija saskaņā ar 1.7.4. punktu, |
| d | = | NO koncentrācija saskaņā ar 1.7.5. punktu. |

a

=

NOx koncentrācija saskaņā ar 1.7.6. punktu,

b

=

NOx koncentrācija saskaņā ar 1.7.7. punktu,

c

=

NO koncentrācija saskaņā ar 1.7.4. punktu,

d

=

NO koncentrācija saskaņā ar 1.7.5. punktu.

1.7.4.   Skābekļa pievienošana

Skābekli vai nulles gaisu gāzes plūsmai nepārtraukti pievieno pa T veida savienotājelementu, līdz parādītā koncentrācija ir aptuveni par 20 % mazāka nekā 1.7.2. punktā norādītā kalibrēšanas koncentrācija. (Analizators ir NO režīmā.)

Pieraksta ar c apzīmēto koncentrāciju. Procesa laikā ozonators ir izslēgts.

1.7.5.   Ozonatora ieslēgšana

Aktivizē ozonatoru, lai tas radītu pietiekami daudz ozona NO koncentrācijas samazināšanai aptuveni līdz 20 procentiem (minimāli 10 %) no 1.7.2. punktā dotās kalibrēšanas koncentrācijas. Reģistrē ar d apzīmēto koncentrāciju. (Analizators ir NO režīmā.)

1.7.6.   NOx režīms

Pēc tam NO analizatoru pārslēdz uz NOx režīmu, lai gāzu maisījums (kas sastāv no NO, NO2, O2 un N2) plūst caur pārveidotāju. Parādītā a koncentrācija jāreģistrē. (Analizators ir NOx režīmā.)

1.7.7.   Ozonatora izslēgšana

Ozonatoru izslēdz. Gāzu maisījums, kas aprakstīts 1.7.6. punktā, caur pārveidotāju ieplūst detektorā. Reģistrē ar b apzīmēto koncentrāciju. (Analizators ir NOx režīmā.)

1.7.8.   NO režīms

Pēc pārslēgšanas uz NO režīmu, kad ozonators izslēgts, noslēdz arī skābekļa vai sintētiskā gaisa plūsmu. Analizatora NOx nolasījuma novirze nepārsniedz ± 5 % no vērtības, kas izmērīta saskaņā ar 1.7.2. punktu. (Analizators ir NO režīmā.)

1.7.9.   Testu intervāls

Pārveidotāja efektivitāti pārbauda pirms katras NOx analizatora kalibrēšanas.

1.7.10.   Efektivitātes prasība

Pārveidotāja efektivitāte nav mazāka par 90 %, bet ir ļoti ieteicama lielāka, 95 %, efektivitāte.

Piezīme. Ja, analizatoram darbojoties parastākajā diapazonā, ozonators nevar dot samazinājumu no 80 % līdz 20 % saskaņā ar 1.7.5. punktu, tad izmanto augstāko diapazonu, kurā ozonators dod šo samazinājumu.

1.8.   FID noregulēšana

1.8.1.   Detektora atbildes signāla optimizēšana

HFID jānoregulē, kā norādījis instrumenta ražotājs. Lai optimizētu atbildes signālu visvairāk izmantojamā darbības diapazonā, par standartgāzi lieto gaisu ar propāna piedevu.

Degvielas un gaisa plūsmas ātrumus noregulē atbilstīgi ražotāja ieteikumiem un analizatorā ievada 350 ± 75 ppm C standartgāzes. Atbildes signālu atbilstīgi degvielas plūsmai nosaka pēc starpības starp standartgāzes atbildes signālu un nulles gāzes atbildes signālu. Degvielas plūsmu noregulē nedaudz virs ražotāja norādītās un nedaudz zem tās. Reģistrē šīm degvielas plūsmām atbilstīgos standarta un nulles atbildes signālus. Starpību starp standarta un nulles atbildes signālu atzīmē grafiski un degvielas plūsmu pielāgo līknes bagātīgākajai daļai.

1.8.2.   Ogļūdeņražu atbildes signālu koeficienti

Analizatoru kalibrē, izmantojot gaisu ar propāna piedevu un attīrītu sintētisko gaisu saskaņā ar 1.5. punktu

Atbildes koeficientus nosaka, laižot analizatoru ekspluatācijā un pēc ilgākiem ekspluatācijas periodiem. Atbildes koeficients (R
  f) noteiktas grupas ogļūdeņražiem ir FID C1 nolasījuma attiecība pret gāzes koncentrāciju cilindrā, kas izteikta ar ppm C1.

Testa gāzes koncentrācijai ir tāda, lai atbildes signāls ir aptuveni 80 % no pilnas skalas. Koncentrācija ir zināma ar precizitāti ± 2 % attiecībā uz gravimetrisko standartu, kas izteikts ar tilpumu. Turklāt gāzes cilindru iepriekš kondicionē 24 stundas 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C) temperatūrā.

Izmantojamās testa gāzes un ieteicamie relatīvās atbildes koeficientu intervāli ir šādi:

| metānam un attīrītam sintētiskajam gaisam | : | 1,00 ≤ R
  f ≤ 1,15 |
| --- | --- | --- |
| propilēnam un attīrītam sintētiskajam gaisam | : | 0,90 ≤ R
  f ≤ 1,1 |
| toluēnam un attīrītam sintētiskajam gaisam | : | 0,90 ≤ R
  f ≤ 1,10 |

metānam un attīrītam sintētiskajam gaisam

:

1,00 ≤ R
  f ≤ 1,15

propilēnam un attīrītam sintētiskajam gaisam

:

0,90 ≤ R
  f ≤ 1,1

toluēnam un attīrītam sintētiskajam gaisam

:

0,90 ≤ R
  f ≤ 1,10

Šīs vērtības ir attiecinātas pret propāna un attīrīta sintētiskā gaisa atbildes koeficientu (R
  f) 1,00.

1.8.3.   Skābekļa traucējošās ietekmes pārbaude

Skābekļa traucējošo ietekmi nosaka, laižot analizatoru ekspluatācijā un pēc ilgākiem ekspluatācijas periodiem.

Izvēlas mērījumu diapazonu, ja skābekļa traucējošās ietekmes pārbaude ietilpst augšējos 50 %. Testu veic, iestatot krāsns temperatūru pēc nepieciešamības.

1.8.3.1.   Pārbaudes gāzes ar skābekļa piejaukumu

Pārbaudes gāzu ar skābekļa piejaukumu sastāvā propāns ir 350 ppm C ± 75 ppm C ogļūdeņraži. Koncentrācijas vērtību nosaka pret kalibrēšanas gāzes pielaidi, izmantojot hromatogrāfa analīzi par kopējiem ogļūdeņražiem ar piejaukumiem vai izmantojot dinamisko sajaukšanu. Slāpeklis ir galvenais atšķaidītājs. Dīzeļdegvielas motora testēšanai vajadzīgie sajaukumi ir:

| O2 koncentrācija | Atlikums |
| --- | --- |
| 21 (20 līdz 22) | Slāpeklis |
| 10 (9 līdz 11) | Slāpeklis |
| 5 (4 līdz 6) | Slāpeklis |

O2 koncentrācija

Atlikums

21 (20 līdz 22)

Slāpeklis

10 (9 līdz 11)

Slāpeklis

5 (4 līdz 6)

Slāpeklis

1.8.3.2.   Procedūra

| a) | Analizatoru noregulē uz nulli. |
| --- | --- |

a)

Analizatoru noregulē uz nulli.

| b) | Analizatoru normalizē ar 21 % skābekļa maisījumu. |
| --- | --- |

b)

Analizatoru normalizē ar 21 % skābekļa maisījumu.

| c) | Atkārtoti pārbauda nulles reakciju. Ja tā mainījusies vairāk nekā par 0,5 % no pilnas skalas, atkārto šā punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās darbības. |
| --- | --- |

c)

Atkārtoti pārbauda nulles reakciju. Ja tā mainījusies vairāk nekā par 0,5 % no pilnas skalas, atkārto šā punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās darbības.

| d) | Ievada 5 % un 10 % skābekļa traucējošās ietekmes pārbaudes gāzes. |
| --- | --- |

d)

Ievada 5 % un 10 % skābekļa traucējošās ietekmes pārbaudes gāzes.

| e) | Atkārtoti pārbauda nulles reakciju. Ja tā mainījusies vairāk nekā par ± 1 % no pilnas skalas, testu atkārto. |
| --- | --- |

e)

Atkārtoti pārbauda nulles reakciju. Ja tā mainījusies vairāk nekā par ± 1 % no pilnas skalas, testu atkārto.

| f) | Skābekļa klātbūtni (% O2I) katram maisījumam d) posmā aprēķina šādi:









  A | = | b) apakšpunktā izmantotās standartgāzes ogļūdeņraža koncentrācija (ppmC); |
| --- | --- | --- | --- |
| B | = | d) apakšpunktā izmantoto skābekļa traucējošās ietekmes pārbaudes gāzu ogļūdeņraža koncentrācija (ppmC); |
| C | = | analizatora reakcija |
| D | = | % no pilnas skalas analizatora reakcijas saistībā ar A. |

f)

Skābekļa klātbūtni (% O2I) katram maisījumam d) posmā aprēķina šādi:

A

=

b) apakšpunktā izmantotās standartgāzes ogļūdeņraža koncentrācija (ppmC);

B

=

d) apakšpunktā izmantoto skābekļa traucējošās ietekmes pārbaudes gāzu ogļūdeņraža koncentrācija (ppmC);

C

=

analizatora reakcija

D

=

% no pilnas skalas analizatora reakcijas saistībā ar A.

| g) | Skābekļa traucējošās ietekmes procentuālais īpatsvars (% O
  2
  I) ir mazāks par ± 3,0 % attiecībā uz visām vajadzīgajām skābekļa traucējošās ietekmes pārbaudes gāzēm pirms testēšanas. |
| --- | --- |

g)

Skābekļa traucējošās ietekmes procentuālais īpatsvars (% O
  2
  I) ir mazāks par ± 3,0 % attiecībā uz visām vajadzīgajām skābekļa traucējošās ietekmes pārbaudes gāzēm pirms testēšanas.

| h) | Ja skābekļa traucējošā ietekme pārsniedz ± 3,0 %, gaisa plūsmu, kas ir virs ražotāja specifikācijās norādītās un zem tās, noregulē, attiecībā uz katru plūsmu atkārtojot 1.8.1. punktā paredzēto darbību. |
| --- | --- |

h)

Ja skābekļa traucējošā ietekme pārsniedz ± 3,0 %, gaisa plūsmu, kas ir virs ražotāja specifikācijās norādītās un zem tās, noregulē, attiecībā uz katru plūsmu atkārtojot 1.8.1. punktā paredzēto darbību.

| i) | Ja pēc gaisa plūsmas noregulēšanas skābekļa traucējošā ietekme pārsniedz ± 3,0 %, maina degvielas plūsmas un pēc tam parauga plūsmas iestatījumu pozīcijas, attiecībā uz katru pozīciju atkārtojot 1.8.1. punktā paredzēto darbību. |
| --- | --- |

i)

Ja pēc gaisa plūsmas noregulēšanas skābekļa traucējošā ietekme pārsniedz ± 3,0 %, maina degvielas plūsmas un pēc tam parauga plūsmas iestatījumu pozīcijas, attiecībā uz katru pozīciju atkārtojot 1.8.1. punktā paredzēto darbību.

| j) | Ja skābekļa traucējošā ietekme joprojām pārsniedz ± 3,0 %, pirms testēšanas salabo vai aizstāj analizatoru, FID degvielu vai degļa gaisu. Šajā punktā paredzētās darbības atkārto attiecībā uz salaboto vai aizstāto aprīkojumu vai gāzēm. |
| --- | --- |

j)

Ja skābekļa traucējošā ietekme joprojām pārsniedz ± 3,0 %, pirms testēšanas salabo vai aizstāj analizatoru, FID degvielu vai degļa gaisu. Šajā punktā paredzētās darbības atkārto attiecībā uz salaboto vai aizstāto aprīkojumu vai gāzēm.

1.9.   Traucējošas ietekmes NDIR un CLD analizatoros

Izplūdes gāzu sastāvā esošās gāzes, kas nav analizējamā gāze, vairākos veidos var traucēt nolasīšanu. Traucējums ar pozitīvu zīmi NDIR ierīcēs rodas, ja traucējošā gāze dod tādu pašu ietekmi kā mērāmā gāze, bet mazākā mērā. Traucējumi ar negatīvu zīmi NDIR ierīcēs rodas, ja traucējošā gāze paplašina mērāmās gāzes absorbcijas joslu, un CLD ierīcēs — ja traucējošā gāze slāpē starojumu. Traucējumu pārbaudes atbilstīgi 1.9.1. un 1.9.2. punktam jāveic pirms analizatora ekspluatācijas sākuma un pēc lielākiem ekspluatācijas periodiem.

1.9.1.   CO analizatora traucējumu pārbaude

CO analizatora darbību var traucēt ūdens un CO2. Tāpēc CO2 standartgāzei ar koncentrāciju no 80 % līdz 100 % no pilnas skalas testos izmantojamā maksimālā darbības diapazonā barbotē caur ūdeni telpas temperatūrā un reģistrē analizatora reakcijas signālu. Analizatora reakcijas signāls nedrīkst būt lielāks par 1 % no pilnas skalas diapazonos, kas ir vienādi ar 300 ppm vai lielāki, vai lielāks par 3 ppm diapazonos, kuri ir zem 300 ppm.

1.9.2.   NOx analizatora dzēšanas pārbaudes

CLD (un HCLD) analizatoriem nozīmīgas ir divas gāzes: CO2 un ūdens tvaiks. Šo gāzu radītie dzēšanas signāli ir proporcionāli to koncentrācijai, un tāpēc ir vajadzīgas testa metodes, ar ko noteikt dzēšanu, kura atbilst lielākajām testā gaidāmajām koncentrācijām.

1.9.2.1.   CO2 dzēšanas pārbaude

Caur NDIR analizatoru laiž cauri CO2 standartgāzi, kuras koncentrācija ir 80 % līdz 100 % no pilnas skalas lielākajā testos izmantojamā darbības diapazonā, un jāpieraksta CO2 lielums, apzīmējot to ar A. Pēc tam gāze jāatšķaida aptuveni līdz 50 % ar NO standartgāzi un jālaiž cauri NDIR un (H)CLD analizatoriem, pierakstot CO2 un NO lielumus, ko attiecīgi apzīmē ar B un C. Pēc tam noslēdz CO2 un caur (H)CLD laiž tikai NO standartgāzi, reģistrējot NO vērtību un apzīmējot to ar D.

Dzēšanu aprēķina šādi:

Formula

(un tā nepārsniedz 3 % no pilnas skalas),

kur:

| A | = | neatšķaidītā CO2 koncentrācija, ko mēra ar NDIR procentos; |
| --- | --- | --- |
| B | = | atšķaidītā CO2 koncentrācija, ko mēra ar NDIR procentos; |
| C | = | atšķaidītā NO koncentrācija, ko mēra ar CLD ppm; |
| D | = | neatšķaidītā NO koncentrācija, ko mēra ar CLD ppm. |

A

=

neatšķaidītā CO2 koncentrācija, ko mēra ar NDIR procentos;

B

=

atšķaidītā CO2 koncentrācija, ko mēra ar NDIR procentos;

C

=

atšķaidītā NO koncentrācija, ko mēra ar CLD ppm;

D

=

neatšķaidītā NO koncentrācija, ko mēra ar CLD ppm.

1.9.2.2.   Ūdens dzēšanas pārbaude

Šo pārbaudi piemēro tikai mitras gāzes koncentrācijas mērījumiem. Aprēķinot ūdens dzēšanu, ņem vērā NO standartgāzes atšķaidījuma ar ūdens tvaiku un maisījuma ūdens tvaika koncentrācijas attiecību pret noteikšanā sagaidāmo koncentrāciju. NO standartgāzi ar koncentrāciju 80 līdz 100 % no pilnas skalas parastajā darbības diapazonā laiž caur (H)CLD un pieraksta NO lielumu, apzīmējot to ar D. NO gāzi barbotē caur ūdeni telpas temperatūrā un laiž caur (H)CLD, un pieraksta NO lielumu, apzīmējot to ar C. Nosaka ūdens temperatūru un to pieraksta, attiecīgi apzīmējot ar F. Nosaka maisījuma piesātināta tvaika spiedienu, kas atbilst barbotiera ūdens temperatūrai F, un to pieraksta, apzīmējot ar G. Maisījuma ūdens tvaika koncentrāciju (H, %) aprēķina šādi:

Formula

Sagaidāmo atšķaidītās NO standartgāzes (ūdens tvaikā) koncentrāciju aprēķina šādi:

Formula

To pieraksta kā De. Dīzeļmotoru izplūdes gāzēm testā paredzamo maksimālo izplūdes ūdens tvaika koncentrāciju (Hm, %), pamatojoties uz pieņēmumu, ka degvielas atoma H/C attiecība ir 1,8:1, prognozē pēc maksimālās CO2 koncentrācijas izplūdes gāzē vai pēc neatšķaidītās CO2 standartgāzes koncentrācijas (A, ko mēra, kā aprakstīts 1.9.2.1. punktā) šādi:

Formula

To pieraksta kā Hm.

Ūdens dzēšanu aprēķina šādi:

Formula

un tā nepārsniedz 3 % no pilnas skalas.

| De | = | paredzamā atšķaidītā NO koncentrācija (ppm); |
| --- | --- | --- |
| C | = | atšķaidītā NO koncentrācija (ppm); |
| Hm | = | maksimālā ūdens tvaika koncentrācija (%); |
| H | = | faktiskā ūdens tvaika koncentrācija (%). |

De

=

paredzamā atšķaidītā NO koncentrācija (ppm);

C

=

atšķaidītā NO koncentrācija (ppm);

Hm

=

maksimālā ūdens tvaika koncentrācija (%);

H

=

faktiskā ūdens tvaika koncentrācija (%).

Piezīme. Svarīgi, lai NO standartgāzē šajā pārbaudē NO2 koncentrācija ir iespējami maza, jo dzēšanas aprēķinos nav ņemta vērā NO2 absorbcija ūdenī.

1.10.   Kalibrēšanas intervāli

Analizatorus kalibrē saskaņā ar 1.5. punktu vismaz vienu reizi 3 mēnešos vai ikreiz pēc sistēmas remonta vai izmaiņas, kas var būt ietekmējusi kalibrēšanu.

1.11.   Papildu kalibrēšanas prasības attiecībā uz neapstrādātu izplūdes gāzu mērījumiem, veicot NRTC testu

1.11.1.   Analītiskās sistēmas reakcijas laika pārbaude

Sistēmas iestatījumi reakcijas laika novērtēšanai ir tieši tādi paši kā testa mērījumu laikā (piem., spiediens, plūsmas ātrums, analizatora filtra parametri un viss pārējais, kas ietekmē reakcijas laiku). Reakcijas laika noteikšanu veic, palaižot gāzi tieši paraugu ņemšanas zondes ievadā. Gāzes palaišanu veic mazāk nekā 0,1 sekundē. Testā izmantoto gāzu ietekmē koncentrācija mainās vismaz par 60 % no pilnas skalas (FS).

Reģistrē katra atsevišķā gāzes komponenta koncentrācijas apliecinājumu. Reakcijas laiku definē kā laika starpību starp gāzes palaišanu un atbilstīgām izmaiņām pierakstītajā koncentrācijā. Sistēmas reakcijas laiku (t
  90) veido aiztures laiks līdz mērīšanas detektoram un detektora pieauguma laiks. Aiztures laiku definē kā laiku no izmaiņām (t
  0) līdz brīdim, kad reakcija ir 10 % no galīgā nolasījuma (t

  10). Pieauguma laiku definē kā laiku starp 10 % un 90 % reakciju no galīgā nolasījuma (t
  90–t
  10).

Lai regulētu analizatora un izplūdes gāzu signāla laiku, transformācijas laiks ir laiks no izmaiņām(t
  0) līdz brīdim, kad reakcija ir 50 % no galīgā nolasījuma (t
  50).

Sistēmas reakcijas laiks ir ≤ 10 sekundes ar pieauguma laiku ≤ 2,5 sekundes visiem ierobežotiem komponentiem (CO, NOx, HC) un visos izmantotajos diapazonos.

1.11.2.   Marķiergāzu analizatoru kalibrēšana izplūdes gāzu mērījumiem

Ja izmanto analizatoru mērījumu veikšanai par marķiergāzes koncentrāciju izplūdes gāzēs, to kalibrē, izmantojot standartgāzi.

Kalibrēšanas līkni izveido vismaz pēc 10 kalibrēšanas punktiem (izņemot nulli), kas ir izvietoti tā, lai puse kalibrēšanas punktu būtu no 4 % līdz 20 % no analizatora skalas pilnas vērtības un pārējie punkti būtu no 20 % līdz 100 % no skalas pilnas vērtības. Kalibrēšanas līkni izrēķina ar mazāko kvadrātu metodi.

Kalibrēšanas līkne neatšķiras vairāk kā par ± 1 % no skalas pilnas vērtības no katra kalibrēšanas punkta nominālvērtības pilnas skalas diapazonā no 20 % līdz 100 %. Tā arī neatšķiras vairāk kā par ± 2 % no nominālvērtības pilnas skalas diapazonā no 4 % līdz 20 %.

Pirms testa mērījumiem analizatoru, izmantojot nulles gāzi un standartgāzi, kuras nominālā koncentrācija ir lielāka par 80 % no analizatora pilnas skalas, iestata uz nulli un kalibrē.

2.   DAĻIŅU MĒRĪŠANAS SISTĒMAS KALIBRĒŠANA

2.1.   Ievads

Katru komponentu kalibrē tik bieži, cik vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstību šo noteikumu precizitātes prasībām. Šajā punktā ir aprakstīta 4.A pielikuma 1. papildinājuma 1.5. punktā un 4. papildinājumā norādītajiem komponentiem izmantojamā kalibrēšanas metode.

Pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstiprinātājas iestādes piekrišanu 4.B pielikuma 8.1. un 8.2. punktā aprakstītās metodes var izmantot kā alternatīvu metodēm, kas ir aprakstītas šā papildinājuma 2. punktā.

2.2.   Plūsmas mērīšana

Gāzes plūsmas mērītāju vai plūsmas mērīšanas ierīču kalibrēšana atbilst valsts un/vai starptautiskiem standartiem.

Izmērītās vērtības maksimālā kļūda ir ± 2 % robežās no nolasījuma.

Daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmām parauga plūsmas GSE
  precizitāte ir īpaši svarīga, ja to nemēra tieši, bet nosaka ar plūsmas starpības mērīšanu:

Formula

Šajā gadījumā ± 2 % precizitāte attiecībā uz G
  TOTW un GDILW
  nav pietiekama, lai garantētu pietiekamas GSE
  precizitātes. Ja gāzes plūsmu nosaka ar plūsmas starpības mērīšanu, tad starpības maksimālā kļūda ir tāda, lai GSE
  precizitāte ir ± 5 % robežās, ja atšķaidīšanas pakāpe ir mazāka par 15. To var aprēķināt, nosakot visu ierīču kļūdu vidējo ģeometrisko vērtību.

2.3.   Atšķaidīšanas pakāpes pārbaude

Izmantojot daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas bez EGA (4.A pielikuma 4. papildinājuma 1.2.1.1. punkts), pārbauda katra jauna uzstādīta motora atšķaidījuma pakāpi salīdzinājumā ar motoru, kas darbojas, kā arī CO2 vai NOx koncentrācijas mērījumus neapstrādātās un atšķaidītās izplūdes gāzēs.

Izmērītā atšķaidījuma attiecība ir ± 10 % robežās no CO2 vai NOx koncentrācijas mērīšanas aprēķinātās atšķaidījuma pakāpes.

2.4.   Daļējās plūsmas nosacījumu pārbaude

Izplūdes gāzu ātruma diapazonu un spiediena svārstības pārbauda un pēc vajadzības regulē saskaņā ar 4.A pielikuma 4. papildinājuma 1.2.1.1. punkta (EP) prasībām.

2.5.   Kalibrēšanas intervāli

Plūsmas mērīšanas ierīces kalibrē vismaz reizi trīs mēnešos vai katru reizi, kad sistēmā tiek veiktas izmaiņas, kas varētu ietekmēt kalibrēšanu.

2.6.   Papildu kalibrēšanas prasības attiecībā uz daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmām

2.6.1.   Periodiska kalibrēšana

Ja parauga gāzes plūsma ir noteikta ar atšķirīgiem plūsmas mērījumiem, tad caurplūdes mērītāju vai plūsmas mērinstrumentu kalibrē vienā no turpmāk minētajām procedūrām tā, lai zondes plūsma G
  SE tunelī atbilstu 4.A pielikuma 1. papildinājuma 2.4. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz precizitāti.

G
  DILW caurplūdes mērītāju virknē savieno ar G
  TOTW caurplūdes mērītāju, starpību starp diviem caurplūdes mērītājiem kalibrē vismaz 5 iestatīšanas punktiem ar plūsmas vērtībām, kuras ir vienādi izvietotas starp mazāko testa laikā izmantoto G
  DILW vērtību un testa laikā izmantoto G
  TOTW vērtību. Atšķaidīšanas tuneli var apiet.

Kalibrēto masas plūsmas mērierīci virknē savieno ar G
  TOTW caurplūdes mērītāju un pārbauda testā izmantotās vērtības precizitāti. Tad kalibrēto masas plūsmas mērierīci savieno virknē ar G
  DILW caurplūdes mērītāju un precizitāti pārbauda vismaz 5 iestatījumiem, kas atbilst atšķaidīšanas pakāpei robežās no 3 līdz 50, attiecīgi testa laikā izmantotajam G
  TOTW.

TT pārvades cauruli atvieno no izplūdes caurules un kalibrēto plūsmas mērierīci ar atbilstīgu diapazonu GSE mērīšanai pievieno pārvades caurulei. Tad G
  TOTW iestata tādā vērtībā, kādu izmanto testa laikā, un G
  DILW attiecīgi iestata vismaz 5 vērtībās, kas atbilst atšķaidīšanas pakāpēm q robežās no 3 līdz 50. Kā alternatīvu var paredzēt īpašu kalibrēšanas plūsmas ceļu, kurā apiet tuneli, bet kopējais un atšķaidīšanas gaiss plūst caur attiecīgajiem mērītājiem kā faktiskajā testā.

Marķiergāzi ievada TT pārvades caurules izplūdē. Šī marķiergāze var būt izplūdes gāzes komponents, piemēram, CO2 vai NOx. Pēc atšķaidīšanas tunelī izmēra marķiergāzes komponentus. To veic 5 atšķaidīšanas pakāpēm robežās no 3 līdz 50. Parauga plūsmas precizitāti nosaka pēc atšķaidīšanas devas q:

Formula

Lai nodrošinātu G
  SE precizitāti, ņem vērā gāzu analizatoru precizitāti.

2.6.2.   Oglekļa plūsmas pārbaude

Oglekļa plūsmas pārbaude, izmantojot faktiskās izplūdes gāzes, ir ieteicama, lai konstatētu mērījumu un kontroles problēmas un pārbaudītu daļējās plūsmas sistēmas pareizu darbību. Oglekļa plūsmas pārbaudi veic vismaz ik reizi, kad tiek uzstādīts jauns motors vai tiek veiktas būtiskas izmaiņas testēšanas telpas konfigurācijā.

Motoru darbina ar vislielāko griezes momenta slodzi un apgriezienu skaitu vai jebkādā citā vienmērīgas kustības režīmā, kas ģenerē 5 % vai lielāku daudzumu CO2. Daļējās plūsmas paraugu ņemšanas sistēmu darbina ar aptuveno atšķaidīšanas koeficientu 15 pret 1.

2.6.3.   Pirmstesta pārbaude

Pirmstesta pārbaudi 2 stundas pirms testēšanas veic šādi:

caurplūdes mērītāju precizitāti pārbauda ar to pašu metodi, ko izmanto kalibrēšanai vismaz 2 punktos, ieskaitot G
  DILW plūsmas vērtības, kas atbilst atšķaidījumu pakāpēm robežās no 5 līdz 15 testa laikā izmantotajai G
  TOTW vērtībai.

Ja ar iepriekš aprakstītās kalibrēšanas procedūras ierakstiem var uzskatāmi parādīt, ka plūsmas mērītāja kalibrēšana ir stabila ilgākā laika posmā, pirmstesta pārbaudi var izlaist.

2.6.4.   Transformācijas laika noteikšana

Sistēmas iestatījumi transformācijas laika noteikšanai ir tieši tādi paši kā testa mērījumu laikā. Transformācijas laiku nosaka ar šādu metodi.

Neatkarīgu standarta caurplūdes mērītāju, kura mērījumu diapazons ir piemērots zondes plūsmai, ieslēdz virknē un uzstāda cieši kopā ar zondi. Caurplūdes mērītāja transformācijas laiks ir mazāks par 100 ms plūsmas apjomam, kas izmantots reakcijas laika mērījumos, plūsmas ierobežojumam esot pietiekami zemam, lai tas neietekmētu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas dinamisko veiktspēju, un atbilstošam labai inženiertehniskajai praksei.

Veic pakāpeniskas izplūdes gāzes plūsmas (vai gaisa plūsmas, ja tiek aprēķināta izplūdes gāzu plūsma) izmaiņas, kura ieplūst daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmā, sākot no zemas plūsmas līdz vismaz 90 % no maksimālās izplūdes gāzu plūsmas. Pakāpenisko izmaiņu iedarbinātājs ir tāds pats, kādu izmanto, lai iedarbinātu paredzamo kontroli faktiskajā testā. Izplūdes gāzu plūsmas pakāpenisko stimulu un plūsmas mērītāja reakciju reģistrē pie vismaz 10 Hz liela paraugu biežuma.

Pamatojoties uz šiem datiem, nosaka transformācijas laiku daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmai, kas ir laiks no pakāpeniskā stimula uzsākšanas līdz 50 % punktam no caurplūdes mērītāja reakcijas. Līdzīgi nosaka daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmas G
  SE signāla un izplūdes gāzes caurplūdes mērītāja G
  EXHW signāla transformācijas laikus. Šos signālus izmanto regresijas pārbaudēs pēc katra testa (sk. 4.A pielikuma 1. papildinājuma 2.4. punktu).

Aprēķinu atkārto vismaz pieciem pieauguma un krituma stimuliem un nosaka vidējo rezultātu. Standarta plūsmas mērītāja iekšējo transformācijas laiku (< 100 ms) atņem no šīs vērtības. Tā ir daļējās atšķaidīšanas sistēmas “paredzamā” vērtība, ko piemēro saskaņā ar 4.A pielikuma 1. papildinājuma 2.4. punktu.

3.   CVS SISTĒMAS KALIBRĒŠANA

3.1.   Vispārīgi nosacījumi

CVS sistēmu kalibrē, izmantojot precīzu caurplūdes mērītāju un instrumentus darbības apstākļu mainīšanai.

Plūsmu caur sistēmu mēra dažādos plūsmas darbības iestatījumos un sistēmas kontroles parametrus mēra un samēro ar plūsmu.

Var izmantot dažādu tipu caurplūdes mērītājus, piemēram, kalibrētu Venturi cauruli, kalibrētu laminārās caurplūdes mērītāju, kalibrētu turbīnveida skaitītāju.

Pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstiprinātājas iestādes piekrišanu 4.B pielikuma 8.1. un 8.2. punktā aprakstītās metodes var izmantot kā alternatīvu metodēm, kas ir aprakstītas šā papildinājuma 3. punktā.

3.2.   Pozitīva darba tilpuma sūkņa (PDP) kalibrēšana

Visus ar sūkni saistītos parametrus mēra vienlaikus ar parametriem, kas saistīti ar kalibrēšanas Venturi cauruli, kura ir saslēgta virknē ar sūkni. Aprēķinātais plūsmas ātrums (m3/min pie sūkņa ievada, absolūtajā spiedienā un temperatūrā) jāatzīmē pret korelācijas funkciju, kas ir īpašas sūkņa parametru kombinācijas vērtība. Nosaka lineāro vienādojumu, ar ko izsaka sūknētās plūsmas un korelācijas funkcijas attiecību. Ja CVS ir vairāku ātrumu caurplūdums, tad kalibrē visus izmantotos diapazonus.

Kalibrēšanas laikā nodrošina nemainīgu temperatūru.

Noplūdēm savienojumos un cauruļvados starp kalibrēšanas Venturi cauruli un CVS sūkni jāatbilst līmenim, kas ir mazāks par 0,3 % no zemākā plūsmas punkta (punkts, kurā ierobežojums ir vislielākais un PDP apgriezienu skaits vismazākais).

3.2.1.   Datu analīze

Gaisa plūsmas ātrumu (Q
  s) katrā ierobežojošā iestatījumā (vismaz 6 iestatījumi) aprēķina standartapstākļos m3/min, izmantojot caurplūdes mērītāja datus un ražotāja noteikto metodi. Pēc tam gaisa plūsmas ātrumu pārveido sūkņa plūsmā (V
  0), ko izsaka ar m3/apgr. sūkņa ieplūdes absolūtajā temperatūrā un spiedienā:

Formula

kur:

| Qs | = | gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,3 kPa, 273 K) (m3/s), |
| --- | --- | --- |
| T | = | temperatūra sūkņa ieplūdes atverē (K), |
| pA | = | absolūtais spiediens sūkņa ieplūdes atverē (p
  B – p
  1) (kPa), |
| n | = | sūkņa darbības ātrums (apgr./s). |

Qs

=

gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,3 kPa, 273 K) (m3/s),

T

=

temperatūra sūkņa ieplūdes atverē (K),

pA

=

absolūtais spiediens sūkņa ieplūdes atverē (p
  B – p
  1) (kPa),

n

=

sūkņa darbības ātrums (apgr./s).

Lai ņemtu vērā spiediena svārstību mijiedarbi sūknī un sūknētā daudzuma izslīdes ātrumu, korelācijas funkcija (X
  0) starp sūkņa darbības ātrumu, sūkņa ieplūdes un izplūdes spiediena starpību un absolūto spiedienu sūkņa izplūdes atverē jāaprēķina šādi:

Formula

kur:

| Δpp | = | sūkņa ieplūdes un izplūdes spiediena starpība (kPa), |
| --- | --- | --- |
| pA | = | absolūtais spiediens sūkņa izplūdes atverē (kPa). |

Δpp

=

sūkņa ieplūdes un izplūdes spiediena starpība (kPa),

pA

=

absolūtais spiediens sūkņa izplūdes atverē (kPa).

Šādi jāizveido kalibrēšanas vienādojums, lineāri pielāgojot mazākos kvadrātus:

Formula

D0 un m ir regresijas taišņu attiecīgo leņķu konstantes.

CVS sistēmai ar vairākiem ātrumiem kalibrēšanas līknēm, kas izveidotas dažādiem sūknētās plūsmas diapazoniem, jābūt aptuveni paralēlām un leņķu vērtībām (D
  0) jāpalielinās, sūknētās plūsmas diapazonam samazinoties.

Ar minēto vienādojumu aprēķinātās vērtības ir ± 0,5 % robežās no izmērītās V
  0 vērtības. Dažādiem sūkņiem m vērtības atšķiras. Daļiņu ieplūde ar laiku samazina sūkņa izslīdes spēju; tas atspoguļojas mazākās m vērtībās. Tāpēc kalibrēšanu veic, uzsākot sūkņa ekspluatāciju, pēc lielākas apkopes un ja visas sistēmas verifikācija (3.5. punkts) liecina par izslīdes ātruma izmaiņu.

3.3.   Kritiskās plūsmas Venturi caurules kalibrēšana (CFV)

CFV kalibrēšana pamatojas uz caurplūduma vienādojumu kritiskās plūsmas Venturi caurulei. Gāzes plūsma ir ieplūdes spiediena un temperatūras funkcija, kas parādīta turpmāk:

Formula

kur:

| Kv | = | kalibrēšanas koeficients, |
| --- | --- | --- |
| pA | = | absolūtais ieplūdes spiediens Venturi caurulē (kPa), |
| T | = | ieplūdes temperatūra Venturi caurulē (K). |

Kv

=

kalibrēšanas koeficients,

pA

=

absolūtais ieplūdes spiediens Venturi caurulē (kPa),

T

=

ieplūdes temperatūra Venturi caurulē (K).

3.3.1.   Datu analīze

Gaisa plūsmas ātrums (Q
  s) atbilstīgi katram ierobežojuma iestatījumam (vismaz 8 iestatījumiem) jāaprēķina pēc plūsmas mērītāja datiem, izmantojot ražotāja noteikto metodi un izsakot standarta m3/min. Kalibrēšanas koeficientu aprēķina šādi pēc kalibrēšanas datiem katram iestatījumam:

Formula

kur:

| Qs | = | gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,3 kPa, 273 K) (m3/s), |
| --- | --- | --- |
| T | = | ieplūdes temperatūra Venturi caurulē (K), |
| pA | = | absolūtais ieplūdes spiediens Venturi caurulē (kPa). |

Qs

=

gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,3 kPa, 273 K) (m3/s),

T

=

ieplūdes temperatūra Venturi caurulē (K),

pA

=

absolūtais ieplūdes spiediens Venturi caurulē (kPa).

Lai noteiktu kritiskās plūsmas diapazonu, K
  v atzīmē kā Venturi caurules ieplūdes spiediena funkciju. Kritiskajai (robežstāvokļa) plūsmai K
  v ir relatīvi konstanta vērtība. Spiedienam samazinoties (vakuumam palielinoties), Venturi caurulē rodas retinājums un K
  v samazinās, kas liecina, ka CFV darbojas ārpus pieļaujamā diapazona.

Vismaz astoņiem punktiem kritiskās plūsmas apgabalā aprēķina vidējo K
  V un standartnovirzi. Standartnovirze nedrīkst pārsniegt ± 0,3 % no vidējā K
  V.

3.4.   Zemskaņas Venturi caurules (SSV) kalibrēšana

SSV kalibrēšanas pamatā ir zemskaņas Venturi caurules plūsmas vienādojums. Gāzes plūsma ir atkarīga no ieplūdes spiediena un temperatūras, kā arī no spiediena krituma posmā starp SSV ieplūdi un atveri, kā parādīts turpmākajā vienādojumā:

Formula

kur:

A0
  = konstanšu un pārvērsto mērvienību kopums =

0,006111 SI vienībās Formula,

d= SSV sašaurinājuma diametrs (m),

Cd
  = SSV izplūdes koeficients,

pA
  = absolūtais ieplūdes spiediens Venturi caurulē (kPa),

T= ieplūdes temperatūra Venturi caurulē (K),

r= SSV sašaurinājuma attiecība pret ieplūdes absolūto Formula,

ß= SSV sašaurinājuma diametra d un atveres Formula.

3.4.1.   Datu analīze

Gaisa plūsmas ātrumu (Q
  SSV) atbilstīgi katram plūsmas iestatījumam (vismaz 16 iestatījumiem) aprēķina pēc plūsmas mērītāja datiem, izmantojot ražotāja noteikto metodi un izsakot standarta m3/min. Izplūdes koeficientu aprēķina pēc kalibrēšanas datiem katram iestatījumam šādi:

Formula

kur:

| QSSV | = | gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,3 kPa, 273 K) (m3/s), |
| --- | --- | --- |
| T | = | ieplūdes temperatūra Venturi caurulē (K), |
| d | = | SSV sašaurinājuma diametrs (m), |
| r | = | SSV sašaurinājuma attiecība pret ieplūdes absolūto , |
| ß | = | SSV sašaurinājuma diametra d un atveres . |

QSSV

=

gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,3 kPa, 273 K) (m3/s),

T

=

ieplūdes temperatūra Venturi caurulē (K),

d

=

SSV sašaurinājuma diametrs (m),

r

=

SSV sašaurinājuma attiecība pret ieplūdes absolūto Formula,

ß

=

SSV sašaurinājuma diametra d un atveres Formula.

Lai noteiktu zemskaņas plūsmas diapazonu, C
  d attēlo kā funkciju no Reinoldsa skaitļa pie SSV sašaurinājuma. Re pie SSV sašaurinājuma aprēķina ar šādu formulu:

Formula

kur:

| A1 | = | konstanšu un pārvērsto mērvienību kopums, |
| --- | --- | --- |
| QSSV | = | gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,3 kPa, 273 K) (m3/s), |
| d | = | SSV sašaurinājuma diametrs (m), |
| μ | = | absolūtā vai dinamiskā gāzes viskozitāte, ko aprēķina ar šādu formulu:

  kur:








  b | = | |
| S | = | empīriska konstante = 104,4 K |

A1

=

konstanšu un pārvērsto mērvienību kopumsFormula,

QSSV

=

gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,3 kPa, 273 K) (m3/s),

d

=

SSV sašaurinājuma diametrs (m),

μ

=

absolūtā vai dinamiskā gāzes viskozitāte, ko aprēķina ar šādu formulu:

kur:

b

=

Formula

S

=

empīriska konstante = 104,4 K

Tā kā Q
  SSV ir Re formulas ievaddati, aprēķinus sāk ar sākotnējo pieņēmumu par kalibrēšanas Venturi caurules Q
  SSV vai C
  d un atkārto, līdz Q
  SSV konverģē. Konverģēšanas metodes precizitāte ir līdz 0,1 % no iedaļas vai precīzāka.

Vismaz sešpadsmit punktiem zemskaņas plūsmas apvidū aprēķinātās C
  d vērtības, kas iegūtas pēc kalibrēšanas līknes pielāgotā vienādojuma, ir ± 0,5 % robežās no izmērītā C
  d katram kalibrēšanas punktam.

3.5.   Kopējā sistēmas verifikācija

CVS paraugu ņemšanas un analītiskās sistēmas kopējo precizitāti nosaka, ielaižot noteiktu piesārņotāju gāzes masu sistēmā, tai darbojoties normālos apstākļos. Piesārņotāju analizē un masu aprēķina saskaņā ar 4.A pielikuma 3. papildinājuma 2.4.1. punktu, izņemot attiecībā uz propānu, kad izmanto koeficientu, kas ir 0,000472, nevis 0,000479 kā attiecībā uz HC. Izmanto kādu no turpmāk aprakstītajām divām metodēm.

3.5.1.   Mērītājs ar kritiskās plūsmas sprauslu

Noteiktu daudzumu attīrītas gāzes (propāns) ievada CVS sistēmā caur kalibrētu kritisko sprauslu. Ja spiediens ievadā ir pietiekami augsts, tad plūsmas ātrums, ko regulē, izmantojot kritiskās plūsmas sprauslu, nav atkarīgs no spiediena sprauslas izvadā (kritiskā plūsma). CVS sistēmu darbina kā parastā izplūdes gāzes emisijas testā apmēram 5 līdz 10 minūtes. Gāzes paraugu analizē ar parasto iekārtu (paraugu ņemšanas maisu vai integrēšanas metodi) un aprēķina gāzes masu. Šādi noteiktai masai jābūt robežās ± 3 % no iesmidzinātās gāzes noteiktā daudzuma.

3.5.2.   Mērīšana, izmantojot gravimetrisko metodi

Neliela, ar propānu pildīta cilindra svaru nosaka ar precizitāti ± 0,01 g. Apmēram 5–10 minūtes CVS sistēmu darbina kā parastā izplūdes gāzes emisijas testā, oglekļa monoksīdu vai propānu iesmidzinot sistēmā. Attīrītās gāzes izplūdes daudzumu nosaka, izmantojot starpības svēršanu. Gāzes paraugu analizē ar parasto iekārtu (paraugu ņemšanas maisu vai integrēšanas metodi) un aprēķina gāzes masu. Šādi noteiktai masai jābūt robežās ± 3 % no iesmidzinātās gāzes noteiktā daudzuma.

---

(1)  Uz NRSC un NRTC testiem attiecas kopīga kalibrēšanas procedūra, izņemot 1.11. un 2.6. punktā norādītās prasības.

3. papildinājums

Datu novērtēšana un aprēķini

1.   DATU NOVĒRTĒŠANA UN APRĒĶINI — NRSC TESTS

1.1.   Gāzveida emisiju datu novērtēšana

Lai novērtētu gāzveida emisijas, aprēķina katra režīma pēdējo 60 sekunžu grafika nolasījumu vidējo vērtību un nosaka HC, CO, NOx un CO2 vidējo koncentrāciju (conc), ja izmanto oglekļa bilances metodi, katrā režīmā no vidējiem līknes grafika nolasījumiem un atbilstošajiem kalibrēšanas datiem. Var izmantot citu reģistrēšanas metodi, ja tā nodrošina līdzvērtīgu datu ieguvi.

Vidējās fona koncentrācijas (conc
  d) var noteikt, izmantojot atšķaidīšanas gaisa maisa nolasījumus vai nepārtrauktu (ārpus maisa) fona nolasījumu un attiecīgos kalibrēšanas datus.

Ja tiek attiecīgi izmantoti 5. pielikuma 1.2. punkta a) vai b) apakšpunktā paredzētie pakāpeniskie modālie cikli, ir piemērojamas 4.B pielikuma 7.8.2.2. punktā paredzētās datu novērtēšanas un aprēķināšanas procedūras, kā arī attiecīgās A.8.2., A.8.3. un A.8.4. punkta iedaļas. Galīgos testa rezultātus aprēķina attiecīgi saskaņā ar vienādojumu A.8-60 un A.8-61 vai A.7-49 un A.7-50.

1.2.   Daļiņu emisijas

Lai novērtētu daļiņu emisiju, katrā režīmā reģistrē kopējās paraugu masas (M
  SAM,i) filtros. Filtrus liek atpakaļ svēršanas kamerā un kondicionē vismaz vienu stundu, bet ne ilgāk par 80 stundām, pēc tam nosver. Reģistrē filtru bruto masu un atskaita taras masu (sk. 4.A pielikuma 3.1. punktu). Daļiņu masa (M
  f attiecībā uz viena filtra metodi; M
  f,i attiecībā uz vairāku filtru metodi) ir galvenajos filtros un papildfiltros uzkrāto daļiņu masu summa. Ja piemēro fona korekcija, tad reģistrē caur filtriem izplūdušā atšķaidīšanas gaisa masu (M
  DIL) un daļiņu masu (M
  d). Ja ir izdarīts vairāk nekā viens mērījums, tad katram atsevišķam mērījumam aprēķina M
  d/M
  DIL attiecība un nosaka vidējo vērtību.

Ja tiek attiecīgi izmantoti 5. pielikuma 1.2. punkta a) vai b) apakšpunktā paredzētie pakāpeniskie modālie cikli, ir piemērojamas 4.B pielikuma 7.8.2.2. punktā paredzētās datu novērtēšanas un aprēķināšanas procedūras, kā arī attiecīgās A.8.2., A.8.3. un A.8.4. punkta iedaļas. Galīgos testa rezultātus aprēķina attiecīgi saskaņā ar vienādojumu A.8-64 vai A.7-53.

1.3.   Gāzveida emisiju aprēķins

Galīgos paziņotos testa rezultātus iegūst, veicot turpmāk aprakstītos pasākumus.

1.3.1.   Izplūdes gāzu plūsmas noteikšana

Izplūdes gāzes plūsmas ātrumu (G
  EXHW,i) nosaka katram režīmam atbilstīgi 4.A pielikuma 1. papildinājuma 1.2.1.–1.2.3. punktam.

Ja lieto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, kopējo atšķaidītas izplūdes gāzes plūsmas ātrumu (G
  TOTW,i) nosaka katram režīmam atbilstīgi 4.A pielikuma 1. papildinājuma 1.2.4. punktam.

1.3.2.   Korekcija pārejai no sausa stāvokļa uz mitru

Korekciju pārejai no sausa stāvokļa uz mitru (G
  EXHW,i) nosaka katram režīmam atbilstīgi 4.A pielikuma 1. papildinājuma 1.2.1.–1.2.3. punktam.

Piemērojot G
  EXHW, izmērīto koncentrāciju pārvērš lielumā uz mitra pamata, ja tā vēl nav izmērīta uz mitra pamata, saskaņā ar turpmāk norādīto formulu:

Formula

Attiecībā uz neapstrādātu izplūdes gāzi:

Formula

Formula

Formula

Attiecībā uz atšķaidītu gāzi:

Formula

vai

Formula

Formula

Attiecībā uz atšķaidīšanas gaisu:

Formula

Formula

Formula

Attiecībā uz ieplūdes gaisu (ja tas atšķiras no atšķaidīšanas gaisa):

Formula

Formula

Formula

kur:

| Ha | = | ieplūdes gaisa absolūtais mitrums (ūdens g uz sausa gaisa kg), |
| --- | --- | --- |
| Hd | = | atšķaidīšanas gaisa absolūtais mitrums (ūdens g uz sausa gaisa kg), |
| Rd | = | atšķaidīšanas gaisa relatīvais mitrums (%), |
| Ra | = | ieplūdes gaisa relatīvais mitrums (%), |
| pd | = | atšķaidīšanas gaisa piesātināta tvaika spiediens (kPa), |
| pa | = | ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens (kPa), |
| pB | = | kopējais barometriskais spiediens (kPa). |

Ha

=

ieplūdes gaisa absolūtais mitrums (ūdens g uz sausa gaisa kg),

Hd

=

atšķaidīšanas gaisa absolūtais mitrums (ūdens g uz sausa gaisa kg),

Rd

=

atšķaidīšanas gaisa relatīvais mitrums (%),

Ra

=

ieplūdes gaisa relatīvais mitrums (%),

pd

=

atšķaidīšanas gaisa piesātināta tvaika spiediens (kPa),

pa

=

ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens (kPa),

pB

=

kopējais barometriskais spiediens (kPa).

Piezīme.
  Ha
  un Hd
  var iegūt no relatīvā mitruma mērījuma, kā aprakstīts iepriekš, vai no rasas punkta mērījuma, tvaika spiediena mērījuma vai sausā/mitrā termometra rādījuma, izmantojot vispārpieņemtus vienādojumus.

1.3.3.   NOx mitruma korekcija

Tā kā NOx emisija ir atkarīga no apkārtējā gaisa apstākļiem, NOx koncentrāciju atbilstīgi apkārtējā gaisa temperatūrai un mitrumam koriģē ar koeficientiem K
  H, izmantojot šādas formulas:

Formula

kur:

Formula

Formula

Formula (dry air basis)

| T
  a | = | gaisa temperatūras (K), |
| --- | --- | --- |
| H
  a | = | ieplūdes gaisa mitrums (ūdens g uz sausa gaisa kg):

  kur:








  R
  a | = | ieplūdes gaisa relatīvais mitrums (%), |
| p
  a | = | ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens (kPa), |
| p
  B | = | kopējais barometriskais spiediens (kPa). |

T
  a

=

gaisa temperatūras (K),

H
  a

=

ieplūdes gaisa mitrums (ūdens g uz sausa gaisa kg):

kur:

R
  a

=

ieplūdes gaisa relatīvais mitrums (%),

p
  a

=

ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens (kPa),

p
  B

=

kopējais barometriskais spiediens (kPa).

Piezīme.
  H
  a var iegūt no relatīvā mitruma mērījuma, kā aprakstīts iepriekš, vai no rasas punkta mērījuma, tvaika spiediena mērījuma vai sausā/mitrā termometra rādījuma, izmantojot vispārpieņemtus vienādojumus.

1.3.4.   Emisijas masas plūsmas ātrumu aprēķināšana

Emisijas masas plūsmas ātrumus katram režīmam aprēķina šādi:

| a) | attiecībā uz neapstrādātu izplūdes gāzi (1): |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz neapstrādātu izplūdes gāzi (1):

| b) | attiecībā uz atšķaidītu izplūdes gāzi (2): |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz atšķaidītu izplūdes gāzi (2):

kur:

conc
  c ir koriģēta fona koncentrācija,

Formula

Formula

vai

Formula

Koeficientus u – mitrs izmanto saskaņā ar 5. tabulu.

5.   tabula

Koeficienta u vērtības — mitrā stāvoklī attiecībā uz dažādiem izplūdes gāzu komponentiem

| Gāze | u | conc |
| --- | --- | --- |
| NOx | 0,001587 | ppm |
| CO | 0,000966 | ppm |
| HC | 0,000479 | ppm |
| CO2 | 15,19 | procenti |

Gāze

u

conc

NOx

0,001587

ppm

CO

0,000966

ppm

HC

0,000479

ppm

CO2

15,19

procenti

HC blīvuma pamatā ir vidējā ūdeņraža un oglekļa attiecība 1:1,85.

1.3.5.   Īpatnējo emisiju aprēķins

Visu atsevišķo komponentu īpatnējo emisiju (g/kWh) aprēķina šādi:

Formula

kur Formula.

Iepriekš minētajā aprēķinā izmantotie svēruma koeficienti un režīmu skaits (n) atbilst 4.A pielikuma 3.7.1. punktam.

1.4.   Daļiņu emisiju aprēķins

Daļiņu emisiju aprēķina šādi.

1.4.1.   Daļiņu mitruma korekcijas koeficients

Tā kā dīzeļdegvielas motoru daļiņu emisija ir atkarīga no apkārtējā gaisa apstākļiem, daļiņu masas plūsmas ātrumu koriģē atbilstīgi apkārtējā gaisa mitrumam ar koeficientu K
  p, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur:

H
  a= ieplūdes gaisa mitrums, ūdens g uz sausa gaisa kg:

kur:

R
  a= ieplūdes gaisa relatīvais mitrums (%),

p
  a= ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens (kPa),

p
  B= kopējais barometriskais spiediens (kPa).

Piezīme.
  H
  a var iegūt no relatīvā mitruma mērījuma, kā aprakstīts iepriekš, vai no rasas punkta mērījuma, tvaika spiediena mērījuma vai sausā/mitrā termometra rādījuma, izmantojot vispārpieņemtus vienādojumus.

1.4.2.   Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma

Galīgos paziņotos daļiņu emisijas testa rezultātus iegūst, veicot šādus pasākumus. Tā kā iespējamas dažādas atšķaidīšanas pakāpes kontroles metodes, līdzvērtīgas atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumam G
  EDF piemēro dažādas aprēķina metodes. Visi aprēķini pamatojas uz atsevišķā režīma (režīmu) vidējām vērtībām paraugu ņemšanas periodā.

1.4.2.1.   Izokinētiskās sistēmas

Formula

Formula

kur r ir izokinētiskā parauga A
  p un izplūdes caurules A
  T šķērsgriezuma laukuma attiecība:

Formula

1.4.2.2.   Sistēmas ar CO2 vai NOx koncentrācijas mērīšanu

Formula

Formula

kur:

| Conc
  E | = | mitras marķiergāzes koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs, |
| --- | --- | --- |
| Conc
  D | = | mitras marķiergāzes koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, |
| Conc
  A | = | mitras marķiergāzes koncentrācija atšķaidīšanas gaisā. |

Conc
  E

=

mitras marķiergāzes koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs,

Conc
  D

=

mitras marķiergāzes koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs,

Conc
  A

=

mitras marķiergāzes koncentrācija atšķaidīšanas gaisā.

Sausā stāvoklī izmērītās koncentrācijas pārrēķina atbilstīgi mitram stāvoklim saskaņā ar 1.3.2. punktu.

1.4.2.3.   Sistēmas ar CO2 mērīšanu un oglekļa bilances metodi

Formula

kur:

| CO
  2D | = | CO2 koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, |
| --- | --- | --- |
| CO
  2A | = | CO2 koncentrācija atšķaidīšanas gaisā |

CO
  2D

=

CO2 koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs,

CO
  2A

=

CO2 koncentrācija atšķaidīšanas gaisā

(koncentrācijas tilpuma % mitrā stāvoklī).

Šā vienādojuma pamatā ir oglekļa bilances pieņēmums (motoram pievadītos oglekļa atomus emitē CO2 veidā), un to iegūst šādās stadijās:

Formula

un

Formula

1.4.2.4.   Sistēmas ar plūsmas mērīšanu

Formula

Formula

1.4.3.   Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēma

Galīgos paziņotos daļiņu emisijas testa rezultātus iegūst šādās stadijās.

Visu aprēķinu pamatā ir atsevišķo (i) režīmu vidējās vērtības parauga ņemšanas laikā.

G
  EDFW,i
  = G
  TOTW,i

1.4.4.   Daļiņu masas plūsmas caurplūduma aprēķins

Daļiņu masas plūsmas caurplūdumu aprēķina šādi:

| | Viena filtra metodei:



  kur:
  (G
  EDFW)aver nosaka testa ciklā, summējot atsevišķo režīmu vidējās vērtības paraugu ņemšanas laikā:






  kur i = 1, ... n |
| --- | --- |

Viena filtra metodei:

Formula

kur:

(G
  EDFW)aver nosaka testa ciklā, summējot atsevišķo režīmu vidējās vērtības paraugu ņemšanas laikā:

Formula

Formula

kur i = 1, ... n

| | Vairāku filtru metodei:



  kur i = 1, ... n |
| --- | --- |

Vairāku filtru metodei:

Formula

kur i = 1, ... n

Daļiņu masas plūsmas caurplūduma fona korekciju var izdarīt šādi.

| | Viena filtra metodei:



  Ja ir izdarīts vairāk nekā viens mērījums, tad (Md/MDIL) aizstāj ar (M
  d/M
  DIL)aver.



  vai: |
| --- | --- |

Viena filtra metodei:

Formula

Ja ir izdarīts vairāk nekā viens mērījums, tad (Md/MDIL) aizstāj ar (M
  d/M
  DIL)aver.

Formula

vai:

Formula

| | Vairāku filtru metodei:



  Ja ir izdarīts vairāk nekā viens mērījums, tad (Md/MDIL
  ) aizstāj ar (Md/MDIL
  )aver.



  vai: |
| --- | --- |

Vairāku filtru metodei:

Formula

Ja ir izdarīts vairāk nekā viens mērījums, tad (Md/MDIL
  ) aizstāj ar (Md/MDIL
  )aver.

Formula

vai:

Formula

1.4.5.   Īpatnējo emisiju aprēķins

Daļiņu īpatnējo emisiju PT (g/kWh) aprēķina turpmāk izklāstītajā veidā (3).

| | Attiecībā uz viena filtra metodi: |
| --- | --- |

Attiecībā uz viena filtra metodi:

Formula

| | Attiecībā uz vairāku filtru metodi: |
| --- | --- |

Attiecībā uz vairāku filtru metodi:

Formula

1.4.6.   Faktiskais svēruma koeficients

Attiecībā uz viena filtra metodi faktisko svēruma koeficientu WF
  E, i
  katram režīmam aprēķina šādi:

Formula

kur i = 1, ... n.

Faktisko svēruma koeficientu vērtība ir 4.A pielikuma 3.7.1. punktā uzskaitīto svēruma koeficientu ± 0,005 (absolūtā vērtība) robežās.

2.   DATU NOVĒRTĒŠANA UN APRĒĶINI (NRTC TESTS)

Šajā punktā ir aprakstīti divi mērīšanas principi, kurus var izmantot piesārņotāju emisiju novērtēšanai NRTC ciklā:

| a) | gāzveida komponentus reālajā laikā mēra neapstrādātā izplūdes gāzē un daļiņas nosaka, izmantojot daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu; |
| --- | --- |

a)

gāzveida komponentus reālajā laikā mēra neapstrādātā izplūdes gāzē un daļiņas nosaka, izmantojot daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu;

| b) | gāzveida komponentus un daļiņas nosaka, izmantojot pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu (CVS sistēmu). |
| --- | --- |

b)

gāzveida komponentus un daļiņas nosaka, izmantojot pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu (CVS sistēmu).

2.1.   Gāzveida emisiju aprēķins neapstrādātā izplūdes gāzē un daļiņu emisiju aprēķins ar daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu

2.1.1.   Ievads

Gāzveida komponentu momentānos koncentrācijas signālus izmanto, lai aprēķinātu masas emisijas, reizinot ar momentāno izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu. Izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu var izmērīt tieši vai aprēķināt, izmantojot 4.A pielikuma 1. papildinājuma 2.2.3. punktā aprakstītās metodes (ieplūdes gaisa un degvielas plūsmas mērījumu, marķēšanas metodi, ieplūdes gaisa un gaisa/degvielas attiecības mērījumu). Īpaša uzmanība jāpievērš dažādu instrumentu reaģēšanas laikam. Šīs atšķirības ņem vērā, laikā regulējot signālus.

Attiecībā uz daļiņām izplūdes gāzu masas plūsmas ātruma signālus izmanto, lai kontrolētu daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmu un iegūtu paraugu proporcionāli izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumam. Proporciju kvalitāti pārbauda, piemērojot regresijas analīzi starp paraugu un izplūdes gāzes plūsmu saskaņā ar 4.A pielikuma 1. papildinājuma 2.4. punktu.

2.1.2.   Gāzveida komponentu noteikšana

2.1.2.1.   Masas emisiju aprēķins

Piesārņotāju masu M
  gas (g/tests) nosaka, aprēķinot momentāno masas emisiju no piesārņotāju neapstrādātām koncentrācijām, u vērtībām no 6. tabulas (sk. arī 1.3.4. punktu) un izplūdes gāzu masas plūsmas, ko regulē, izmantojot transformācijas laiku un integrējot momentānās vērtības visā ciklā. Koncentrācijas mērījumus vēlams veikt mitrā stāvoklī. Ja mērījumus veic sausā stāvoklī, momentānajām koncentrācijas vērtībām piemēro korekciju no sausa uz mitru, kā aprakstīts turpmāk, pirms tiek veikti turpmāki aprēķini.

6.   tabula

Koeficienta u vērtības — mitrā stāvoklī attiecībā uz dažādiem izplūdes gāzes komponentiem

| Gāze | u | conc |
| --- | --- | --- |
| NOx | 0,001587 | ppm |
| CO | 0,000966 | ppm |
| HC | 0,000479 | ppm |
| CO2 | 15,19 | procenti |

Gāze

u

conc

NOx

0,001587

ppm

CO

0,000966

ppm

HC

0,000479

ppm

CO2

15,19

procenti

HC blīvuma pamatā ir vidējā ūdeņraža un oglekļa attiecība 1:1,85.

Piemēro šādu formulu:

Formula (g/test)

kur:

| u | = | attiecība starp izplūdes gāzes komponenta blīvumu un izplūdes gāzes blīvumu, |
| --- | --- | --- |
| conc
  i | = | attiecīgā komponenta momentānā koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs (ppm), |
| G
  EXHW, i | = | momentānā izplūdes gāzu masas plūsma (kg/s), |
| f | = | datu ņemšanas biežums (Hz), |
| n | = | mērījumu skaits. |

u

=

attiecība starp izplūdes gāzes komponenta blīvumu un izplūdes gāzes blīvumu,

conc
  i

=

attiecīgā komponenta momentānā koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs (ppm),

G
  EXHW, i

=

momentānā izplūdes gāzu masas plūsma (kg/s),

f

=

datu ņemšanas biežums (Hz),

n

=

mērījumu skaits.

NOx aprēķināšanai lieto mitruma korekcijas koeficientu k
  H, kā aprakstīts turpmākajā tekstā.

Momentāni izmērīto koncentrāciju pārveido uz mitru stāvokli, kā aprakstīts turpmākajā tekstā, ja vien tā jau nav mērīta mitrā stāvoklī.

2.1.2.2.   Korekcija pārejai no sausa stāvokļa uz mitru

Ja momentāni izmērītā koncentrācija ir izmērīta uz sausa pamata, to pārveido uz mitru pamatu atbilstīgi šīm formulām:

Formula

kur:

Formula

ar:

Formula

kur:

| conc
  CO2 | = | sausa CO2 koncentrācija (%), |
| --- | --- | --- |
| conc
  CO | = | sausa CO koncentrācija (%), |
| H
  a | = | ieplūdes gaisa mitrums (ūdens g uz sausa gaisa kg)

  kur:








  R
  a | = | ieplūdes gaisa relatīvais mitrums (%), |
| p
  a | = | ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens (kPa), |
| p
  B | = | kopējais barometriskais spiediens (kPa). |

conc
  CO2

=

sausa CO2 koncentrācija (%),

conc
  CO

=

sausa CO koncentrācija (%),

H
  a

=

ieplūdes gaisa mitrums (ūdens g uz sausa gaisa kg)

kur:

R
  a

=

ieplūdes gaisa relatīvais mitrums (%),

p
  a

=

ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens (kPa),

p
  B

=

kopējais barometriskais spiediens (kPa).

Piezīme.
  H
  a var iegūt no relatīvā mitruma mērījuma, kā aprakstīts iepriekš, vai no rasas punkta mērījuma, tvaika spiediena mērījuma vai sausā/mitrā termometra rādījuma, izmantojot vispārpieņemtas formulas.

2.1.2.3.   NOx mitruma un temperatūras korekcijas

Tā kā NOx emisija ir atkarīga no apkārtējā gaisa apstākļiem, NOx koncentrāciju koriģē atbilstoši apkārtējā gaisa temperatūrai un mitrumam ar koeficientiem, kas doti šajā formulā:

Formula

ar:

| Ta | = | ieplūdes gaisa temperatūra (K), |
| --- | --- | --- |
| H
  a | = | ieplūdes gaisa mitrums (ūdens g uz sausa gaisa kg)

  kur:








  R
  a | = | ieplūdes gaisa relatīvais mitrums (%), |
| p
  a | = | ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens (kPa), |
| p
  B | = | kopējais barometriskais spiediens (kPa). |

Ta

=

ieplūdes gaisa temperatūra (K),

H
  a

=

ieplūdes gaisa mitrums (ūdens g uz sausa gaisa kg)

kur:

R
  a

=

ieplūdes gaisa relatīvais mitrums (%),

p
  a

=

ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens (kPa),

p
  B

=

kopējais barometriskais spiediens (kPa).

Piezīme.
  H
  a var iegūt no relatīvā mitruma mērījuma, kā aprakstīts iepriekš, vai no rasas punkta mērījuma, tvaika spiediena mērījuma vai sausā/mitrā termometra rādījuma, izmantojot vispārpieņemtas formulas.

2.1.2.4.   Īpatnējo emisiju aprēķins

Visu atsevišķo komponentu īpatnējo emisiju (g/kWh) aprēķina šādi:

Formula

kur:

| M
  gas,cold | = | gāzveida piesārņotāju kopējā masa aukstās palaides ciklā (g), |
| --- | --- | --- |
| M
  gas,hot | = | gāzveida piesārņotāju kopējā masa karstās palaides ciklā (g), |
| W
  act,cold | = | faktiskais cikla darbs aukstās palaides ciklā, kā noteikts 4.A pielikuma 4.6.2. punktā, (kWh), |
| W
  act,hot | = | faktiskais cikla darbs karstās palaides ciklā, kā noteikts 4.A pielikuma 4.6.2. punktā, (kWh). |

M
  gas,cold

=

gāzveida piesārņotāju kopējā masa aukstās palaides ciklā (g),

M
  gas,hot

=

gāzveida piesārņotāju kopējā masa karstās palaides ciklā (g),

W
  act,cold

=

faktiskais cikla darbs aukstās palaides ciklā, kā noteikts 4.A pielikuma 4.6.2. punktā, (kWh),

W
  act,hot

=

faktiskais cikla darbs karstās palaides ciklā, kā noteikts 4.A pielikuma 4.6.2. punktā, (kWh).

2.1.3.   Daļiņu noteikšana

2.1.3.1.   Masas emisiju aprēķins

Daļiņu masu M
  PT,cold un M
  PT,hot (g/testā) aprēķina, izmantojot kādu no šīm metodēm:

| a) | kur:








  M
  PT | = | M
  PT,cold aukstās palaides ciklam, |
| --- | --- | --- | --- |
| M
  PT | = | M
  PT,hot karstās palaides ciklam, |
| M
  f | = | daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā, (mg), |
| M
  EDFW | = | līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masa visā ciklā (kg), |
| M
  SAM | = | atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri daļiņu savākšanas filtriem, (kg). |

a)

Formula

kur:

M
  PT

=

M
  PT,cold aukstās palaides ciklam,

M
  PT

=

M
  PT,hot karstās palaides ciklam,

M
  f

=

daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā, (mg),

M
  EDFW

=

līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masa visā ciklā (kg),

M
  SAM

=

atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri daļiņu savākšanas filtriem, (kg).

Līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas kopējo masu visā ciklā nosaka šādi:

kur:

| G
  EDFW,i | = | momentānais līdzvērtīgo atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (kg/s), |
| --- | --- | --- |
| G
  EXHW,i | = | momentānais izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (kg/s), |
| q
  i | = | momentānā atšķaidīšanas pakāpe, |
| G
  TOTW,i | = | momentānais atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums caur atšķaidīšanas tuneli (kg/s), |
| G
  DILW,i | = | momentānais atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s), |
| f | = | datu ņemšanas biežums (Hz), |
| n | = | mērījumu skaits; |

G
  EDFW,i

=

momentānais līdzvērtīgo atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (kg/s),

G
  EXHW,i

=

momentānais izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (kg/s),

q
  i

=

momentānā atšķaidīšanas pakāpe,

G
  TOTW,i

=

momentānais atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums caur atšķaidīšanas tuneli (kg/s),

G
  DILW,i

=

momentānais atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s),

f

=

datu ņemšanas biežums (Hz),

n

=

mērījumu skaits;

| b) | kur:








  M
  PT | = | M
  PT,cold aukstās palaides ciklam, |
| --- | --- | --- | --- |
| M
  PT | = | M
  PT,hot karstās palaides ciklam, |
| M
  f | = | daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā, (mg), |
| r
  s | = | vidējais parauga koeficients testa cikla laikā,
  kur:









  M
  SE | = | ievākto izplūdes gāzu paraugu masa visā ciklā (kg), |
| M
  EXHW | = | izplūdes gāzu masas kopējā plūsma visā ciklā (kg), |
| M
  SAM | = | atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri daļiņu savākšanas filtriem, (kg), |
| M
  TOTW | = | atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri atšķaidīšanas tunelim, (kg). |

b)

Formula

kur:

M
  PT

=

M
  PT,cold aukstās palaides ciklam,

M
  PT

=

M
  PT,hot karstās palaides ciklam,

M
  f

=

daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā, (mg),

r
  s

=

vidējais parauga koeficients testa cikla laikā,

kur:

M
  SE

=

ievākto izplūdes gāzu paraugu masa visā ciklā (kg),

M
  EXHW

=

izplūdes gāzu masas kopējā plūsma visā ciklā (kg),

M
  SAM

=

atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri daļiņu savākšanas filtriem, (kg),

M
  TOTW

=

atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri atšķaidīšanas tunelim, (kg).

Piezīme. Ja izmanto kopējo paraugu ņemšanas sistēmu, M
  SAM un M
  TOTW ir identiski.

2.1.3.2.   Daļiņu korekcijas koeficients attiecībā uz mitrumu

Tā kā dīzeļdegvielas motoru daļiņu emisija ir atkarīga no apkārtējā gaisa apstākļiem, daļiņu koncentrāciju koriģē atbilstīgi apkārtējā gaisa mitrumam ar koeficientu kp, izmantojot šādas formulas:

Formula

kur:

H
  a= ieplūdes gaisa mitrums (ūdens g uz sausa gaisa kg)

kur:

R
  a= ieplūdes gaisa relatīvais mitrums (%),

p
  a= ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens (kPa),

p
  B= kopējais barometriskais spiediens (kPa).

Piezīme.
  H
  a var iegūt no relatīvā mitruma mērījuma, kā aprakstīts iepriekš, vai no rasas punkta mērījuma, tvaika spiediena mērījuma vai sausā/mitrā termometra rādījuma, izmantojot vispārpieņemtas formulas.

2.1.3.3.   Īpatnējo emisiju aprēķins

Īpatnējās emisijas (g/kWh) aprēķina šādi:

Formula

kur:

| M
  PT,cold | = | daļiņu masa aukstās palaides ciklā (g/testā), |
| --- | --- | --- |
| M
  PT,hot | = | daļiņu masa karstās palaides ciklā (g/testā), |
| K
  p, cold | = | mitruma korekcijas koeficients daļiņām aukstās palaides ciklā, |
| K
  p, hot | = | mitruma korekcijas koeficients daļiņām karstās palaides ciklā, |
| W
  act, cold | = | faktiskais cikla darbs aukstās palaides ciklā, kā noteikts 4.A pielikuma 4.6.2. punktā, (kWh), |
| W
  act, hot | = | faktiskais cikla darbs karstās palaides ciklā, kā noteikts 4.A pielikuma 4.6.2. punktā, (kWh). |

M
  PT,cold

=

daļiņu masa aukstās palaides ciklā (g/testā),

M
  PT,hot

=

daļiņu masa karstās palaides ciklā (g/testā),

K
  p, cold

=

mitruma korekcijas koeficients daļiņām aukstās palaides ciklā,

K
  p, hot

=

mitruma korekcijas koeficients daļiņām karstās palaides ciklā,

W
  act, cold

=

faktiskais cikla darbs aukstās palaides ciklā, kā noteikts 4.A pielikuma 4.6.2. punktā, (kWh),

W
  act, hot

=

faktiskais cikla darbs karstās palaides ciklā, kā noteikts 4.A pielikuma 4.6.2. punktā, (kWh).

2.2.   Gāzveida un daļiņveida komponentu noteikšana ar pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu

Lai aprēķinātu emisijas atšķaidītā izplūdes gāzē, ir jāzina atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums. Kopējo atšķaidītas izplūdes gāzes plūsmu visā ciklā M
  TOTW (kg/tests) aprēķina no mērījumu vērtībām visā ciklā un atbilstīgajiem kalibrēšanas datiem par plūsmas mērierīci (V
  0 attiecībā uz PDP, K
  V attiecībā uz CFV, C
  d attiecībā uz SSV): var izmantot 2.2.1. punktā aprakstītās attiecīgās metodes. Ja parauga daļiņveida piesārņotāju kopējā masa (MSAM
  ) un gāzveida piesārņotāju kopējā masa pārsniedz 0,5 % kopējās CVS plūsmas (M
  TOTW), tad CVS plūsmu koriģē vai daļiņu parauga plūsmu novirza atpakaļ uz CVS pirms plūsmas mērierīces.

2.2.1.   Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas noteikšana

PDP-CVS sistēma

Masas plūsmu visā ciklā aprēķina turpmāk norādītajā veidā, ja atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūru notur robežās ± 6 K visā ciklā, izmantojot siltummaini:

Formula

kur:

| M
  TOTW | = | atšķaidīto izplūdes gāzu masa uz mitra pamata cikla laikā, |
| --- | --- | --- |
| V
  0 | = | gāzes tilpums, ko izsūknē vienā apgriezienā testa apstākļos, (m3/apgr.), |
| N
  P | = | sūkņa kopējie apgriezieni testā, |
| p
  B | = | atmosfēras spiediens testa telpā (kPa), |
| p
  1 | = | spiediena pazemināšanās zem atmosfēras spiediena līmeņa pie sūkņa atveres (kPa), |
| T | = | atšķaidīto izplūdes gāzu vidējā temperatūra pie sūkņa atveres (K). |

M
  TOTW

=

atšķaidīto izplūdes gāzu masa uz mitra pamata cikla laikā,

V
  0

=

gāzes tilpums, ko izsūknē vienā apgriezienā testa apstākļos, (m3/apgr.),

N
  P

=

sūkņa kopējie apgriezieni testā,

p
  B

=

atmosfēras spiediens testa telpā (kPa),

p
  1

=

spiediena pazemināšanās zem atmosfēras spiediena līmeņa pie sūkņa atveres (kPa),

T

=

atšķaidīto izplūdes gāzu vidējā temperatūra pie sūkņa atveres (K).

Ja izmanto sistēmu ar plūsmas kompensāciju (t. i., bez siltummaiņa), momentāno masas emisiju aprēķina un integrē visā ciklā. Šādā gadījumā atšķaidīto izplūdes gāzu momentāno masu aprēķina šādi:

Formula

kur:

N
  P, i
  = sūkņa kopējie apgriezieni laika intervālā.

CFV-CVS sistēma

Masas plūsmu visā ciklā aprēķina šādi, ja atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūru notur robežās ± 11 K visā ciklā, izmantojot siltummaini:

Formula

kur:

| M
  TOTW | = | atšķaidīto izplūdes gāzu masa uz mitra pamata cikla laikā, |
| --- | --- | --- |
| t | = | cikla laiks (s), |
| K
  V | = | kritiskās plūsmas Venturi caurules kalibrēšanas koeficients standartapstākļos, |
| p
  A | = | absolūtais ieplūdes spiediens pie Venturi caurules atveres (kPa), |
| T | = | absolūtā temperatūra pie Venturi caurules atveres (K). |

M
  TOTW

=

atšķaidīto izplūdes gāzu masa uz mitra pamata cikla laikā,

t

=

cikla laiks (s),

K
  V

=

kritiskās plūsmas Venturi caurules kalibrēšanas koeficients standartapstākļos,

p
  A

=

absolūtais ieplūdes spiediens pie Venturi caurules atveres (kPa),

T

=

absolūtā temperatūra pie Venturi caurules atveres (K).

Ja izmanto sistēmu ar plūsmas kompensāciju (t. i., bez siltummaiņa), momentāno masas emisiju aprēķina un integrē visā ciklā. Šādā gadījumā atšķaidīto izplūdes gāzu momentāno masu aprēķina šādi:

Formula

kur:

Δti
  = laika intervāls (s).

SSV-CVS sistēma

Masas plūsmu visā ciklā aprēķina šādi, ja atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūru notur robežās ± 11 K visā ciklā, izmantojot siltummaini:

Formula

kur:

Formula

| A
  0 | = | konstanšu un pārvērsto mērvienību kopums
  = 0,006111 SI vienībās , |
| --- | --- | --- |
| d | = | SSV sašaurinājuma diametrs (m), |
| C
  d | = | SSV izplūdes koeficients, |
| p
  A | = | absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres (kPa), |
| T | = | temperatūra pie Venturi caurules atveres (K), |
| r | = | SSV sašaurinājuma attiecība pret ieplūdes absolūto , |
| β | = | SSV sašaurinājuma diametra d un ieplūdes . |

A
  0

=

konstanšu un pārvērsto mērvienību kopums

= 0,006111 SI vienībās Formula,

d

=

SSV sašaurinājuma diametrs (m),

C
  d

=

SSV izplūdes koeficients,

p
  A

=

absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres (kPa),

T

=

temperatūra pie Venturi caurules atveres (K),

r

=

SSV sašaurinājuma attiecība pret ieplūdes absolūto Formula,

β

=

SSV sašaurinājuma diametra d un ieplūdes Formula.

Ja izmanto sistēmu ar plūsmas kompensāciju (t. i., bez siltummaiņa), momentāno masas emisiju aprēķina un integrē visā ciklā. Šādā gadījumā atšķaidīto izplūdes gāzu momentāno masu aprēķina šādi:

Formula

kur:

Formula

Δti
  = laika intervāls (s).

Reālā laika aprēķinu uzsāk ar vai nu saprātīgu vērtību attiecībā uz C
  d, piemēram, 0,98, vai saprātīgu vērtību attiecībā uz Q
  ssv. Ja aprēķinu uzsāk ar Q
  ssv, izmanto Q
  ssv sākotnējo vērtību, lai novērtētu Re.

Visu emisijas testu laikā Reinoldsa skaitlis pie SSV sašaurinājuma ir Reinoldsa skaitļu diapazonā, ko izmanto kalibrēšanas līknes izveidošanai saskaņā ar 2. papildinājuma 3.2. punktu.

2.2.2.   NOx korekcija attiecībā uz mitrumu

Tā kā NOx emisija ir atkarīga no apkārtējā gaisa apstākļiem, NOx koncentrāciju regulē attiecībā uz mitrumu, izmantojot turpmāk sniegtajās formulās norādītos koeficientus.

Formula

kur:

| T
  a | = | gaisa temperatūra (K), |
| --- | --- | --- |
| H
  a | = | ieplūdes gaisa mitrums (ūdens g uz sausa gaisa kg)

  kur:








  R
  a | = | ieplūdes gaisa relatīvais mitrums (%), |
| p
  a | = | ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens (kPa), |
| p
  B | = | kopējais barometriskais spiediens (kPa). |

T
  a

=

gaisa temperatūra (K),

H
  a

=

ieplūdes gaisa mitrums (ūdens g uz sausa gaisa kg)

kur:

R
  a

=

ieplūdes gaisa relatīvais mitrums (%),

p
  a

=

ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens (kPa),

p
  B

=

kopējais barometriskais spiediens (kPa).

Piezīme.
  H
  a var iegūt no relatīvā mitruma mērījuma, kā aprakstīts iepriekš, vai no rasas punkta mērījuma, tvaika spiediena mērījuma vai sausā/mitrā termometra rādījuma, izmantojot vispārpieņemtus vienādojumus.

2.2.3.   Emisijas masas plūsmas aprēķins

2.2.3.1.   Sistēmas ar nemainīgu masas plūsmu

Sistēmām ar siltummaini piesārņotāju masu MGAS (g/testā) nosaka, izmantojot šādu vienādojumu:

Formula

kur:

| u | = | attiecība starp izplūdes gāzes komponenta blīvumu un izplūdes gāzes blīvumu, kā norādīts 2.1.2.1. punkta 6. tabulā; |
| --- | --- | --- |
| conc | = | vidējās koncentrācijas, kas koriģētas atbilstīgi fonam visā ciklā pēc integrēšanas (obligāti attiecībā uz NOx un HC) vai maisa mērījuma (ppm); |
| M
  TOTW | = | atšķaidīto izplūdes gāzu kopējā masa visā ciklā, kā noteikts 2.2.1. punktā, (kg). |

u

=

attiecība starp izplūdes gāzes komponenta blīvumu un izplūdes gāzes blīvumu, kā norādīts 2.1.2.1. punkta 6. tabulā;

conc

=

vidējās koncentrācijas, kas koriģētas atbilstīgi fonam visā ciklā pēc integrēšanas (obligāti attiecībā uz NOx un HC) vai maisa mērījuma (ppm);

M
  TOTW

=

atšķaidīto izplūdes gāzu kopējā masa visā ciklā, kā noteikts 2.2.1. punktā, (kg).

Tā kā NOx emisija ir atkarīga no apkārtējā gaisa apstākļiem, NOx koncentrāciju regulē attiecībā uz mitrumu, izmantojot k
  H koeficientu, kā norādīts 2.2.2. punktā.

Sausā stāvoklī izmērītās koncentrācijas pārrēķina atbilstīgi mitram stāvoklim saskaņā ar 1.3.2. punktu.

2.2.3.1.1.   Koriģēto fona koncentrāciju noteikšana

Gāzveida piesārņotāju vidējo fona koncentrāciju atšķaidīšanas gaisā atskaita no izmērītās koncentrācijas, lai iegūtu piesārņotāja tīro koncentrāciju. Fona koncentrāciju vidējo vērtību var noteikt, izmantojot paraugu maisa metodi vai nepārtraukto mērīšanu ar integrēšanu. Izmanto šādu vienādojumu:

Formula

kur:

| conc | = | attiecīgā piesārņotāja koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, kas ir koriģēta ar attiecīgā piesārņotāja daudzumu atšķaidīšanas gaisā, (ppm); |
| --- | --- | --- |
| conc
  e | = | attiecīgā piesārņotāja koncentrācija, kas izmērīta atšķaidītā izplūdes gāzē, (ppm); |
| conc
  d | = | attiecīgā piesārņotāja koncentrācija, kas izmērīta atšķaidīšanas gaisā, (ppm); |
| DF | = | atšķaidīšanas koeficients. |

conc

=

attiecīgā piesārņotāja koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, kas ir koriģēta ar attiecīgā piesārņotāja daudzumu atšķaidīšanas gaisā, (ppm);

conc
  e

=

attiecīgā piesārņotāja koncentrācija, kas izmērīta atšķaidītā izplūdes gāzē, (ppm);

conc
  d

=

attiecīgā piesārņotāja koncentrācija, kas izmērīta atšķaidīšanas gaisā, (ppm);

DF

=

atšķaidīšanas koeficients.

Atšķaidīšanas koeficientu aprēķina šādi:

Formula

2.2.3.2.   Sistēmas ar plūsmas kompensāciju

Sistēmām bez siltummaiņa piesārņotāju masu M
  GAS (g/testā) nosaka, aprēķinot momentānās masas emisijas un integrējot momentānās vērtības visā ciklā. Tāpat fona korekciju var piemērot tieši momentānajai koncentrācijas vērtībai. Piemēro šādas formulas:

Formula

kur:

| conc
  e, i | = | attiecīgā piesārņotāja momentānā koncentrācija, kas izmērīta atšķaidītā izplūdes gāzē, (ppm); |
| --- | --- | --- |
| concd | = | attiecīgā piesārņotāja koncentrācija, kas izmērīta atšķaidīšanas gaisā, (ppm); |
| u | = | attiecība starp izplūdes gāzes komponenta blīvumu un izplūdes gāzes blīvumu, kā norādīts 2.1.2.1. punkta 6. tabulā; |
| M
  TOTW, i | = | atšķaidīto izplūdes gāzu momentānā masa (2.2.1. punkts) (kg); |
| M
  TOTW | = | atšķaidīto izplūdes gāzu kopējā masa cikla laikā (2.2.1. punkts) (kg); |
| DF | = | atšķaidīšanas pakāpe, ko nosaka saskaņā ar 2.2.3.1.1. punktu. |

conc
  e, i

=

attiecīgā piesārņotāja momentānā koncentrācija, kas izmērīta atšķaidītā izplūdes gāzē, (ppm);

concd

=

attiecīgā piesārņotāja koncentrācija, kas izmērīta atšķaidīšanas gaisā, (ppm);

u

=

attiecība starp izplūdes gāzes komponenta blīvumu un izplūdes gāzes blīvumu, kā norādīts 2.1.2.1. punkta 6. tabulā;

M
  TOTW, i

=

atšķaidīto izplūdes gāzu momentānā masa (2.2.1. punkts) (kg);

M
  TOTW

=

atšķaidīto izplūdes gāzu kopējā masa cikla laikā (2.2.1. punkts) (kg);

DF

=

atšķaidīšanas pakāpe, ko nosaka saskaņā ar 2.2.3.1.1. punktu.

Tā kā NOx emisija ir atkarīga no apkārtējā gaisa apstākļiem, NOx koncentrāciju regulē attiecībā uz mitrumu, izmantojot k
  H koeficientu, kā norādīts 2.2.2. punktā.

2.2.4.   Īpatnējo emisiju aprēķins

Visu atsevišķo komponentu īpatnējo emisiju (g/kWh) aprēķina šādi:

Formula

kur:

| M
  gas,cold | = | gāzveida piesārņotāju kopējā masa aukstās palaides ciklā (g); |
| --- | --- | --- |
| M
  gas,hot | = | gāzveida piesārņotāju kopējā masa karstās palaides ciklā (g); |
| W
  act,cold | = | faktiskais cikla darbs aukstās palaides ciklā, kā noteikts 4.A pielikuma 4.6.2. punktā, (kWh); |
| W
  act,hot | = | faktiskais cikla darbs karstās palaides ciklā, kā noteikts 4.A pielikuma 4.6.2. punktā, (kWh). |

M
  gas,cold

=

gāzveida piesārņotāju kopējā masa aukstās palaides ciklā (g);

M
  gas,hot

=

gāzveida piesārņotāju kopējā masa karstās palaides ciklā (g);

W
  act,cold

=

faktiskais cikla darbs aukstās palaides ciklā, kā noteikts 4.A pielikuma 4.6.2. punktā, (kWh);

W
  act,hot

=

faktiskais cikla darbs karstās palaides ciklā, kā noteikts 4.A pielikuma 4.6.2. punktā, (kWh).

2.2.5.   Daļiņu emisiju aprēķins

2.2.5.1.   Masas plūsmas aprēķins

Daļiņu masu M
  PT,cold un M
  PT,hot (g/tests) aprēķina šādi:

Formula

kur:

| M
  PT | = | M
  PT,cold aukstās palaides ciklam; |
| --- | --- | --- |
| M
  PT | = | M
  PT,hot karstās palaides ciklam; |
| M
  f | = | daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā, (mg); |
| M
  TOTW | = | atšķaidītu izplūdes gāzu kopējā masa visā ciklā, kā noteikts 2.2.1. punktā, (kg); |
| M
  SAM | = | atšķaidītu izplūdes gāzu masa, ko ņem no atšķaidīšanas tuneļa daļiņu ievākšanai, (kg); |

M
  PT

=

M
  PT,cold aukstās palaides ciklam;

M
  PT

=

M
  PT,hot karstās palaides ciklam;

M
  f

=

daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā, (mg);

M
  TOTW

=

atšķaidītu izplūdes gāzu kopējā masa visā ciklā, kā noteikts 2.2.1. punktā, (kg);

M
  SAM

=

atšķaidītu izplūdes gāzu masa, ko ņem no atšķaidīšanas tuneļa daļiņu ievākšanai, (kg);

un

Formula, ja sver atsevišķi, (mg)

| M
  f,p | = | uz galvenā filtra savākto daļiņu masa (mg); |
| --- | --- | --- |
| M
  f,b | = | uz papildu filtra savākto daļiņu masa (mg). |

M
  f,p

=

uz galvenā filtra savākto daļiņu masa (mg);

M
  f,b

=

uz papildu filtra savākto daļiņu masa (mg).

Ja izmanto dubultās atšķaidīšanas sistēmu, otrreizējās atšķaidīšanas gaisa masu atņem no divreiz atšķaidītās izplūdes gāzes parauga, kas izplūdis cauri daļiņu filtriem, kopējās masas.

Formula

kur:

| M
  TOT | = | caur daļiņu filtru izfiltrētā divkārt atšķaidītu izplūdes gāzu masa (kg); |
| --- | --- | --- |
| M
  SEC | = | otrējā atšķaidīšanas gaisa masa (kg). |

M
  TOT

=

caur daļiņu filtru izfiltrētā divkārt atšķaidītu izplūdes gāzu masa (kg);

M
  SEC

=

otrējā atšķaidīšanas gaisa masa (kg).

Ja atšķaidīšanas gaisa daļiņu fona līmeni nosaka atbilstīgi 4.A pielikuma 4.4.4. punktam, daļiņu masu var koriģēt attiecībā pret fona koncentrāciju. Šādā gadījumā daļiņu masu M
  PT,cold un M
  PT,hot (g/testā) aprēķina šādi:

Formula

kur:

| M
  PT | = | M
  PT,cold aukstās palaides ciklam; |
| --- | --- | --- |
| M
  PT | = | M
  PT,hot karstās palaides ciklam; |
| M
  f, M
  SAM, M
  TOTW | = | sk. iepriekš; |
| M
  DIL | = | tā pirmējā atšķaidīšanas gaisa masa, kura ievākta ar fona daļiņu paraugu ņemšanas ierīci (kg); |
| M
  d | = | savākto pirmējā atšķaidīšanas gaisa fona daļiņu masa (mg); |
| DF | = | atšķaidīšanas pakāpe, ko nosaka saskaņā ar 2.2.3.1.1. punktu. |

M
  PT

=

M
  PT,cold aukstās palaides ciklam;

M
  PT

=

M
  PT,hot karstās palaides ciklam;

M
  f, M
  SAM, M
  TOTW

=

sk. iepriekš;

M
  DIL

=

tā pirmējā atšķaidīšanas gaisa masa, kura ievākta ar fona daļiņu paraugu ņemšanas ierīci (kg);

M
  d

=

savākto pirmējā atšķaidīšanas gaisa fona daļiņu masa (mg);

DF

=

atšķaidīšanas pakāpe, ko nosaka saskaņā ar 2.2.3.1.1. punktu.

2.2.5.2.   Daļiņu korekcijas koeficients attiecībā uz mitrumu

Tā kā dīzeļdegvielas motoru daļiņu emisija ir atkarīga no apkārtējā gaisa apstākļiem, daļiņu koncentrāciju koriģē atbilstīgi apkārtējā gaisa mitrumam ar koeficientu kp, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur:

H
  a= ieplūdes gaisa mitrums (ūdens g uz sausa gaisa kg)

kur:

R
  a= ieplūdes gaisa relatīvais mitrums (%);

p
  a= ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens (kPa);

p
  B= kopējais barometriskais spiediens (kPa).

Piezīme.
  H
  a var iegūt no relatīvā mitruma mērījuma, kā aprakstīts iepriekš, vai no rasas punkta mērījuma, tvaika spiediena mērījuma vai sausā/mitrā termometra rādījuma, izmantojot vispārpieņemtas formulas.

2.2.5.3.   Īpatnējo emisiju aprēķins

Īpatnējās emisijas (g/kWh) aprēķina šādi:

Formula

kur:

| M
  PT,cold | = | daļiņu masa NRTC aukstās palaides ciklā (g/testā); |
| --- | --- | --- |
| M
  PT,hot | = | daļiņu masa NRTC karstās palaides ciklā (g/testā); |
| K
  p, cold | = | mitruma korekcijas koeficients daļiņām aukstās palaides ciklā; |
| K
  p, hot | = | mitruma korekcijas koeficients daļiņām karstās palaides ciklā; |
| W
  act, cold | = | faktiskais cikla darbs aukstās palaides ciklā, kā noteikts 4.A pielikuma 4.6.2. punktā, (kWh); |
| W
  act, hot | = | faktiskais cikla darbs karstās palaides ciklā, kā noteikts 4.A pielikuma 4.6.2. punktā, (kWh). |

M
  PT,cold

=

daļiņu masa NRTC aukstās palaides ciklā (g/testā);

M
  PT,hot

=

daļiņu masa NRTC karstās palaides ciklā (g/testā);

K
  p, cold

=

mitruma korekcijas koeficients daļiņām aukstās palaides ciklā;

K
  p, hot

=

mitruma korekcijas koeficients daļiņām karstās palaides ciklā;

W
  act, cold

=

faktiskais cikla darbs aukstās palaides ciklā, kā noteikts 4.A pielikuma 4.6.2. punktā, (kWh);

W
  act, hot

=

faktiskais cikla darbs karstās palaides ciklā, kā noteikts 4.A pielikuma 4.6.2. punktā, (kWh).

---

(1)  NOx gadījumā NOx koncentrācija (NOx
  conc vai NOx
  conc
  c) ir jāreizina ar KHNOx (mitruma korekcijas koeficients attiecībā uz NOx, kas minēts 1.3.3. punktā) šādi: K
  HNOx · conc vai K
  HNOx · conc
  c.

(2)  NOx, gadījumā NOx koncentrācija (NOx
  conc vai NOx
  conc
  c) ir jāreizina ar KHNOx (mitruma korekcijas koeficients NOx, kas minēts 1.3.3. punktā) šādi: K
  HNOx · conc vai K
  HNOx · conc
  c.

(3)  Daļiņu masas plūsmas ātrums PT
  mass ir jāreizina ar Kp (mitruma korekcijas koeficientu 1.4.1. punktā minētajām daļiņām).

4. papildinājums

Analītiskā un paraugu ņemšanas sistēma

1.   GĀZVEIDA UN DAĻIŅVEIDA PARAUGU ŅEMŠANAS SISTĒMAS

| Attēla numurs | Apraksts |
| --- | --- |
| 2. | Izplūdes gāzu analīzes sistēma neapstrādātām izplūdes gāzēm |
| 3. | Izplūdes gāzu analīzes sistēma atšķaidītām izplūdes gāzēm |
| 4. | Daļēja plūsma, izokinētiskā plūsma, velkmes ventilatora kontrole, dalīta paraugu ņemšana |
| 5. | Daļēja plūsma, izokinētiskā plūsma, spiedventilatora kontrole, dalīta paraugu ņemšana |
| 6. | Daļēja plūsma, CO2 vai NOx kontrole, dalīta paraugu ņemšana |
| 7. | Daļēja plūsma, CO2 vai oglekļa bilance, kopējā paraugu ņemšana |
| 8. | Daļēja plūsma, viena Venturi caurule un koncentrācijas mērījums, dalīta paraugu ņemšana |
| 9. | Daļēja plūsma, sapārotas Venturi caurules vai sapārotas sprauslas un koncentrācijas mērījums, dalīta paraugu ņemšana |
| 10. | Daļēja plūsma, dalīšana pa vairākām caurulēm un koncentrācijas mērījums, dalīta paraugu ņemšana |
| 11. | Daļēja plūsma, plūsmas kontrole, kopējā paraugu ņemšana |
| 12. | Daļēja plūsma, plūsmas kontrole, dalīta paraugu ņemšana |
| 13. | Pilna plūsma, pozitīva darba tilpuma sūknis vai kritiskās plūsmas Venturi caurule, dalīta paraugu ņemšana |
| 14. | Daļiņu paraugu ņemšanas sistēma |
| 15. | Atšķaidīšanas sistēma pilnas plūsmas sistēmai |

Attēla numurs

Apraksts

2.

Izplūdes gāzu analīzes sistēma neapstrādātām izplūdes gāzēm

3.

Izplūdes gāzu analīzes sistēma atšķaidītām izplūdes gāzēm

4.

Daļēja plūsma, izokinētiskā plūsma, velkmes ventilatora kontrole, dalīta paraugu ņemšana

5.

Daļēja plūsma, izokinētiskā plūsma, spiedventilatora kontrole, dalīta paraugu ņemšana

6.

Daļēja plūsma, CO2 vai NOx kontrole, dalīta paraugu ņemšana

7.

Daļēja plūsma, CO2 vai oglekļa bilance, kopējā paraugu ņemšana

8.

Daļēja plūsma, viena Venturi caurule un koncentrācijas mērījums, dalīta paraugu ņemšana

9.

Daļēja plūsma, sapārotas Venturi caurules vai sapārotas sprauslas un koncentrācijas mērījums, dalīta paraugu ņemšana

10.

Daļēja plūsma, dalīšana pa vairākām caurulēm un koncentrācijas mērījums, dalīta paraugu ņemšana

11.

Daļēja plūsma, plūsmas kontrole, kopējā paraugu ņemšana

12.

Daļēja plūsma, plūsmas kontrole, dalīta paraugu ņemšana

13.

Pilna plūsma, pozitīva darba tilpuma sūknis vai kritiskās plūsmas Venturi caurule, dalīta paraugu ņemšana

14.

Daļiņu paraugu ņemšanas sistēma

15.

Atšķaidīšanas sistēma pilnas plūsmas sistēmai

1.1.   Gāzveida emisiju noteikšana

Šā papildinājuma 1.1.1. punktā, kā arī 2. un 3. attēlā ir sniegts ieteicamo paraugu ņemšanas un analizēšanas sistēmu detalizēts apraksts. Tā kā dažādas konfigurācijas var dot līdzvērtīgus rezultātus, precīza atbilstība šiem attēliem nav nepieciešama. Lai nodrošinātu papildu informāciju un saskaņotu komponentu sistēmu funkcijas, var izmantot papildu komponentus, piemēram, instrumentus, vārstus, solenoīdus, sūkņus un slēdžus. Var atteikties no dažiem komponentiem, kas nav vajadzīgi atsevišķu sistēmu precizitātes uzturēšanai, ja atteikšanās balstīta uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu.

1.1.1.   Izplūdes gāzu gāzveida komponenti CO, CO2, HC, NOx

Analītisku sistēmu gāzveida emisiju noteikšanai neapstrādātā izplūdes gāzē vai atšķaidītā izplūdes gāzē apraksta, pamatojoties uz šādu komponetu izmantošanu:

| — | HFID analizators ogļūdeņražu mērīšanai; |
| --- | --- |

—

HFID analizators ogļūdeņražu mērīšanai;

| — | NDIR analizatori oglekļa monoksīda un oglekļa dioksīda mērīšanai; |
| --- | --- |

—

NDIR analizatori oglekļa monoksīda un oglekļa dioksīda mērīšanai;

| — | HCLD vai līdzvērtīgs analizators slāpekļa oksīdu mērīšanai. |
| --- | --- |

—

HCLD vai līdzvērtīgs analizators slāpekļa oksīdu mērīšanai.

Attiecībā uz neapstrādātām izplūdes gāzēm (2. attēls) visu komponentu paraugus var ņemt ar vienu paraugu ņemšanas zondi vai divām paraugu ņemšanas zondēm, kuras atrodas tiešā tuvumā, tos iekšēji sadalot starp dažādiem analizatoriem. Jānodrošina, lai izplūdes gāzu komponenti (to skaitā ūdens un sērskābe) nevienā analīzes sistēmas vietā nekondensētos.

Attiecībā uz atšķaidītām izplūdes gāzēm (3. attēls) ogļūdeņražu paraugu ņem ar citu paraugu ņemšanas zondi, neizmantojot zondi, ar kuru ņem paraugus citiem komponentiem. Jānodrošina, lai izplūdes gāzu komponenti (to skaitā ūdens un sērskābe) nevienā analīzes sistēmas vietā nekondensētos.

2.   attēls

Izplūdes gāzu analīzes sistēmas plūsmas diagramma attiecībā uz CO, NOx un HC

Image

3.   attēls

Izplūdes gāzu analīzes sistēmas plūsmas diagramma attiecībā uz CO, CO2, NOx un HC

Image

Apraksti — 2. un 3. attēls

Vispārīga norāde

Attiecībā uz visiem komponentiem paraugu ņemšanas gāzes ceļā nodrošina attiecīgajām sistēmām paredzētās temperatūras.

—   SP1 neapstrādātas izplūdes gāzes paraugu ņemšanas zonde (tikai 2. attēlā)

Iesaka tieši slēgtu nerūsējošā tērauda vairākatveru zondi. Tās iekšējais diametrs nedrīkst pārsniegt paraugu ņemšanas vada iekšējo diametru. Zondes sienas nedrīkst būt biezākas par 1 mm. Jābūt vismaz trim atverēm trīs dažādās radiālās plaknēs, kuru izmērs atbilst paraugam aptuveni tādā pašā plūsmā. Zondi izpleš tā, lai tā aptver vismaz 80 % no izplūdes caurules diametra.

—   SP2 atšķaidītas izplūdes gāzes HC parauga ņemšanas zonde (tikai 3. attēlā)

Zondi:

| — | definē kā pirmos 254 mm līdz 762 mm ogļūdeņraža parauga ņemšanas vadā (HSL3); |
| --- | --- |

—

definē kā pirmos 254 mm līdz 762 mm ogļūdeņraža parauga ņemšanas vadā (HSL3);

| — | tās iekšējais diametrs nav mazāks par 5 mm; |
| --- | --- |

—

tās iekšējais diametrs nav mazāks par 5 mm;

| — | uzstāda atšķaidīšanas tunelī DT (1.2.1.2. punkts) punktā, kurā atšķaidītājs un izplūdes gāzes ir labi sajaukušies (t. i., aptuveni 10 tuneļa diametrus zem punkta, kurā izplūdes gāze ieplūst atšķaidīšanas tunelī); |
| --- | --- |

—

uzstāda atšķaidīšanas tunelī DT (1.2.1.2. punkts) punktā, kurā atšķaidītājs un izplūdes gāzes ir labi sajaukušies (t. i., aptuveni 10 tuneļa diametrus zem punkta, kurā izplūdes gāze ieplūst atšķaidīšanas tunelī);

| — | uzstāda pietiekami tālu (radiāli) no citām zondēm un tuneļa sienas, lai to netraucētu ne virpuļu, ne uzplūdu ietekme; |
| --- | --- |

—

uzstāda pietiekami tālu (radiāli) no citām zondēm un tuneļa sienas, lai to netraucētu ne virpuļu, ne uzplūdu ietekme;

| — | silda tā, lai gāzes plūsmas temperatūra palielinās līdz 463 K (190 °C) ± 10 K pie zondes izejas. |
| --- | --- |

—

silda tā, lai gāzes plūsmas temperatūra palielinās līdz 463 K (190 °C) ± 10 K pie zondes izejas.

—   SP3 atšķaidītas izplūdes gāzes CO, CO2, NOx parauga ņemšanas zonde (tikai 3. attēlā)

Zonde:

| — | atrodas tajā pašā plaknē kā SP2; |
| --- | --- |

—

atrodas tajā pašā plaknē kā SP2;

| — | ir pietiekami tālu (radiāli) no citām zondēm un tuneļa sienas, lai to netraucētu ne virpuļu, ne uzplūdu ietekme; |
| --- | --- |

—

ir pietiekami tālu (radiāli) no citām zondēm un tuneļa sienas, lai to netraucētu ne virpuļu, ne uzplūdu ietekme;

| — | tiek sildīta un izolēta visā garumā, līdz sasniedz minimālo temperatūru 328 K (55 °C), lai nepieļautu ūdens kondensāciju. |
| --- | --- |

—

tiek sildīta un izolēta visā garumā, līdz sasniedz minimālo temperatūru 328 K (55 °C), lai nepieļautu ūdens kondensāciju.

—   HSL1 sildāms paraugu ņemšanas vads

Paraugu ņemšanas vads nodrošina gāzes paraugus no vienas zondes uz nodalītu punktu (nodalītiem punktiem) un HC analizatoru.

Parauga ņemšanas vads:

| — | ir ar iekšējo diametru, kas nav mazāks par 5 mm un nav lielāks par 13,5 mm; |
| --- | --- |

—

ir ar iekšējo diametru, kas nav mazāks par 5 mm un nav lielāks par 13,5 mm;

| — | ir no nerūsējošā tērauda vai PTFE; |
| --- | --- |

—

ir no nerūsējošā tērauda vai PTFE;

| — | notur sienas temperatūru 463 K (190 °C) ± 10 K robežās, ko mēra katrā atsevišķi kontrolētā karsētā sadaļā, ja izplūdes gāzes temperatūra pie parauga ņemšanas zondes ir 463 K (190 °C) vai zemāka; |
| --- | --- |

—

notur sienas temperatūru 463 K (190 °C) ± 10 K robežās, ko mēra katrā atsevišķi kontrolētā karsētā sadaļā, ja izplūdes gāzes temperatūra pie parauga ņemšanas zondes ir 463 K (190 °C) vai zemāka;

| — | notur sienas temperatūru virs 453 K (180 °C), ja izplūdes gāzu temperatūra pie parauga ņemšanas zondes ir augstāka par 463 K (190 °C); |
| --- | --- |

—

notur sienas temperatūru virs 453 K (180 °C), ja izplūdes gāzu temperatūra pie parauga ņemšanas zondes ir augstāka par 463 K (190 °C);

| — | notur gāzes temperatūru 463 K (190 °C) ± 10 K robežās tieši pirms karsētā filtra (F2) un HFID. |
| --- | --- |

—

notur gāzes temperatūru 463 K (190 °C) ± 10 K robežās tieši pirms karsētā filtra (F2) un HFID.

—   HSL2 sildāms NOx paraugu ņemšanas vads

Parauga ņemšanas vads:

| — | notur sienas temperatūru robežās no 328 K līdz 473 K (no 55 °C līdz 200 °C) — līdz pārveidotājam attiecībā uz mērījumiem, kuros izmanto dzesēšanas vannu, un līdz analizatoram attiecībā uz mērījumiem, kuros šo vannu neizmanto; |
| --- | --- |

—

notur sienas temperatūru robežās no 328 K līdz 473 K (no 55 °C līdz 200 °C) — līdz pārveidotājam attiecībā uz mērījumiem, kuros izmanto dzesēšanas vannu, un līdz analizatoram attiecībā uz mērījumiem, kuros šo vannu neizmanto;

| — | ir no nerūsējošā tērauda vai PTFE. |
| --- | --- |

—

ir no nerūsējošā tērauda vai PTFE.

Tā kā paraugu ņemšanas vads ir jāsilda tikai tāpēc, lai novērstu ūdens un sērskābes kondensēšanos, paraugu ņemšanas vada temperatūra būs atkarīga no sērskābes satura degvielā.

—   SL paraugu ņemšanas vads CO (CO2) paraugiem

Vads izgatavots no nerūsējošā tērauda vai PTFE. Tas var būt sildāms vai nesildāms.

—   BK fona paraugu ņemšanas maiss (pēc izvēles; tikai 3. attēlā)

Fona koncentrāciju mērīšanai.

—   BG paraugu ņemšanas maiss (pēc izvēles; 3. attēlā, tikai CO un CO2)

Parauga koncentrācijas mērīšanai.

—   F1 sildāms priekšfiltrs (pēc izvēles)

Temperatūra ir tāda pati kā HSL1.

—   F2 sildāms filtrs

Filtrs uzkrāj visas cietās daļiņas no gāzes parauga pirms analizatora. Temperatūra ir tāda pati kā HSL1. Filtru maina pēc nepieciešamības.

—   P sildāms parauga ņemšanas sūknis

Sūkni uzkarsē līdz HSL1 temperatūrai.

—   HC

Sildāms liesmas jonizācijas detektors (HFID) ogļūdeņražu noteikšanai. Temperatūra jāuztur robežās no 453 K līdz 473 K (no 180 °C līdz 200 °C).

—   CO, CO2

NDIR analizatori oglekļa monoksīda un oglekļa dioksīda noteikšanai.

—   NO2

(H)CLD analizators slāpekļa oksīdu noteikšanai. Ja izmanto HCLD, temperatūru notur robežās no 328 K līdz 473 K (no 55 °C līdz 200 °C).

—   C pārveidotājs

Pārveidotāju lieto NO2 katalītiskai reducēšanai līdz NO pirms analīzes ar CLD vai HCLD.

—   B dzesēšanas vanna

Ūdens atdzesēšanai un kondensēšanai izplūdes gāzu paraugā. Vannā ar ledus vai dzesēšanas palīdzību temperatūru uztur robežās no 273 K līdz 277 K (no 0 °C līdz 4 °C). Tas nav obligāti, ja analizatoru neietekmē ūdens tvaiks, kā noteikts 4.A pielikuma 2. papildinājuma 1.9.1. un 1.9.2. punktā.

Ūdens izvadīšanai no parauga nedrīkst izmantot ķīmiskus žāvētājus.

—   T1, T2, T3 temperatūras sensors

Gāzes plūsmas temperatūras kontrolei.

—   T4 temperatūras sensors

NO2–NO pārveidotāja temperatūra.

—   T5 temperatūras sensors

Dzesēšanas vannas temperatūras kontrolei.

—   G1, G2, G3 manometrs

Spiediena mērīšanai paraugu ņemšanas vados.

—   R1, R2 spiediena regulators

Attiecīgi gaisa un degvielas spiediena regulēšanai HFID.

—   R3, R4, R5 spiediena regulators

Spiediena regulēšanai paraugu ņemšanas vados un uz analizatoriem virzītās plūsmas regulēšanai.

—   FL1, FL2, FL3 plūsmas mērītājs

Parauga pārplūdes/apvada caurplūduma kontrolei.

—   FL4 līdz FL7 plūsmas mērītājs (pēc izvēles)

Caurplūduma kontrolei analizatoros.

—   V1 līdz V6 pārslēgšanas vārsts

Piemēroti vārsti, lai analizatoriem pēc izvēles pievadītu paraugu, standartgāzi vai nulles gāzi.

—   V7, V8 solenoīda vārsti

NO2–NO pārveidotāja apvadam.

—   V9 adatvārsts

Caurplūduma vienādošanai apvadā un NO2–NO pārveidotājā.

—   V10, V11 adatvārsts

Uz analizatoriem virzīto plūsmu regulēšanai.

—   V12, V13 sviras vārsts

Kondensāta izlaišanai no B vannas.

—   V14 pārslēgšanas vārsts

Paraugu ņemšanas maisa vai fona maisa izvēle.

1.2.   Daļiņu noteikšana

Ieteicamās atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmas ir sīki aprakstītas 1.2.1. un 1.2.2. punktā, kā arī parādītas 4. līdz 15. attēlā. Tā kā dažādas konfigurācijas var dot līdzvērtīgus rezultātus, precīza atbilstība šiem attēliem nav nepieciešama. Lai nodrošinātu papildu informāciju un koordinētu komponentu sistēmu funkcijas, var izmantot papildu komponentus, piemēram, instrumentus, vārstus, solenoīdus, sūkņus un slēdžus. Var atteikties no dažiem komponentiem, kas nav vajadzīgi atsevišķu sistēmu precizitātes uzturēšanai, ja atteikšanās balstīta uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu.

1.2.1.   Atšķaidīšanas sistēma

1.2.1.1.   Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma (4. līdz 12. attēls) (1)

Atšķaidīšanas sistēma ir aprakstīta, pamatojoties uz daļējas izplūdes gāzu plūsmas atšķaidīšanu. Izplūdes gāzu plūsmu var sadalīt un pēc tam atšķaidīt ar dažādu veidu atšķaidīšanas sistēmām. Turpmākās daļiņu savākšanas nolūkā uz daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu novada visu atšķaidīto izplūdes gāzi vai tikai atšķaidīto izplūdes gāzu daļu (1.2.2. punkts, 14. attēls). Pirmo metodi sauc par pilno paraugu ņemšanu, otro metodi — par dalīto paraugu ņemšanu.

Atšķaidījuma pakāpes aprēķins ir atkarīgs no lietojamās sistēmas veida.

Ieteicamie veidi ir norādīti turpmākajā tekstā.

| — | Izokinētiskās sistēmas (4. un 5. attēls)
  Ar šīm sistēmām plūsmu pārvades caurulē pieskaņo kopējai izplūdes gāzu plūsmai gāzes ātruma un/vai spiediena izteiksmē, tā panākot netraucētu un vienādu izplūdes gāzu plūsmu paraugu ņemšanas zondē. To parasti sasniedz, izmantojot rezonatoru un taisnu cauruli augšpus parauga ņemšanas vietas. Sadalījuma attiecību aprēķina pēc tādām viegli izmērāmām vērtībām kā cauruļu diametri. Jāievēro, ka izokinēzi izmanto tikai, lai pieskaņotu plūsmas nosacījumus, nevis lai pieskaņotu lieluma sadalījumu. Tā kā daļiņas ir pietiekami mazas, lai iekļautos šķidruma plūsmās, pēdējais parasti nav vajadzīgs. |
| --- | --- |

—

Izokinētiskās sistēmas (4. un 5. attēls)

Ar šīm sistēmām plūsmu pārvades caurulē pieskaņo kopējai izplūdes gāzu plūsmai gāzes ātruma un/vai spiediena izteiksmē, tā panākot netraucētu un vienādu izplūdes gāzu plūsmu paraugu ņemšanas zondē. To parasti sasniedz, izmantojot rezonatoru un taisnu cauruli augšpus parauga ņemšanas vietas. Sadalījuma attiecību aprēķina pēc tādām viegli izmērāmām vērtībām kā cauruļu diametri. Jāievēro, ka izokinēzi izmanto tikai, lai pieskaņotu plūsmas nosacījumus, nevis lai pieskaņotu lieluma sadalījumu. Tā kā daļiņas ir pietiekami mazas, lai iekļautos šķidruma plūsmās, pēdējais parasti nav vajadzīgs.

| — | Sistēmas ar plūsmas kontroli un koncentrācijas mērīšanu (6.–10. attēls)
  Šajās sistēmās paraugu ņem no kopējās izplūdes gāzu plūsmas, noregulējot atšķaidīšanas gaisa plūsmu un kopējo atšķaidīto atgāzu plūsmu. Atšķaidījuma pakāpi nosaka pēc tādu marķiergāzu koncentrācijām kā CO2 vai NOx, kas pašas par sevi ir motora izplūdes gāzēs. Koncentrācijas atšķaidītajās izplūdes gāzēs un atšķaidīšanas gaisā izmēra, bet koncentrāciju neapstrādātajā izplūdes gāzē var izmērīt tieši vai noteikt pēc degvielas caurplūduma un oglekļa bilances vienādojuma, ja degvielas sastāvs ir zināms. Sistēmas var kontrolēt pēc aprēķinātās atšķaidījuma pakāpes (6., 7. attēls) vai pēc ieplūdes pārvades caurulē (8., 9., 10. attēls). |
| --- | --- |

—

Sistēmas ar plūsmas kontroli un koncentrācijas mērīšanu (6.–10. attēls)

Šajās sistēmās paraugu ņem no kopējās izplūdes gāzu plūsmas, noregulējot atšķaidīšanas gaisa plūsmu un kopējo atšķaidīto atgāzu plūsmu. Atšķaidījuma pakāpi nosaka pēc tādu marķiergāzu koncentrācijām kā CO2 vai NOx, kas pašas par sevi ir motora izplūdes gāzēs. Koncentrācijas atšķaidītajās izplūdes gāzēs un atšķaidīšanas gaisā izmēra, bet koncentrāciju neapstrādātajā izplūdes gāzē var izmērīt tieši vai noteikt pēc degvielas caurplūduma un oglekļa bilances vienādojuma, ja degvielas sastāvs ir zināms. Sistēmas var kontrolēt pēc aprēķinātās atšķaidījuma pakāpes (6., 7. attēls) vai pēc ieplūdes pārvades caurulē (8., 9., 10. attēls).

| — | Sistēmas ar plūsmas kontroli un caurplūduma mērīšanu (11. un 12. attēls)
  Šajās sistēmās paraugu ņem no kopējās izplūdes gāzu plūsmas, iestatot atšķaidīšanas gaisa plūsmu un kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu. Atšķaidījuma pakāpi nosaka pēc starpības starp abiem plūsmas ātrumiem. Tā kā abu plūsmas ātrumu relatīvā vērtība var radīt nozīmīgas kļūdas augstākās atšķaidījuma pakāpēs, plūsmas mērītāji attiecībā viens pret otru precīzi jākalibrē. Plūsmu regulē vienkārši, uzturot atšķaidīto izplūdes gāzu caurplūdumu nemainīgu un pēc vajadzības mainot atšķaidīšanas gaisa caurplūdumu.
  Lai izmantotu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu sniegtās priekšrocības, jānovērš iespējamie daļiņu zudumi pārvades caurulē, nodrošinot reprezentatīva parauga paņemšanu no motora izplūdes gāzēm un sadalījuma attiecības noteikšanu. |
| --- | --- |

—

Sistēmas ar plūsmas kontroli un caurplūduma mērīšanu (11. un 12. attēls)

Šajās sistēmās paraugu ņem no kopējās izplūdes gāzu plūsmas, iestatot atšķaidīšanas gaisa plūsmu un kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu. Atšķaidījuma pakāpi nosaka pēc starpības starp abiem plūsmas ātrumiem. Tā kā abu plūsmas ātrumu relatīvā vērtība var radīt nozīmīgas kļūdas augstākās atšķaidījuma pakāpēs, plūsmas mērītāji attiecībā viens pret otru precīzi jākalibrē. Plūsmu regulē vienkārši, uzturot atšķaidīto izplūdes gāzu caurplūdumu nemainīgu un pēc vajadzības mainot atšķaidīšanas gaisa caurplūdumu.

Lai izmantotu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu sniegtās priekšrocības, jānovērš iespējamie daļiņu zudumi pārvades caurulē, nodrošinot reprezentatīva parauga paņemšanu no motora izplūdes gāzēm un sadalījuma attiecības noteikšanu.

Aprakstītajās sistēmās pievērš uzmanību šīm būtiskajām jomām.

4.   attēls

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar izokinētisko zondi un dalītu paraugu ņemšanu (SB regulēšanu)

Image

Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT pa pārvades cauruli TT ar izokinētisko paraugu ņemšanas zondi ISP. Izplūdes gāzu diferenciālo spiedienu starp izplūdes cauruli un zondes ieplūdes atveri mēra ar spiediena devēju DPT. Šo signālu pārraida uz plūsmas regulatoru FC1, kas regulē velkmes ventilatoru SB, lai zondes galā uzturētu nulles diferenciālo spiedienu. Ar šiem nosacījumiem izplūdes gāzu ātrumi EP un ISP ir vienādi un plūsma pa ISP un TT ir izplūdes gāzu plūsmas (sadalījuma) nemainīga daļa. Sadalījuma attiecību noteic pēc EP un ISP šķērsgriezumu laukumiem. Atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu mēra ar plūsmas mērierīci FM1. Atšķaidījuma pakāpi aprēķina pēc atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātruma un sadalījuma attiecības.

5.   attēls

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar izokinētisko zondi un dalītu paraugu ņemšanu (PB regulēšanu)

Image

Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT pa pārvades cauruli TT ar izokinētisko paraugu ņemšanas zondi ISP. Izplūdes gāzu diferenciālo spiedienu starp izplūdes cauruli un zondes ieplūdes atveri mēra ar spiediena devēju DPT. Šo signālu pārraida uz plūsmas regulatoru FC1, kas regulē spiedventilatoru PB, lai zondes galā uzturētu nulles diferenciālo spiedienu. To izdara, ņemot mazu daļu atšķaidīšanas gaisa, kura caurplūdums jau izmērīts ar plūsmas mērierīci FM1, un padodot to uz TT ar pneimatisko sprauslu. Ar šiem nosacījumiem izplūdes gāzu ātrumi EP un ISP ir vienādi un plūsma pa ISP un TT ir izplūdes gāzu plūsmas (sadalījuma) nemainīga daļa. Sadalījuma attiecību noteic pēc EP un ISP šķērsgriezumu laukumiem. Atšķaidīšanas gaisu iesūc pa DT ar velkmes ventilatoru SB un caurplūdumu izmēra ar FM1 pie DT ieplūdes atveres. Atšķaidījuma pakāpi aprēķina pēc atšķaidīšanas gaisa caurplūduma un sadalījuma attiecības.

6.   attēls

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar CO2 vai NOx koncentrācijas mērīšanu un dalītu paraugu ņemšanu

Image

Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT pa paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT. Marķiergāzes (CO2 vai NOx) koncentrāciju izmēra neapstrādātās un atšķaidītās izplūdes gāzēs, kā arī atšķaidīšanas gaisā ar izplūdes gāzu analizatoru (analizatoriem) EGA. Šos signālus pārraida uz plūsmas regulatoru FC2, kas regulē spiedventilatoru PB vai velkmes ventilatoru SB, lai uzturētu vēlamo izplūdes gāzu sadalījumu un atšķaidījuma pakāpi atšķaidīšanas tunelī DT. Atšķaidījuma pakāpi aprēķina pēc marķiergāzes koncentrācijas neapstrādātajās izplūdes gāzēs, atšķaidītajās izplūdes gāzēs un atšķaidīšanas gaisā.

7.   attēls

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar CO2 koncentrācijas mērīšanu, oglekļa bilanci un pilnu paraugu ņemšanu

Image

Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT pa paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT. CO2 koncentrācijas izmēra atšķaidītajās izplūdes gāzēs un atšķaidīšanas gaisā ar izplūdes gāzu analizatoru (analizatoriem) EGA. CO2 un degvielas plūsmas G
  FUEL signālus pārraida uz plūsmas regulatoru FC2 vai daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas plūsmas regulatoru FC3 (sk. 14. attēlu). FC2 regulē spiedventilatoru PB, savukārt FC3 regulē paraugu ņemšanas sistēmu (14. attēls), regulējot sistēmā ieplūstošās plūsmas un no tās izplūstošās plūsmas tā, lai uzturētu vēlamo izplūdes gāzu sadalījumu un atšķaidījuma pakāpi atšķaidīšanas tunelī DT. Atšķaidījuma pakāpi aprēķina pēc CO2 koncentrācijām un G
  FUEL, izmantojot oglekļa bilances pieņēmumu.

8.   attēls

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar vienu Venturi cauruli, koncentrācijas mērīšanu un dalītu paraugu ņemšanu

Image

Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT pa paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT ar negatīvo spiedienu, ko atšķaidīšanas tunelī rada Venturi caurule. Gāzes caurplūdums pa TT ir atkarīgs no momenta apmaiņas Venturi caurules zonā, un tāpēc to ietekmē gāzes absolūtā temperatūra pie TT izejas. Tāpēc izplūdes gāzu sadalījums atbilstīgi caurplūdumam tunelī nav nemainīgs un atšķaidījuma pakāpe mazas slodzes apstākļos ir nedaudz mazāka nekā lielas slodzes apstākļos. Marķiergāzes (CO2 vai NOx) koncentrācijas izmēra neapstrādātajās izplūdes gāzēs, atšķaidītajās izplūdes gāzēs un atšķaidīšanas gaisā ar izplūdes gāzu analizatoru (analizatoriem) EGA un atšķaidījuma pakāpi aprēķina pēc tā izmērītajām vērtībām.

9.   attēls

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar sapārotām Venturi caurulēm vai sapārotām sprauslām, koncentrācijas mērīšanu un dalītu paraugu ņemšanu

Image

Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT pa paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT ar plūsmas dalītāju, kurā ir sprauslu vai Venturi cauruļu komplekts. Pirmais (FD1) atrodas izplūdes caurulē EP, otrais (FD2) atrodas pārvades caurulē TT. Turklāt, lai uzturētu nemainīgu izplūdes gāzu sadalījumu, regulējot EP pretspiedienu un DT spiedienu, ir vajadzīgi divi spiediena regulēšanas vārsti (PCV1 un PCV2). PCV1 atrodas lejpus SP izplūdes caurulē EP, PCV2 atrodas starp spiedventilatoru PB un DT. Marķiergāzes (CO2 vai NOx) koncentrācijas mēra neapstrādātajās izplūdes gāzēs, atšķaidītajās izplūdes gāzēs un atšķaidīšanas gaisā ar izplūdes gāzu analizatoru (analizatoriem) EGA. Tie ir vajadzīgi izplūdes gāzu sadalījuma pārbaudei, un tos var izmantot PCV1 un PCV2 regulēšanai, lai precīzi noregulētu sadalījumu. Atšķaidījuma pakāpi aprēķina pēc marķiergāzes koncentrācijām.

10.   attēls

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar dalīšanu pa vairākām caurulēm, koncentrācijas mērīšanu un dalītu paraugu ņemšanu

Image

Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT pa pārvades cauruli TT ar plūsmas dalītāju FD3, kas sastāv no vairākām vienāda izmēra (vienāda diametra, garuma un liekuma rādiusa) caurulēm, kuras uzstādītas EP. Izplūdes gāzes pa vienu no šīm caurulēm novada uz DT, un izplūdes gāzes pa pārējām caurulēm laiž caur slāpēšanas kameru DC. Tādējādi izplūdes sadalījumu noteic cauruļu kopējais skaits. Pastāvīgai dalījuma regulēšanai ir vajadzīgs nulles diferenciālais spiediens starp DC un TT izeju, ko mēra ar diferenciālā spiediena devēju DPT. Nulles diferenciālo spiedienu panāk, iesmidzinot svaigu gaisu DT pie TT izejas. Marķiergāzes (CO2 vai NOx) koncentrācijas mēra neapstrādātajās izplūdes gāzēs, atšķaidītajās izplūdes gāzēs un atšķaidīšanas gaisā ar izplūdes gāzu analizatoru (analizatoriem) EGA. Tie ir vajadzīgi izplūdes sadalījuma pārbaudei, un tos var izmantot iesmidzināmā gaisa caurplūduma regulēšanai, lai precīzi noregulētu sadalījumu. Atšķaidījuma pakāpi aprēķina pēc marķiergāzes koncentrācijām.

11.   attēls

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar plūsmas kontroli un pilnu paraugu ņemšanu

Image

Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT pa paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT. Kopējo plūsmu pa tuneli regulē ar plūsmas regulatoru FC3 un daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas sūkni P (sk. 13. attēlu).

Atšķaidīšanas gaisa plūsmu regulē ar plūsmas regulatoru FC2, kuram par vēlamā izplūdes sadalījuma komandsignāliem var lietot G
  EXH, G
  AIR vai G
  FUEL. Parauga ieplūde atšķaidīšanas tunelī DT ir kopējās plūsmas un atšķaidīšanas gaisa plūsmas starpība. Atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu mēra ar plūsmas mērierīci FM1, kopējo caurplūdumu mēra ar daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas caurplūduma mērīšanas ierīci FM3 (sk. 14. attēlu). Atšķaidījuma pakāpi aprēķina pēc šiem diviem caurplūdumiem.

12.   attēls

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar plūsmas kontroli un dalītu paraugu ņemšanu

Image

Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT pa paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT. Izplūdes sadalījumu un ieplūdi atšķaidīšanas tunelī DT regulē ar plūsmas regulatoru FC2, kas saskaņo spiedventilatora PB un velkmes ventilatora SB plūsmas (vai ātrumus). Tas ir iespējams tāpēc, ka paraugu, kas ir ņemts ar daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu, novada atpakaļ DT. Par FC2 komandsignāliem var izmantot G
  EXH, G
  AIR vai G
  FUEL. Atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu mēra ar plūsmas mērierīci FM1, kopējo plūsmu mēra ar plūsmas mērierīci FM2. Atšķaidījuma pakāpi aprēķina pēc šiem diviem plūsmas ātrumiem.

Apraksts — 4.–12. attēls

—   EP izplūdes caurule

Izplūdes cauruli var izolēt. Lai samazinātu izplūdes caurules siltuma inerci, ieteicamā biezuma attiecība pret diametru ir 0,015 vai mazāka. Lokanu daļu lietošanu ierobežo ar garuma attiecību pret diametru, kas ir 12 vai mazāka. Liekumus samazina līdz minimumam, lai samazinātu nosēdumu veidošanos inerces dēļ. Ja sistēmā ir izmēģinājumu stenda trokšņa slāpētājs, trokšņa slāpētāju arī var izolēt.

Izokinētiskā sistēmā izplūdes caurulei jābūt bez līkumiem, liekumiem un straujām diametra maiņām vismaz 6 caurules diametrus augšpus un 3 caurules diametrus lejpus zondes gala. Gāzes ātrumam parauga ņemšanas zonā jābūt lielākam par 10 m/s, izņemot brīvgaitas režīmu. Izplūdes gāzu spiediena svārstības nedrīkst pārsniegt vidēji ± 500 Pa. Neviens spiediena svārstību samazināšanas pasākums, kas pārsniedz šasijas veida izplūdes sistēmas izmantošanu (to skaitā trokšņa slāpētājs un pēcapstrādes ierīces), nedrīkst mainīt motora darbību un izraisīt daļiņu nosēšanos.

Sistēmās bez izokinētiskās zondes ir ieteicama taisna caurule 6 caurules diametru garumā augšpus un 3 caurules diametru garumā lejpus zondes gala.

—   SP daļiņu paraugu ņemšanas zonde (6.–12. attēls)

Iekšējais diametrs ir vismaz 4 mm. Izplūdes caurules un zondes diametra minimālā attiecība ir 4. Zonde ir vaļēja caurule, kas vērsta pret plūsmu pa izplūdes caurules centra līniju, vai zonde ar daudzām atverēm, kā aprakstīts pie SP1 1.1.1. punktā.

—   ISP izokinētiskā paraugu ņemšanas zonde (4. un 5. attēls)

Izokinētiskā parauga ņemšanas zonde jāuzstāda pretī plūsmai pa izplūdes caurules centra līniju, lai izpildītu EP iedaļā minētos plūsmas nosacījumus, un zonde ir jākonstruē tā, lai iegūtu neapstrādāto izplūdes gāzu proporcionālu paraugu. Minimālais iekšējais diametrs ir 12 mm.

Izokinētiskai izplūdes sadalīšanai, uzturot nulles diferenciālo spiedienu starp EP un ISP, ir vajadzīga regulēšanas sistēma. Ar šiem nosacījumiem izplūdes gāzu ātrumi EP un ISP ir vienādi un masas plūsma pa ISP ir izplūdes gāzu plūsmas nemainīga daļa. ISP jāsavieno ar diferenciālā spiediena devēju. Nulles diferenciālo spiedienu starp EP un ISP nodrošina ar ātruma vai plūsmas regulatoru.

—   FD1, FD2 plūsmas dalītājs (9. attēls)

Attiecīgi izplūdes caurulē EP un pārvades caurulē TT uzstāda Venturi cauruļu vai sprauslu komplektu, lai nodrošinātu neapstrādātu izplūdes gāzu proporcionālu paraugu. Proporcionālai sadalīšanai, regulējot spiedienus EP un DT, ir vajadzīga regulēšanas sistēma, kas sastāv no diviem spiediena regulēšanas vārstiem PCV1 un PCV2.

—   FD3 plūsmas dalītājs (10. attēls)

Izplūdes caurulē EP uzstāda cauruļu komplektu (vairāku cauruļu mezglu), lai iegūtu neapstrādātu izplūdes gāzu proporcionālu paraugu. Pa vienu no caurulēm izplūdes gāzes ievada atšķaidīšanas tunelī DT, bet pa pārējām caurulēm izplūdes gāzes izvada uz slāpēšanas kameru DC. Tām jābūt vienāda izmēra (vienāda diametra, garuma, liekuma rādiusa) caurulēm, lai izplūdes sadalījums būtu atkarīgs no kopējā cauruļu skaita. Proporcionālai sadalīšanai, uzturot nulles diferenciālo spiedienu starp vairāku cauruļu mezgla izeju slāpēšanas kamerā DC un TT izeju, ir vajadzīga regulēšanas sistēma. Ar šiem nosacījumiem izplūdes gāzu ātrumi EP un FD3 ir proporcionāli un plūsma pa TT ir izplūdes gāzu plūsmas nemainīga daļa. Abi punkti ir jāpievieno diferenciālā spiediena devējam DPT. Nulles diferenciālo spiedienu regulē ar plūsmas regulatoru FC1.

—   Izplūdes gāzu analizators EGA (6.–10. attēls)

Var izmantot CO2 vai NOx (ar oglekļa bilances metodi tikai CO2) analizatorus. Analizatorus kalibrē tāpat kā analizatorus gāzveida emisijas mērīšanai. Lai noteiktu koncentrācijas starpības, var lietot vienu analizatoru vai vairākus analizatorus.

Mērīšanas sistēmu precizitātei jābūt tādai, lai G
  EDFW, i precizitāte ir ± 4 % robežās.

—   TT pārvades caurule (4.–12. attēls)

Daļiņu paraugu pārvades caurulei jābūt:

| — | iespējami īsai un ne garākai par 5 m; |
| --- | --- |

—

iespējami īsai un ne garākai par 5 m;

| — | ar tādu diametru, kas ir vienāds ar zondes diametru vai lielāks, bet nepārsniedz 25 mm; |
| --- | --- |

—

ar tādu diametru, kas ir vienāds ar zondes diametru vai lielāks, bet nepārsniedz 25 mm;

| — | ar izeju pa atšķaidīšanas tuneļa centra līniju virzienā lejup pa plūsmu. |
| --- | --- |

—

ar izeju pa atšķaidīšanas tuneļa centra līniju virzienā lejup pa plūsmu.

Ja caurule ir 1 metru gara vai īsāka, tad tā jāizolē ar materiālu, kura maksimālā siltumvadītspēja ir 0,05 W/(m · K), un izolācijas radiālajam biezumam jāatbilst zondes diametram. Ja caurule ir garāka par 1 metru, tā jāizolē un jāsakarsē vismaz līdz sienas 523 K (250 °C) temperatūrai.

Citā gadījumā vajadzīgās pārvades caurules sienas temperatūras var noteikt, izmantojot standarta siltuma pārvades aprēķinus.

—   DPT diferenciālā spiediena devējs (4., 5. un 10. attēls)

Diferenciālā spiediena devēja diapazonam jābūt ± 500 Pa vai mazākam.

—   FC1 plūsmas regulators (4., 5. un 10. attēls)

Izokinētiskās sistēmās (4., 5. attēls) ir vajadzīgs plūsmas regulators, lai uzturētu nulles diferenciālo spiedienu starp EP un ISP. Regulēt var:

| a) | regulējot velkmes ventilatora (SB) ātrumu vai plūsmu un katrā režīmā uzturot spiedventilatora (PB) ātrumu nemainīgu (4. attēls) vai |
| --- | --- |

a)

regulējot velkmes ventilatora (SB) ātrumu vai plūsmu un katrā režīmā uzturot spiedventilatora (PB) ātrumu nemainīgu (4. attēls) vai

| b) | pieskaņojot velkmes ventilatoru SB atšķaidīto izplūdes gāzu nemainīgai masas plūsmai un regulējot spiedventilatora PB plūsmu un tātad izplūdes parauga plūsmu pārvades caurules TT gala zonā (5. attēls). |
| --- | --- |

b)

pieskaņojot velkmes ventilatoru SB atšķaidīto izplūdes gāzu nemainīgai masas plūsmai un regulējot spiedventilatora PB plūsmu un tātad izplūdes parauga plūsmu pārvades caurules TT gala zonā (5. attēls).

Regulējama spiediena sistēmas gadījumā paliekošā kļūda regulēšanas kontūrā nedrīkst pārsniegt ± 3 Pa. Spiediena svārstības atšķaidīšanas tunelī nedrīkst pārsniegt vidēji ± 250 Pa.

Vairāku cauruļu sistēmā (10. attēls) ir vajadzīgs plūsmas regulators izplūdes proporcionālai sadalīšanai, lai uzturētu nulles diferenciālo spiedienu starp vairāku cauruļu mezgla izeju un TT izeju. Pielāgošanu var veikt, regulējot atšķaidīšanas tunelī iesmidzināmā gaisa plūsmas ātrumu pie TT izejas.

—   PCV1, PCV2 spiediena regulēšanas vārsti (9. attēls)

Sapārotu Venturi cauruļu / sapārotu sprauslu sistēmai ir vajadzīgi divi spiediena regulēšanas vārsti proporcionālai plūsmas sadalīšanai, regulējot EP pretspiedienu un spiedienu atšķaidīšanas tunelī. Vārstus novieto EP lejpus SP un starp PB un DT.

—   DC slāpēšanas kamera (10. attēls)

Slāpēšanas kameru uzstāda pie vairāku cauruļu mezgla izejas, lai līdz minimumam samazinātu spiediena svārstības izplūdes caurulē EP.

—   VN Venturi caurule (8. attēls)

Venturi cauruli uzstāda atšķaidīšanas tunelī DT, lai radītu negatīvu spiedienu pārvades caurules TT izejas zonā. Gāzes plūsmas ātrumu pa TT nosaka momenta apmaiņa Venturi caurules zonā, un šis caurplūdums lielākoties ir proporcionāls spiedventilatora PB caurplūdumam, kas rada nemainīgu atšķaidījuma pakāpi. Tā kā momenta apmaiņu ietekmē temperatūra pie TT izejas un spiedienu starpība starp EP un DT, tad mazai slodzei atbilst nedaudz mazāka faktiskā atšķaidījuma pakāpe nekā lielai slodzei.

—   FC2 plūsmas regulators (6., 7., 11. un 12. attēls, pēc izvēles)

Plūsmas regulatoru var izmantot, lai regulētu spiedventilatora PB un/vai velkmes ventilatora SB plūsmu. To var pievienot izplūdes gaisa vai degvielas plūsmas signāliem un/vai CO2 vai NOx diferenciālsignāliem.

Izmantojot saspiesta gaisa padevi (11. attēls), FC2 tieši regulē gaisa plūsmu.

—   FM1 plūsmas mērierīce (6., 7., 11. un 12. attēls)

Gāzes mērītājs vai cita plūsmas mērierīce atšķaidīšanas gaisa plūsmas mērīšanai. FM1 nav obligāts, ja spiedventilators PB ir kalibrēts plūsmas mērīšanai.

—   FM2 plūsmas mērierīce (12. attēls)

Gāzes mērītājs vai cita plūsmas mērierīce atšķaidītas izplūdes gāzu plūsmas mērīšanai. FM2 nav obligāts, ja velkmes ventilators SB ir kalibrēts plūsmas mērīšanai.

—   PB spiedventilators (4., 5., 6., 7., 8., 9. un 12. attēls)

Lai regulētu atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu, PB var pievienot plūsmas regulatoram FC1 vai FC2. PB nav vajadzīgs, ja lieto droseļvārstu. Ar PB var mērīt atšķaidīšanas gaisa plūsmu, ja tas ir kalibrēts.

—   SB velkmes ventilators (4., 5., 6., 9., 10. un 12. attēls)

Tikai dalītas paraugu ņemšanas sistēmām. Ar SB var mērīt atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmu, ja tas ir kalibrēts.

—   DAF atšķaidīšanas gaisa filtrs (4. līdz 12. attēls)

Lai atbrīvotos no fona ogļūdeņražiem, ir ieteicams atšķaidīšanas gaisu filtrēt un attīrīt ar kokogles skruberi. Atšķaidīšanas gaisa temperatūra ir 298 K (25 °C) ± 5 K.

Pēc motora ražotāja lūguma atšķaidīšanas gaisa paraugus ņem saskaņā ar labu inženiertehnisko praksi, lai noteiktu fona daļiņu koncentrāciju, ko pēc tam var atskaitīt no atšķaidītajās izplūdes gāzēs izmērītajām vērtībām.

—   PSP daļiņu paraugu ņemšanas zonde (4., 5., 6., 8., 9., 10. un 12. attēls)

Zonde ir PTT priekšējā daļa, un:

| — | to uzstāda pret plūsmu vietā, kur atšķaidīšanas gaiss ir labi sajaukts ar izplūdes gāzēm, t. i., uz atšķaidīšanas tuneļa (DT) centra līnijas aptuveni 10 tuneļa diametru atstatumā plūsmas virzienā lejpus vietas, kur izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas tunelī; |
| --- | --- |

—

to uzstāda pret plūsmu vietā, kur atšķaidīšanas gaiss ir labi sajaukts ar izplūdes gāzēm, t. i., uz atšķaidīšanas tuneļa (DT) centra līnijas aptuveni 10 tuneļa diametru atstatumā plūsmas virzienā lejpus vietas, kur izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas tunelī;

| — | tai jābūt vismaz ar 12 mm iekšējo diametru; |
| --- | --- |

—

tai jābūt vismaz ar 12 mm iekšējo diametru;

| — | tā karsējama ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C) pirms izplūdes gāzu ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī; |
| --- | --- |

—

tā karsējama ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C) pirms izplūdes gāzu ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī;

| — | to var izolēt. |
| --- | --- |

—

to var izolēt.

—   DT atšķaidīšanas tunelis (4. līdz 12. attēls)

Atšķaidīšanas tunelim:

| — | jābūt pietiekami garam, lai radītu izplūdes un atšķaidīšanas gaisa pilnīgu sajaukšanos turbulentas plūsmas apstākļos; |
| --- | --- |

—

jābūt pietiekami garam, lai radītu izplūdes un atšķaidīšanas gaisa pilnīgu sajaukšanos turbulentas plūsmas apstākļos;

| — | jābūt izgatavotam no nerūsējoša tērauda, kura






  — | biezuma attiecība pret diametru ir 0,025 vai mazāka, ja atšķaidīšanas tuneļu iekšējais diametrs pārsniedz 75 mm; |
| --- | --- | --- |

—

jābūt izgatavotam no nerūsējoša tērauda, kura

—

biezuma attiecība pret diametru ir 0,025 vai mazāka, ja atšķaidīšanas tuneļu iekšējais diametrs pārsniedz 75 mm;

| — | nominālais biezums nav mazāks par 1,5 mm, ja atšķaidīšanas tuneļu iekšējais diametrs ir 75 mm vai mazāks; |
| --- | --- |

—

nominālais biezums nav mazāks par 1,5 mm, ja atšķaidīšanas tuneļu iekšējais diametrs ir 75 mm vai mazāks;

| — | jābūt vismaz ar 75 mm diametru, ja izmanto dalīto paraugu ņemšanu; |
| --- | --- |

—

jābūt vismaz ar 75 mm diametru, ja izmanto dalīto paraugu ņemšanu;

| — | ieteicams būt vismaz ar 25 mm diametru, ja izmanto pilno paraugu ņemšanu; |
| --- | --- |

—

ieteicams būt vismaz ar 25 mm diametru, ja izmanto pilno paraugu ņemšanu;

| — | jābūt karsējamam ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C) pirms izplūdes ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī; |
| --- | --- |

—

jābūt karsējamam ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C) pirms izplūdes ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī;

| — | jābūt izolējamam. |
| --- | --- |

—

jābūt izolējamam.

Motora izplūdes gāzes rūpīgi sajauc ar atšķaidīšanas gaisu. Dalītas paraugu ņemšanas sistēmām sajaukšanas kvalitāti pārbauda pēc izmantošanas sākuma ar tuneļa CO2 profilu, motoram darbojoties (vismaz četros mērījumu punktos vienādos atstatumos). Vajadzības gadījumā var izmantot sajaukšanas sprauslu.

Piezīme. Ja apkārtējā temperatūra atšķaidīšanas tuneļa (DT) tuvumā ir zemāka par 293 K (20 °C), ir jāveic piesardzības pasākumi, lai izvairītos no daļiņu zudumiem uz atšķaidīšanas tuneļa vēsajām sienām. Tāpēc ir ieteicams sakarsēt un/vai izolēt tuneli iepriekš norādītajās robežās.

Ja motora slodze ir liela, tad tuneli var dzesēt ar tādiem neagresīviem līdzekļiem kā cirkulācijas ventilators, ja dzesētājvides temperatūra nav zemāka par 293 K (20 °C).

—   HE siltummainis (9. un 10. attēls)

Siltummainim jābūt ar pietiekamu ietilpību, lai temperatūru pie velkmes ventilatora SB ieplūdes atveres uzturētu ± 11 K robežās no testā novērojamās vidējās darba temperatūras.

1.2.1.2.   Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēma (13. attēls)

Izklāstītā atšķaidīšanas sistēma pamatojas uz kopējo izplūdes atšķaidīšanu, izmantojot CVS (nemainīga tilpuma paraugu ņemšanas) metodi. Izmēra izplūdes un atšķaidīšanas gaisa kopējo tilpumu. Var izmantot PDP vai CFV, vai SSV sistēmu.

Lai turpmāk savāktu daļiņas, atšķaidīto izplūdes gāzu paraugu laiž uz daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu (1.2.2. punkts, 14. un 15. attēls). Ja to dara tieši, tad to sauc par vienkāršo atšķaidīšanu. Ja paraugu vēlreiz atšķaida otrējās atšķaidīšanas tunelī, tad to sauc par divkāršo atšķaidīšanu. Tā noder, ja ar vienkāršo atšķaidīšanu nevar izpildīt prasību par filtra virsmas temperatūru. Lai gan daļēji tā ir atšķaidīšanas sistēma, divkāršās atšķaidīšanas sistēma ir aprakstīta 1.2.2. punktā (15. attēlā) kā daļiņu paraugu ņemšanas sistēma, jo daudzas tās daļas ir tādas pašas kā tipiskai daļiņu paraugu ņemšanas sistēmai.

Gāzveida emisijas var noteikt arī pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas atšķaidīšanas tunelī. Tāpēc paraugu ņemšanas zondes gāzveida komponentiem ir parādītas 13. attēlā, bet nav minētas apraksta sarakstā. Attiecīgās prasības ir aprakstītas 1.1.1. punktā.

Apraksti (13. attēls)

—   EP izplūdes caurule

Izplūdes caurules garums no motora izplūdes kolektora izejas, turbokompresora izvada vai pēcapstrādes iekārtas līdz atšķaidīšanas tunelim nedrīkst pārsniegt 10 m. Ja sistēmas garums pārsniedz 4 m, tad visas cauruļu sistēmas virs 4 m izolē, izņemot iekšvada dūmmēru, ja tādu izmanto. Izolācijas radiālais biezums ir vismaz 25 mm. Izolējošo materiālu siltumvadāmības vērtība nedrīkst pārsniegt 0,1 W/(m · K), ko mēra ar 673 K (400 °C). Lai samazinātu izplūdes caurules siltuma inerci, ieteicamā biezuma attiecība pret diametru ir 0,015 vai mazāka. Lokanu daļu lietošanu ierobežo ar garuma attiecību pret diametru, kas ir 12 vai mazāka.

13.   attēls

Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēma

Image

Visu neatšķaidīto izplūdes gāzu daudzumu atšķaidīšanas tunelī DT sajauc ar atšķaidīšanas gaisu. Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas ātrumu mēra ar pozitīva darba tilpuma sūkni PDP vai ar kritiskās plūsmas Venturi cauruli CFV, vai zemskaņas Venturi cauruli SSV. Proporcionālu daļiņu paraugu var ņemt un plūsmu noteikt ar siltummaini HE vai elektronisko plūsmas kompensāciju EFC. Tā kā daļiņu masas noteikšana pamatojas uz kopējo atšķaidītās izplūdes gāzu plūsmu, atšķaidījuma pakāpe nav jāaprēķina.

—   PDP pozitīva darba tilpuma sūknis

PDP mēra kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu no sūkņa apgriezienu skaita un sūkņa darba tilpuma. Izplūdes gāzu sistēmas pretspiedienu nedrīkst mākslīgi pazemināt ar PDP vai atšķaidīšanas gaisa ieplūdes sistēmu. Statiskais izplūdes gāzu pretspiediens, ko mēra, CVS sistēmai darbojoties, paliek robežās ± 1,5 kPa no statiskā spiediena, ko mēra bez savienojuma ar CVS ar identiskiem motora apgriezieniem un slodzi.

Gāzu maisījuma temperatūrai tieši pirms PDP jābūt ± 6 K robežās no testā novērotās vidējās darba temperatūras, neizmantojot plūsmas kompensāciju.

Plūsmas kompensāciju var izmantot tikai tad, ja temperatūra pie PDP ieplūdes atveres nepārsniedz 50 °C (323 K).

—   CFV kritiskās plūsmas Venturi caurule

CFV mēra kopējo atšķaidītas izplūdes gāzes plūsmu, noturot plūsmu robežstāvoklī (kritiskā plūsma). Statiskais izplūdes gāzu pretspiediens, ko mēra, CFV sistēmai darbojoties, paliek robežās ± 1,5 kPa no statiskā spiediena, ko mēra bez savienojuma ar CFV ar identiskiem motora apgriezieniem un slodzi. Gāzu maisījuma temperatūrai tieši pirms CFV jābūt ± 11 K robežās no testā novērotās vidējās darba temperatūras, neizmantojot plūsmas kompensāciju.

—   SSV zemskaņas Venturi caurule

SSV mēra kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu kā ieplūdes spiediena un ieplūdes temperatūras, kā arī spiediena krituma starp SSV ieplūdi un sašaurinājumu funkciju. Statisko izplūdes gāzu pretspiediens, ko mēra, SSV sistēmai darbojoties, paliek robežās ± 1,5 kPa no statiskā spiediena, ko mēra bez savienojuma ar SSV pie identiskiem motora apgriezieniem un slodzes. Gāzu maisījuma temperatūrai tieši pirms SSV jābūt ± 11 K robežās no testā novērotās vidējās darba temperatūras, neizmantojot plūsmas kompensāciju.

—   HE siltummainis (pēc izvēles, ja izmanto EFC)

Siltummainim jābūt ar pietiekamu kapacitāti, lai noturētu temperatūru iepriekš minētajās robežās.

—   EFC elektroniska plūsmas kompensācija (pēc izvēles, ja izmanto HE)

Ja temperatūra pie ieplūdes PDP, CFV vai SSV netiek noturēta iepriekš minētajās robežās, nepieciešama plūsmas kompensācijas sistēma, lai nepārtraukti mērītu plūsmas ātrumu un kontrolētu proporcionālo paraugu ņemšanu daļiņu sistēmā. Šim nolūkam izmanto nepārtraukti mērītus plūsmas ātruma signālus, lai attiecīgi koriģētu parauga plūsmas ātrumu caur daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas daļiņu filtriem (14. un 15. attēls).

—   DT atšķaidīšanas tunelis

Atšķaidīšanas tunelim jābūt:

| — | ar pietiekami mazu diametru, lai radītu turbulentu plūsmu (Reinoldsa skaitlis lielāks par 4 000), un pietiekami garam, lai notiktu pilnīga izplūdes gāzu un gaisa sajaukšanās; var izmantot sajaukšanas sprauslu; |
| --- | --- |

—

ar pietiekami mazu diametru, lai radītu turbulentu plūsmu (Reinoldsa skaitlis lielāks par 4 000), un pietiekami garam, lai notiktu pilnīga izplūdes gāzu un gaisa sajaukšanās; var izmantot sajaukšanas sprauslu;

| — | vismaz ar 75 mm diametru; |
| --- | --- |

—

vismaz ar 75 mm diametru;

| — | izolējamam. |
| --- | --- |

—

izolējamam.

Motora izplūdes gāzes virza lejup uz punktu, kur tās ievada atšķaidīšanas tunelī un labi sajauc.

Izmantojot vienkāršo atšķaidīšanu, paraugu no atšķaidīšanas tuneļa pārvada uz daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu (1.2.2. punkts, 14. attēls). PDP vai CFV caurlaidībai jābūt pietiekamai, lai atšķaidītās izplūdes gāzes tieši pirms pirmējā daļiņu filtra uzturētu 325 K (52 °C) vai zemākā temperatūrā.

Izmantojot divkāršo atšķaidīšanu, paraugu no atšķaidīšanas tuneļa pārvada uz otrējās atšķaidīšanas tuneli, kur to vēlreiz atšķaida, un pēc tam laiž cauri paraugu ņemšanas filtriem (1.2.2. punkts, 15. attēls). PDP vai CFV, vai SSV caurlaidībai jābūt pietiekamai, lai atšķaidīšanas tunelī, paraugu ņemšanas zonā, uzturētu tādu atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas temperatūru, kas ir 464 K (191 °C) vai mazāka. Otrējās atšķaidīšanas sistēmai jānodrošina pietiekams otrējās atšķaidīšanas gaisa daudzums, lai uzturētu tādu divkārt atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas temperatūru, kas tieši pirms galvenā daļiņu filtra ir 325 K (52 °C) vai mazāka.

—   DAF atšķaidīšanas gaisa filtrs

Lai atbrīvotos no fona ogļūdeņražiem, ir ieteicams atšķaidīšanas gaisu filtrēt un attīrīt ar kokogles skruberi. Atšķaidīšanas gaisa temperatūra ir 298 K (25 °C) ± 5 K. Pēc motora ražotāja lūguma atšķaidīšanas gaisa paraugus ņem saskaņā ar labu inženiertehnisko praksi, lai noteiktu fona daļiņu koncentrāciju, ko pēc tam var atskaitīt no atšķaidītajās izplūdes gāzēs izmērītajām vērtībām.

—   PSP daļiņu paraugu ņemšanas zonde

Zonde ir PTT priekšējā daļa, un:

| — | to uzstāda pret plūsmu vietā, kur atšķaidīšanas gaiss ir labi sajaukts ar izplūdes gāzēm, t. i., uz atšķaidīšanas tuneļa (DT) centra līnijas aptuveni 10 tuneļa diametru atstatumā plūsmas virzienā lejpus vietas, kur izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas tunelī; |
| --- | --- |

—

to uzstāda pret plūsmu vietā, kur atšķaidīšanas gaiss ir labi sajaukts ar izplūdes gāzēm, t. i., uz atšķaidīšanas tuneļa (DT) centra līnijas aptuveni 10 tuneļa diametru atstatumā plūsmas virzienā lejpus vietas, kur izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas tunelī;

| — | tai jābūt vismaz ar 12 mm iekšējo diametru; |
| --- | --- |

—

tai jābūt vismaz ar 12 mm iekšējo diametru;

| — | tā ir karsējama ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C) pirms izplūdes ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī; |
| --- | --- |

—

tā ir karsējama ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C) pirms izplūdes ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī;

| — | tā var būt izolējama. |
| --- | --- |

—

tā var būt izolējama.

1.2.2.   Daļiņu paraugu ņemšanas sistēma (14. un 15. attēls)

Daļiņu paraugu ņemšanas sistēma ir vajadzīga, lai daļiņas savāktu uz daļiņu filtra. Kopējā paraugu ņemšanas sistēmas daļējās plūsmas atšķaidīšanas gadījumā, ko veido visu atšķaidīto izplūdes gāzu paraugs, plūstot caur filtriem, atšķaidīšanas (1.2.1.1. punkts, 7. un 11. attēls) sistēma parasti ir apvienota ar paraugu ņemšanas sistēmu. Gadījumā ar dalītas paraugu ņemšanas daļējas plūsmas atšķaidīšanu vai pilnas plūsmas atšķaidīšanu, ko veido tikai atšķaidītu izplūdes gāzu daļa, plūstot caur filtriem, atšķaidīšanas (1.2.1.1. punkts, 4., 5., 6., 8., 9., 10. un 12. attēls, kā arī 1.2.1.2. punkts, 13. attēls) un paraugu ņemšanas sistēmas parasti ir atsevišķas vienības.

Šajos noteikumos pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas divkāršās atšķaidīšanas sistēmu DDS (15. attēls) uzskata par īpašu tipiskas daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas (kā parādīts 14. attēlā) paveidu. Divkāršā atšķaidīšanas sistēma ietver visas daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas svarīgās sastāvdaļas, tādas kā filtru turētāji un paraugu ņemšanas sūknis, un papildus dažas atšķaidīšanas funkcijas, tādas kā atšķaidīšanas gaisa piegāde un sekundārais atšķaidīšanas tunelis.

Lai izvairītos no regulēšanas kontūru ietekmes, ir ieteicams paraugu ņemšanas sūkni darbināt visā testa laikā. Izmantojot viena filtra metodi, parauga laišanai caur parauga ņemšanas filtriem vēlamajos laikos izmanto apvada sistēmu. Līdz minimumam samazina pārslēgšanas procedūras ietekmi uz regulēšanas kontūriem.

Apraksti — 14. un 15. attēls

—   PSP daļiņu paraugu ņemšanas zonde (14. un 15. attēls)

Attēlos redzamā daļiņu paraugu ņemšanas zonde ir daļiņu pārvades caurules PTT priekšējā daļa. Zonde:

| — | jāuzstāda pret plūsmu vietā, kur atšķaidīšanas gaiss ir labi sajaukts ar izplūdes gāzēm, t. i., uz atšķaidīšanas tuneļa (DT) centra līnijas (1.2.1. punkts) aptuveni 10 tuneļa diametru atstatumā plūsmas virzienā lejpus vietas, kur izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas tunelī; |
| --- | --- |

—

jāuzstāda pret plūsmu vietā, kur atšķaidīšanas gaiss ir labi sajaukts ar izplūdes gāzēm, t. i., uz atšķaidīšanas tuneļa (DT) centra līnijas (1.2.1. punkts) aptuveni 10 tuneļa diametru atstatumā plūsmas virzienā lejpus vietas, kur izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas tunelī;

| — | tai jābūt vismaz ar 12 mm iekšējo diametru; |
| --- | --- |

—

tai jābūt vismaz ar 12 mm iekšējo diametru;

| — | var būt karsējama ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C) pirms izplūdes ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī; |
| --- | --- |

—

var būt karsējama ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C) pirms izplūdes ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī;

| — | var būt izolējama. |
| --- | --- |

—

var būt izolējama.

14.   attēls

Daļiņu paraugu ņemšanas sistēma

Image

Atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņem no daļējas plūsmas atšķaidīšanas tuneļa DT vai no pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas caur daļiņu parauga ņemšanas zondi PSP un daļiņu pārvades cauruli PTT, izmantojot parauga ņemšanas sūkni P. Paraugu laiž caur filtru turētāju (turētājiem) FH, kuros ir daļiņu paraugu ņemšanas filtri. Parauga plūsmas ātrumu regulē ar plūsmas regulatoru FC3. Ja izmanto elektronisko plūsmas kompensāciju EFC (13. attēls), tad par FC3 komandsignālu izmanto atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu.

15.   attēls

Atšķaidīšanas sistēma (tikai pilnas plūsmas sistēmā)

Image

Atšķaidīto izplūdes gāzu paraugu no pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas atšķaidīšanas tuneļa DT pa daļiņu paraugu ņemšanas zondi PSP un daļiņu pārvades cauruli PTT novada uz sekundāro atšķaidīšanas tuneli SDT, kur to vēlreiz atšķaida. Paraugu pēc tam laiž caur filtra turētāju (turētājiem) FH, kurā ir daļiņu paraugu ņemšanas filtri. Atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrums parasti ir nemainīgs, bet parauga plūsmas ātrumu regulē ar plūsmas regulatoru FC3. Ja izmanto elektronisko plūsmas kompensāciju EFC (13. attēls), tad par FC3 komandsignālu izmanto kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu.

—   PTT daļiņu pārvades caurule (14. un 15. attēls)

Daļiņu pārvades caurule nedrīkst būt garāka par 1 020 mm, un tās garums pēc iespējas jāsamazina.

Šie izmēri ir spēkā:

| — | daļējas plūsmas atšķaidīšanas dalītas paraugu ņemšanas un pilnas plūsmas vienkāršas atšķaidīšanas sistēmās no zondes gala līdz filtra turētājam; |
| --- | --- |

—

daļējas plūsmas atšķaidīšanas dalītas paraugu ņemšanas un pilnas plūsmas vienkāršas atšķaidīšanas sistēmās no zondes gala līdz filtra turētājam;

| — | daļējas plūsmas atšķaidīšanas pilnas parauga ņemšanas sistēmās no atšķaidīšanas tuneļa gala līdz filtra turētājam; |
| --- | --- |

—

daļējas plūsmas atšķaidīšanas pilnas parauga ņemšanas sistēmās no atšķaidīšanas tuneļa gala līdz filtra turētājam;

| — | pilnas plūsmas divkāršas atšķaidīšanas sistēmās no zondes gala līdz otrējās atšķaidīšanas tunelim. |
| --- | --- |

—

pilnas plūsmas divkāršas atšķaidīšanas sistēmās no zondes gala līdz otrējās atšķaidīšanas tunelim.

Pārvades caurule:

| — | var būt karsējama ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C) pirms izplūdes ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī; |
| --- | --- |

—

var būt karsējama ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C) pirms izplūdes ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī;

| — | var būt izolējama. |
| --- | --- |

—

var būt izolējama.

—   SDT sekundārais atšķaidīšanas tunelis (15. attēls)

Sekundārā atšķaidīšanas tuneļa diametram jābūt vismaz 75 mm, un tunelim jābūt pietiekami garam, lai nodrošinātu to, ka divkārt atšķaidītais paraugs tajā atrodas vismaz 0,25 sekundes. Galvenā filtra turētājs FH jānovieto 300 mm robežās no SDT izejas.

Sekundārais atšķaidīšanas tunelis:

| — | var būt karsējams ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C) pirms izplūdes ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī; |
| --- | --- |

—

var būt karsējams ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C) pirms izplūdes ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī;

| — | var būt izolējams. |
| --- | --- |

—

var būt izolējams.

—   FH filtra turētājs (turētāji) (14. un 15. attēls)

Galvenais filtrs un papildu filtrs var būt vienā korpusā vai katrs savā korpusā. Ir jānodrošina atbilstība 4.A pielikuma 1. papildinājuma 1.5.1.3. punktā paredzētajām prasībām.

Filtra turētājs(-i):

| — | var būt karsējams ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

—

var būt karsējams ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C);

| — | var būt izolējams. |
| --- | --- |

—

var būt izolējams.

—   P paraugu ņemšanas sūknis (14. un 15. attēls)

Daļiņu paraugu ņemšanas sūknis jānovieto pietiekami tālu no tuneļa, lai ieplūstošās gāzes temperatūru uzturētu nemainīgu (± 3 K), ja neizmanto plūsmas korekciju ar FC3.

—   DP atšķaidīšanas gaisa sūknis (15. attēls) (tikai pilnas plūsmas divkārša atšķaidīšana)

Atšķaidīšanas gaisa sūkni novieto tā, lai sekundārais atšķaidīšanas gaiss tiek nodrošināts ar 298 K (25 °C) ± 5 K temperatūru.

—   FC3 plūsmas regulators (14. un 15. attēls)

Plūsmas regulatoru lieto, lai kompensētu daļiņu parauga plūsmas ātruma temperatūras un pretspiediena svārstības, kas rodas parauga ceļā, ja citi līdzekļi nav pieejami. Plūsmas regulators ir vajadzīgs, ja izmanto elektronisko plūsmas kompensāciju EFC (13. attēls).

—   FM3 plūsmas mērierīce (14. un 15. attēls) (daļiņu parauga plūsma)

Gāzes mērītāju vai plūsmas instrumentus daļiņu parauga plūsmai novieto pietiekami tālu no paraugu ņemšanas sūkņa, lai ieplūdes gāzes temperatūra paliek nemainīga (± 3 K), ja plūsmu neregulē ar FC3.

—   FM4 plūsmas mērierīce (15. attēls) (atšķaidīšanas gaiss, tikai pilnas plūsmas divkārša atšķaidīšana)

Gāzes mērītāju vai plūsmas instrumentu novieto tā, lai ieplūdes gāzes temperatūra paliek 298 K ± 5 K (25 °C) ± 5 K robežās.

—   BV lodvārsts (pēc izvēles)

Lodvārsta diametrs nedrīkst būt mazāks par paraugu ņemšanas caurules iekšējo diametru, un ieslēgšanas laiks nedrīkst pārsniegt 0,5 s.

Piezīme. Ja apkārtējā temperatūra PSP, PTT, SDT un FH tuvumā ir zemāka par 239 K (20 °C), jāveic piesardzības pasākumi, lai novērstu daļiņu zudumus uz šo daļu vēsās sienas. Tāpēc ir ieteicams karsēt un/vai izolēt šīs daļas attiecīgajos aprakstos norādītajās robežās. Ieteicams arī nepieļaut to, ka filtra virsmas temperatūra parauga ņemšanas laikā ir zemāka par 293 K (20 °C).

Lielas motora slodzes laikā iepriekš minētās daļas var dzesēt ar tādiem neagresīviem līdzekļiem kā cirkulācijas ventilators, ja vien dzesētājvides temperatūra nav zemāka par 293 K (20 °C).

---

(1)  14.–12. attēlā redzami dažādi daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu tipi, kurus parasti var izmantot vienmērīgiem testiem (NRSC). Bet īslaicīgajiem testiem (NRTC) piemēroto stingro ierobežojumu dēļ īslaicīgo testu veikšanai pieņem tikai tās daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas (4.–12. attēls), kas spēj nodrošināt atbilstību visām prasībām, kuras ir minētas 4.A pielikuma 1. papildinājuma 2.4. punktā — Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas specifikācijas.

---

4.B PIELIKUMS

Testa procedūra kompresijaizdedzas motoriem, kas paredzēti lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un visurgājējai tehnikai, attiecībā uz piesārņotāju emisiju no motora

1.   REZERVĒTS

2.   REZERVĒTS

3.   DEFINĪCIJAS, SIMBOLI UN SAĪSINĀJUMI

3.1.   Definīcijas

(Sk. šo noteikumu 2.1. punktu)

3.2.   Vispārīgi simboli (1)

| Simbols | Vienība | Termins |
| --- | --- | --- |
| a
  0 | — | y krustošanās ar regresijas taisni |
| a
  1 | — | Regresijas taisnes kritums |
| α
  sp | rad/s2 | Motora apgriezienu skaita atvasinājums iestatīšanas punktā |
| A/Fst | — | Gaisa un degvielas stehiometriskā attiecība |
| c | ppm, tilp. % | Koncentrācija (arī μmol/mol = ppm) |
| D | — | Atšķaidīšanas koeficients |
| d | m | Diametrs |
| E | procenti | Pārveidošanas lietderība |
| e | g/kWh | Īpatnējais pamats |
| egas | g/kWh | Gāzveida komponentu īpatnējā emisija |
| ePM | g/kWh | Daļiņu īpatnējā emisija |
| ew | g/kWh | Svērtā īpatnējā emisija |
| F | | F testa statistika |
| F | — | Reģenerācijas biežums, kas izteikta tādu testu daļās, kuru laikā notiek reģenerācija |
| f
  a | — | Laboratorijas gaisa ietekmes koeficients |
| k
  r | — | Reģenerācijas koeficients reizinot |
| k
  Dr | — | Lejupējas pielāgošanas koeficients |
| k
  Ur | — | Augšupējas pielāgošanas koeficients |
| λ | — | Liekā gaisa koeficients |
| L | — | Griezes momenta % |
| M
  a | g/mol | Ieplūdes gaisa molārmasa |
| M
  e | g/mol | Izplūdes gāzu molārmasa |
| M
  gas | g/mol | Gāzveida komponentu molārmasa |
| m | kg | Masa |
| m
  gas | g | Gāzveida emisiju masa testa cikla laikā |
| m
  PM | g | Daļiņu emisiju masa testa cikla laikā |
| n | min-1 | Motora rotācijas apgriezienu skaits |
| n
  hi | min-1 | Liels motora apgriezienu skaits |
| n
  lo | min-1 | Mazs motora apgriezienu skaits |
| P | kW | Jauda |
| P
  max | kW | Maksimālā novērotā vai deklarētā jauda pie testa ātruma (ražotāja noteiktajos) testa apstākļos |
| P
  AUX | kW | Paziņotā kopējā jauda, kuru absorbējušas papildiekārtas, kas uzstādītas testa motoram |
| p | kPa | Spiediens |
| p
  a | kPa | Sauss atmosfēras spiediens |
| PF | procenti | Iespiešanās daļa |
| q
  maw | kg/s | Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| q
  mdw | kg/s | Atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| q
  mdew | kg/s | Atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| q
  mew | kg/s | Izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| q
  mf | kg/s | Degvielas masas plūsmas ātrums |
| q
  mp | kg/s | Izplūdes gāzu parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā |
| qV | m3/s | Tilpuma plūsmas ātrums |
| RF | — | Reakcijas koeficients |
| r
  d | — | Atšķaidīšanas pakāpe |
| r
  2 | — | Noteikšanas koeficients |
| ρ | kg/m3 | Blīvums |
| σ | — | Standartnovirze |
| S | kW | Dinamometra iestatījums |
| SEE | — | y pret x aplēses standartkļūda |
| T | °C | Temperatūra |
| T
  a | K | Absolūtā temperatūra |
| T | N·m | Motora griezes moments |
| T
  sp | N·m | Pieprasītais griezes moments pie “sp” iestatīšanas punkta |
| u | — | Gāzes komponenta un izplūdes gāzu blīvuma rādītāju attiecība |
| t | s | Laiks |
| Δt | s | Laika intervāls |
| t
  10 | s | Laiks starp posma ievadi un 10 % no galīgā nolasījuma |
| t
  50 | s | Laiks starp posma ievadi un 50 % no galīgā nolasījuma |
| t
  90 | s | Laiks starp posma ievadi un 90 % no galīgā nolasījuma |
| V | m3 | Tilpums |
| W | kWh | Darbs |
| y | | Vispārējs mainīgais |
| | | Aritmētiskā vidējā vērtība |

Simbols

Vienība

Termins

a
  0

—

y krustošanās ar regresijas taisni

a
  1

—

Regresijas taisnes kritums

α
  sp

rad/s2

Motora apgriezienu skaita atvasinājums iestatīšanas punktā

A/Fst

—

Gaisa un degvielas stehiometriskā attiecība

c

ppm, tilp. %

Koncentrācija (arī μmol/mol = ppm)

D

—

Atšķaidīšanas koeficients

d

m

Diametrs

E

procenti

Pārveidošanas lietderība

e

g/kWh

Īpatnējais pamats

egas

g/kWh

Gāzveida komponentu īpatnējā emisija

ePM

g/kWh

Daļiņu īpatnējā emisija

ew

g/kWh

Svērtā īpatnējā emisija

F

F testa statistika

F

—

Reģenerācijas biežums, kas izteikta tādu testu daļās, kuru laikā notiek reģenerācija

f
  a

—

Laboratorijas gaisa ietekmes koeficients

k
  r

—

Reģenerācijas koeficients reizinot

k
  Dr

—

Lejupējas pielāgošanas koeficients

k
  Ur

—

Augšupējas pielāgošanas koeficients

λ

—

Liekā gaisa koeficients

L

—

Griezes momenta %

M
  a

g/mol

Ieplūdes gaisa molārmasa

M
  e

g/mol

Izplūdes gāzu molārmasa

M
  gas

g/mol

Gāzveida komponentu molārmasa

m

kg

Masa

m
  gas

g

Gāzveida emisiju masa testa cikla laikā

m
  PM

g

Daļiņu emisiju masa testa cikla laikā

n

min-1

Motora rotācijas apgriezienu skaits

n
  hi

min-1

Liels motora apgriezienu skaits

n
  lo

min-1

Mazs motora apgriezienu skaits

P

kW

Jauda

P
  max

kW

Maksimālā novērotā vai deklarētā jauda pie testa ātruma (ražotāja noteiktajos) testa apstākļos

P
  AUX

kW

Paziņotā kopējā jauda, kuru absorbējušas papildiekārtas, kas uzstādītas testa motoram

p

kPa

Spiediens

p
  a

kPa

Sauss atmosfēras spiediens

PF

procenti

Iespiešanās daļa

q
  maw

kg/s

Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

q
  mdw

kg/s

Atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

q
  mdew

kg/s

Atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

q
  mew

kg/s

Izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

q
  mf

kg/s

Degvielas masas plūsmas ātrums

q
  mp

kg/s

Izplūdes gāzu parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā

qV

m3/s

Tilpuma plūsmas ātrums

RF

—

Reakcijas koeficients

r
  d

—

Atšķaidīšanas pakāpe

r
  2

—

Noteikšanas koeficients

ρ

kg/m3

Blīvums

σ

—

Standartnovirze

S

kW

Dinamometra iestatījums

SEE

—

y pret x aplēses standartkļūda

T

°C

Temperatūra

T
  a

K

Absolūtā temperatūra

T

N·m

Motora griezes moments

T
  sp

N·m

Pieprasītais griezes moments pie “sp” iestatīšanas punkta

u

—

Gāzes komponenta un izplūdes gāzu blīvuma rādītāju attiecība

t

s

Laiks

Δt

s

Laika intervāls

t
  10

s

Laiks starp posma ievadi un 10 % no galīgā nolasījuma

t
  50

s

Laiks starp posma ievadi un 50 % no galīgā nolasījuma

t
  90

s

Laiks starp posma ievadi un 90 % no galīgā nolasījuma

V

m3

Tilpums

W

kWh

Darbs

y

Vispārējs mainīgais

Formula

Aritmētiskā vidējā vērtība

3.3.   Indeksi

| abs | Absolūtais daudzums |
| --- | --- |
| act | Faktiskais daudzums |
| air | Gaisa daudzums |
| amb | Apkārtējais daudzums |
| atm | Atmosfēriskais daudzums |
| cor | Koriģētais daudzums |
| CFV | Kritiskās plūsmas Venturi caurule |
| denorm | Denormalizēts daudzums |
| dry | Daudzums sausā veidā |
| exp | Paredzamais daudzums |
| filter | PM parauga ņemšanas filtrs |
| i | Momentānais mērījums (piem., 1 Hz) |
| i | Atsevišķa sērijas vienība |
| idle | Stāvoklis brīvgaitā |
| in | Daudzums iekšpus |
| leak | Noplūdes apmērs |
| max | Maksimālā (lielākā) vērtība |
| meas | Mērītais daudzums |
| min | Minimālā vērtība |
| mix | Gaisa molārmasa |
| out | Daudzums ārpus |
| PDP | Pozitīva darba tilpuma sūknis |
| ref | Atskaites daudzums |
| SSV | Zemskaņas Venturi caurule |
| total | Kopējais daudzums |
| uncor | Nekoriģēts daudzums |
| vac | Vakuuma daudzums |
| weight | Kalibrēšanas svaru vienība |
| wet | Daudzums mitrā stāvoklī |

abs

Absolūtais daudzums

act

Faktiskais daudzums

air

Gaisa daudzums

amb

Apkārtējais daudzums

atm

Atmosfēriskais daudzums

cor

Koriģētais daudzums

CFV

Kritiskās plūsmas Venturi caurule

denorm

Denormalizēts daudzums

dry

Daudzums sausā veidā

exp

Paredzamais daudzums

filter

PM parauga ņemšanas filtrs

i

Momentānais mērījums (piem., 1 Hz)

i

Atsevišķa sērijas vienība

idle

Stāvoklis brīvgaitā

in

Daudzums iekšpus

leak

Noplūdes apmērs

max

Maksimālā (lielākā) vērtība

meas

Mērītais daudzums

min

Minimālā vērtība

mix

Gaisa molārmasa

out

Daudzums ārpus

PDP

Pozitīva darba tilpuma sūknis

ref

Atskaites daudzums

SSV

Zemskaņas Venturi caurule

total

Kopējais daudzums

uncor

Nekoriģēts daudzums

vac

Vakuuma daudzums

weight

Kalibrēšanas svaru vienība

wet

Daudzums mitrā stāvoklī

3.4.   Ķīmisko vielu simboli un saīsinājumi (izmantoti arī kā indeksi)

(Sk. šo noteikumu 2.2.2. punktu.)

3.5.   Saīsinājumi

(Sk. šo noteikumu 2.2.3. punktu.)

4.   VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS

Motoru sistēmu konstruē, būvē un montē tā, lai nodrošinātu tās atbilstību šo noteikumu prasībām. Ražotāja veiktie tehniskie pasākumi ir tādi, kas nodrošina, ka minētās izplūdes emisijas atbilstīgi šiem noteikumiem tiek efektīvi ierobežotas visā motora izmantošanas laikā parastos ekspluatācijas apstākļos. Lai to nodrošinātu, motori, kad tos testē atbilstīgi 6. punktā noteiktajiem testa apstākļiem un 7. punktā minētajai testa procedūrai, atbilst 5. punktā paredzētajām veiktspējas prasībām.

5.   VEIKTSPĒJAS PRASĪBAS

5.1.   Vispārīgās prasības

5.1.1.   Rezervēts (2)

5.1.2.   Gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisijas

Piesārņotāju vidū ir šādas vielas:

| a) | slāpekļa oksīdi, NOx; |
| --- | --- |

a)

slāpekļa oksīdi, NOx;

| b) | ogļūdeņraži, kurus var izteikt šādi:






  i) | ogļūdeņraži kopā, HC vai THC, |
| --- | --- | --- |

b)

ogļūdeņraži, kurus var izteikt šādi:

i)

ogļūdeņraži kopā, HC vai THC,

| ii) | nemetāna ogļūdeņraži, NMHC; |
| --- | --- |

ii)

nemetāna ogļūdeņraži, NMHC;

| c) | cietās daļiņas, PM; |
| --- | --- |

c)

cietās daļiņas, PM;

| d) | oglekļa oksīds, CO. |
| --- | --- |

d)

oglekļa oksīds, CO.

Motora radīto gāzveida un daļiņveida piesārņotāju noteiktās vērtības attiecas uz īpatnējām emisijām gramos uz kilovatstundu (g/kWh). Var izmantot citu vienību sistēmu, piemērojot atbilstīgu pārveidošanu.

Emisijas nosaka darba ciklos (vienmērīgas kustības un/vai īslaicīgos apstākļos), kā izklāstīts 7. punktā. Mērījumu sistēmas atbilst kalibrēšanas un darbības pārbaužu prasībām, kas paredzētas 8. punktā, izmantojot 9. punktā noteiktās mēriekārtas.

Citas sistēmas vai analizatorus var apstiprināt tipa apstiprinātāja iestāde, ja konstatē, ka tie dod līdzvērtīgus rezultātus atbilstīgi 5.1.3. punktam.

5.1.3.   Līdzvērtīgums

Sistēmas līdzvērtīgumu nosaka, pamatojoties uz septiņu (vai vairāk) paraugu pāru korelācijas izpēti starp aplūkojamo sistēmu un kādu no sistēmām, kas minēta šajā pielikumā.

“Rezultāti” attiecas uz specifiskā ciklā svērto emisijas vērtību. Korelācijas testu veic tajā pašā laboratorijā, testēšanas telpā un ar to pašu motoru, un to vēlams veikt paralēli. Parauga pāru līdzvērtīgumu nosaka, izmantojot F testa un t testa statistiku, kā aprakstīts 4.B pielikuma A.2. papildinājumā, kuru iegūst iepriekš aprakstītajos laboratorijas testēšanas telpas un motora darbības apstākļos. Netipiskas datu kopas nosaka atbilstīgi ISO 5725 un izslēdz no datubāzes. Sistēmas, ko izmanto mijiedarbības testam, apstiprina tipa apstiprinātāja iestāde.

5.2.   Rezervēts

6.   TESTA APSTĀKĻI

6.1.   Testa nosacījumi laboratorijā

Motora ieplūdes gaisa absolūto temperatūru (T
  a), kas izteikta kelvinos, un sauso atmosfēras spiedienu (p
  s), kas izteikts kPa, mēra un parametru f
  a nosaka atbilstīgi turpmāk minētajiem nosacījumiem. Daudzcilindru motoros, kam ir atsevišķas ieplūdes kolektoru grupas, piemēram, V veida motora konfigurācija, ņem atsevišķo grupu vidējo temperatūru. Par parametru f
  a ziņo kopā ar testa rezultātiem. Lai testa rezultātus labāk atkārtotu un reproducētu, iesaka, lai parametrs f
  a būtu šāds: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

Dabiskas velkmes un mehāniskas kompresijas motoriem:

| | (6-1) |
| --- | --- |

Formula

(6-1)

Turbokompresoriem ar ieplūdes gaisa dzesēšanu vai bez tās:

| | (6-2) |
| --- | --- |

Formula

(6-2)

Nodrošina, ka ieplūdes gaisa temperatūra ir (25 ± 5) °C robežās, mērot pirms jebkura motora komponenta.

Atļauts izmantot:

| a) | kopīgu atmosfēras spiediena mērītāju, ja aprīkojums ieplūdes gaisa apstrādei nodrošina, ka atmosfēras spiediens, kurā testē motoru, ir ± 1 kPa robežās no kopējā atmosfēras spiediena; |
| --- | --- |

a)

kopīgu atmosfēras spiediena mērītāju, ja aprīkojums ieplūdes gaisa apstrādei nodrošina, ka atmosfēras spiediens, kurā testē motoru, ir ± 1 kPa robežās no kopējā atmosfēras spiediena;

| b) | kopīgu mitruma mērījumu ieplūdes gaisam, ja aprīkojums ieplūdes gaisa apstrādei nodrošina, ka rasas punkts, kurā testē motoru, ir ± 0,5 °C robežās no kopējā mitruma mērījuma. |
| --- | --- |

b)

kopīgu mitruma mērījumu ieplūdes gaisam, ja aprīkojums ieplūdes gaisa apstrādei nodrošina, ka rasas punkts, kurā testē motoru, ir ± 0,5 °C robežās no kopējā mitruma mērījuma.

6.2.   Motori ar uzpūtes gaisa dzesēšanu

| a) | Izmanto uzpūtes gaisa dzeses sistēmu ar kopēju ieplūdes gaisa jaudu, kas ir raksturīga lietošanā esošo motoru ražošanā uzstādītajai. Konstruē laboratorijas uzpūtes gaisa dzeses sistēmu, lai līdz minimumam samazinātu kondensāta uzkrāšanos. Uzkrājušos kondensātu pirms emisiju testēšanas novada, un visas novadcaurulītes pilnībā noslēdz. Emisiju testa laikā caurulītes ir noslēgtas. Nodrošina šādus dzeses šķidruma ekspluatācijas apstākļus:






  i) | visā testēšanas laikā pie turbopūtes gaisa dzesētāja ieplūdes nodrošina dzeses šķidruma temperatūru vismaz 20 °C līmenī; |
| --- | --- | --- |

a)

Izmanto uzpūtes gaisa dzeses sistēmu ar kopēju ieplūdes gaisa jaudu, kas ir raksturīga lietošanā esošo motoru ražošanā uzstādītajai. Konstruē laboratorijas uzpūtes gaisa dzeses sistēmu, lai līdz minimumam samazinātu kondensāta uzkrāšanos. Uzkrājušos kondensātu pirms emisiju testēšanas novada, un visas novadcaurulītes pilnībā noslēdz. Emisiju testa laikā caurulītes ir noslēgtas. Nodrošina šādus dzeses šķidruma ekspluatācijas apstākļus:

i)

visā testēšanas laikā pie turbopūtes gaisa dzesētāja ieplūdes nodrošina dzeses šķidruma temperatūru vismaz 20 °C līmenī;

| ii) | ražotāja norādītajos motora darbības apstākļos paredz tādu turbopūtes gaisa dzesētāja plūsmas ātrumu, lai nodrošinātu gaisa temperatūru ± 5°C robežās no ražotāja paredzētās vērtības aiz uzpūtes gaisa dzesētāju izvada. Gaisa izplūdes temperatūru mēra ražotāja noteiktajā vietā. Šo dzeses šķidruma plūsmas ātruma iestatīšanas punktu izmanto visā testēšanas laikā. Ja motora ražotājs nenosaka īpašus motora darbības apstākļus vai attiecīgu turbopūtes gaisa dzesētāja izplūdes gaisa temperatūru, dzesētāja plūsmas ātrumu iestata pie maksimālās motora jaudas, lai iegūtu turbopūtes gaisa dzesētāja izplūdes gaisa temperatūru, kas atspoguļo ekspluatāciju; |
| --- | --- |

ii)

ražotāja norādītajos motora darbības apstākļos paredz tādu turbopūtes gaisa dzesētāja plūsmas ātrumu, lai nodrošinātu gaisa temperatūru ± 5°C robežās no ražotāja paredzētās vērtības aiz uzpūtes gaisa dzesētāju izvada. Gaisa izplūdes temperatūru mēra ražotāja noteiktajā vietā. Šo dzeses šķidruma plūsmas ātruma iestatīšanas punktu izmanto visā testēšanas laikā. Ja motora ražotājs nenosaka īpašus motora darbības apstākļus vai attiecīgu turbopūtes gaisa dzesētāja izplūdes gaisa temperatūru, dzesētāja plūsmas ātrumu iestata pie maksimālās motora jaudas, lai iegūtu turbopūtes gaisa dzesētāja izplūdes gaisa temperatūru, kas atspoguļo ekspluatāciju;

| iii) | ja motora ražotājs attiecībā uz turbopūtes gaisa dzeses sistēmu nodrošina spiediena krituma ierobežojumus, nodrošina, lai spiediena kritums turbopūtes gaisa dzeses sistēmā ražotāja norādītajos motora stāvokļos atbilst ražotāja norādītajiem ierobežojumiem. Spiediena kritumu mēra ražotāja norādītajās vietās. |
| --- | --- |

iii)

ja motora ražotājs attiecībā uz turbopūtes gaisa dzeses sistēmu nodrošina spiediena krituma ierobežojumus, nodrošina, lai spiediena kritums turbopūtes gaisa dzeses sistēmā ražotāja norādītajos motora stāvokļos atbilst ražotāja norādītajiem ierobežojumiem. Spiediena kritumu mēra ražotāja norādītajās vietās.

| b) | Mērķis ir nodrošināt tādus emisiju rezultātus, kas atspoguļo ekspluatāciju. Ja pamatots inženiertehniskais atzinums liecina par to, ka šajā iedaļā paredzēto specifikāciju dēļ notiktu testēšana, kas nav reprezentatīva (piem., ieplūdes gaisa pārmērīga atdzesēšana), reprezentatīvāku rezultātu iegūšanai var izmantot sarežģītākus uzpūtes gaisa spiediena krituma, dzesētāja temperatūras un plūsmas ātruma iestatīšanas punktus un pārbaudes. |
| --- | --- |

b)

Mērķis ir nodrošināt tādus emisiju rezultātus, kas atspoguļo ekspluatāciju. Ja pamatots inženiertehniskais atzinums liecina par to, ka šajā iedaļā paredzēto specifikāciju dēļ notiktu testēšana, kas nav reprezentatīva (piem., ieplūdes gaisa pārmērīga atdzesēšana), reprezentatīvāku rezultātu iegūšanai var izmantot sarežģītākus uzpūtes gaisa spiediena krituma, dzesētāja temperatūras un plūsmas ātruma iestatīšanas punktus un pārbaudes.

6.3.   Motora jauda

6.3.1.   Emisijas mērīšanas pamats

Īpatnējās emisijas mērījumu pamatā ir neregulēta jauda.

6.3.2.   Uzstādāmās papildiekārtas

Testa laikā papildiekārtas, kas nepieciešamas motora darbībai, uzstāda testa stendā atbilstīgi 7. pielikumā noteiktajām prasībām.

6.3.3.   Demontējamās papildiekārtas

Konkrētas papildiekārtas, kuras ir saistītas ar iekārtas darbību un kuras var uzstādīt motoram, testa veikšanas laikā noņem.

Ja papildiekārtas nav iespējams noņemt, var noteikt to patērēto jaudu bez slodzes un pieskaitīt izmērītajai motora jaudai (sk. piezīmi 7. pielikumā iekļautajā tabulā). Ja šī vērtība pārsniedz 3 % no maksimālās jaudas pie testa apgriezienu skaita, par testu atbildīgā iestāde var veikt pārbaudi. Papildiekārtu patērēto jaudu izmanto, lai pielāgotu iestatītās vērtības un aprēķinātu motora veikto darbu testa cikla laikā.

6.4.   Motora ieplūdes gaiss

6.4.1.   Ievads

Izmanto ieplūdes gaisa sistēmu, kas ir uzstādīta motorā, vai tādu ieplūdes gaisa sistēmu, kas atspoguļo tipisku ekspluatācijas konfigurāciju. Tā ietver turbopūtes gaisa dzesēšanas un izplūdes gāzu recirkulācijas sistēmas.

6.4.2.   Ierobežojumi attiecībā uz ieplūdes gaisu

Motora gaisa ieplūdes sistēmu vai testa laboratorijas sistēmu izmanto, rādot gaisa ieplūdes ierobežojumu ± 300 Pa robežās no ražotāja norādītās maksimālās vērtības tīra gaisa tīrītājam pie nomināla apgriezienu skaita un pilnas slodzes. Ierobežojuma statisko diferenciālo spiedienu mēra ražotāja noteiktajā vietā, kā arī viņa norādītajos apgriezienu un griezes momenta iestatīšanas punktos. Ja ražotājs nenosaka vietu, šo spiedienu mēra aiz jebkura turbokompresora vai izplūdes gāzu recirkulācijas sistēmas savienojuma ar ieplūdes gaisa sistēmu. Ja ražotājs nenorāda apgriezienu un griezes momenta punktus, šo spiedienu mēra brīdī, kad motors ģenerē maksimālo jaudu.

6.5.   Motora izplūdes sistēma

Izmanto izplūdes gāzu sistēmu, kas ir uzstādīta motorā, vai tādu izplūdes gāzu sistēmu, kas atspoguļo tipisku ekspluatācijas konfigurāciju. Izplūdes sistēmas ierobežojumus attiecībā uz pēcapstrādes ierīcēm nosaka ražotājs saskaņā ar pēcapstrādes nosacījumu (piem., nogatavināšanas/novecošanās un reģenerācijas/ielādes līmenis). Izplūdes gāzu sistēma atbilst izplūdes gāzu paraugu ņemšanas prasībām, kas paredzētas 9.3. punktā. Motora izplūdes gāzu sistēmu vai testa laboratorijas sistēmu izmanto, rādot statisko izplūdes gāzu pretspiedienu 80–100 % robežās no maksimālā izplūdes gāzu ierobežojuma pie ražotāja norādītajiem motora apgriezieniem un griezes momenta. Ja maksimālais ierobežojums ir 5 kPa vai mazāks, iestatīšanas punkts nedrīkst būt vairāk kā par 1,0 kPa mazāks nekā maksimālā vērtība. Ja ražotājs nenorāda apgriezienu skaita un griezes momenta punktus, šo spiedienu mēra brīdī, kad motors ģenerē maksimālo jaudu.

6.6.   Motors ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu

Ja motors aprīkots ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu, izplūdes caurules diametrs ir tāds pats kā lietošanā vai atbilstīgs ražotāja norādītajam, t. i., 4 caurules diametri augšpus izplešanās sekcijas sākuma, kur atrodas pēcapstrādes iekārta. Attālums no izplūdes gāzu kolektora atloka vai turbokompresora izejas uz izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu ir tāds pats kā transportlīdzekļa konfigurācijā vai ražotāja norādītajās attāluma specifikācijās. Izplūdes gāzu pretspiediens vai ierobežojums atbilst tādiem pašiem kritērijiem, kā minēts iepriekš, un tos var iestatīt ar vārsta palīdzību. Maketa testos un motora kartēšanā pēcapstrādes trauku var noņemt un aizstāt ar līdzvērtīgu trauku, kurā ir neaktīvs katalizatora nesējs.

Emisijas, ko mēra testa ciklā, ir raksturīgas ekspluatācijas emisijām. Ja motors aprīkots ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu, kam nepieciešams patērēt reaģentu, visos testos izmantojamo reaģentu norāda ražotājs.

Motoriem, kas aprīkoti ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmām, kurām periodiski notiek reģenerācija, kā aprakstīts 6.6.2. punktā, emisijas rezultātus regulē, lai ņemtu vērā reģenerāciju. Šādā gadījumā vidējā emisija ir atkarīga no reģenerācijas biežuma, kas izteikta tādu testu daļās, kuru laikā notiek reģenerācija. Saskaņā ar 6.6.1. punktu izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmām, kam periodiski notiek reģenerācija, nav jāpiemēro īpaša testa procedūra.

6.6.1.   Nepārtraukta reģenerācija

Attiecībā uz izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu, kuras pamatā ir pastāvīgs emisiju reģenerācijas process, emisijas mēra pēcapstrādes sistēmā, kas ir stabilizēta, radot atkārtojamas emisijas. Reģenerācijas process notiek vismaz reizi NRTC karstās palaides testa vai pakāpeniskā modālā cikla (RMC) testa laikā, un ražotājam jāziņo par apstākļiem, kādos parasti notiek reģenerācija (kvēpu slodze, temperatūra, izplūdes gāzu pretspiediens utt.). Lai uzskatāmi parādītu, ka reģenerācijas process ir nepārtraukts, veic vismaz trīs NRTC karstās palaides testus vai pakāpeniskā modālā cikla (RMC) testus. NRTC karstās palaides testa gadījumā motoru iesilda saskaņā ar 7.8.2.1. punktu, to tur siltumā saskaņā ar 7.4.2. punktu un veic pirmo NRTC karstās palaides testu. Turpmākos NRTC karstās palaides testus sāk pēc impregnēšanas saskaņā ar 7.4.2. punktu. Testu laikā reģistrē izplūdes gāzu temperatūru un spiedienu (temperatūru pirms un pēc pēcapstrādes sistēmas, izplūdes gāzu pretspiedienu utt.). Pēcapstrādes sistēmu uzskata par apmierinošu, ja testa laikā pienācīgi ilgā laikā iestājas ražotāja noteiktie apstākļi un ja emisiju rezultātu diapazons nepārsniedz ± 25 % vai 0,005 g/kWh, atkarībā no tā, kura vērtība ir lielāka. Ja izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmai ir drošības režīms, kas pārslēdzas uz periodiskas reģenerācijas režīmu, to pārbauda atbilstīgi 6.6.2. punktam. Šādā īpašā gadījumā piemērojamos emisijas robežlielumus var pārsniegt un to svērumu neveic.

6.6.2.   Periodiska reģenerācija

Šī prasība attiecas tikai uz motoriem, kuri ir aprīkoti ar emisiju kontrolierīcēm, kas periodiski tiek reģenerētas. Šo procedūru nevar piemērot motoriem, kuri darbojas diskrētā režīma ciklā.

Emisijas mēra vismaz trīs NRTC karstās palaides testos vai pakāpeniskā modālā cikla (RMC) testos, vienā testā — ar reģenerāciju stabilizētā pēcapstrādes sistēmā, bet divos — bez tās. Reģenerācijas process notiek vismaz reizi NRTC vai RMC testa laikā. Ja reģenerācijas ilgums pārsniedz viena NRTC vai RMC testa laiku, veic secīgus NRTC un RMC testus un turpina mērīt emisijas, neizslēdzot motoru pirms reģenerācijas pabeigšanas, un aprēķina testu vidējo rādītāju. Ja reģenerāciju pabeidz kāda testa laikā, testu turpina visā tam paredzētajā laikā. Motors var būt aprīkots ar slēdzi, kas var neļaut vai ļaut notikt reģenerācijas procesam, ja vien šāda darbība neietekmē sākotnējo motora kalibrēšanu.

Ražotājs ziņo par normālu apstākļu parametriem, kādos notiek reģenerācijas process (kvēpu slodze, temperatūra, izplūdes gāzu pretspiediens utt.). Ražotājs arī norāda reģenerācijas biežumu kā to testu skaitu, kuros notiek reģenerācija. Par precīzu šāda biežuma noteikšanas procedūru vienojas ar tipa apstiprinātāju iestādi, balstoties uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu.

Ražotājs reģenerācijas testam nodrošina pēcapstrādes sistēmu, kas ir uzlādēta. Reģenerācija nedrīkst notikt motora sagatavošanas posmā. Ražotājs pēc izvēles var veikt secīgus NRTC karstās palaides vai RMC testus līdz brīdim, kad ir uzlādēta pēcapstrādes sistēma. Emisiju mērījumi nav jāveic visos testos.

Vidējās emisijas starp reģenerācijas posmiem nosaka, izmantojot vidējo aritmētisko lielumu no vairākiem aptuveni vienādā attālumā veiktiem NRTC karstās palaides vai RMC testiem. Veic vismaz vienu NRTC karstās palaides vai RMC testu pēc iespējas īsi pirms reģenerācijas testa un vienu karstās palaides NRTC vai RMC testu tieši pēc reģenerācijas testa.

Reģenerācijas testa laikā reģistrē visus nepieciešamos datus reģenerācijas noteikšanai (CO vai NOx emisijas, temperatūru pirms un pēc pēcapstrādes sistēmas, izplūdes gāzu pretspiedienu utt.). Reģenerācijas procesa laikā var pārsniegt piemērojamos emisijas robežlielumus. Testa procedūras shēma parādīta 6.1. attēlā.

6.1.   attēls

Periodiskas reģenerācijas ar n mērījumu skaitu un reģenerācijas laikā veiktu nr mērījumu skaitu shēma

Image

Vidējo īpatnējo emisiju līmeņa svērumu saistībā ar karsto palaidiFormula (g/kWh) veic šādi (sk. 6.1. attēlu):

| | (6-3) |
| --- | --- |

Formula

(6-3)

kur:

| n | = | to testu skaits, kuros nenotiek reģenerācija; |
| --- | --- | --- |
| nr | = | to testu skaits, kuros reģenerācija notiek (vismaz viens tests); |
| | = | vidējā īpatnējā emisija no testa, kurā nenotiek reģenerācija, (g/kWh); |
| | = | vidējā īpatnējā emisija no testa, kurā notiek reģenerācija, (g/kWh). |

n

=

to testu skaits, kuros nenotiek reģenerācija;

nr

=

to testu skaits, kuros reģenerācija notiek (vismaz viens tests);

Formula

=

vidējā īpatnējā emisija no testa, kurā nenotiek reģenerācija, (g/kWh);

Formula

=

vidējā īpatnējā emisija no testa, kurā notiek reģenerācija, (g/kWh).

Pēc ražotāja izvēles un balstoties uz pamatotu inženiertehnisko analīzi, reģenerācijas pielāgošanas koeficientu k
  r, kas atspoguļo vidējo emisijas līmeni, var aprēķināt šādi, reizinot vai saskaitot.

| | Reizinot:








  (augšupējas pielāgošanas koeficients) | (6-4a) |
| --- | --- | --- |
| (lejupējas pielāgošanas koeficients) | (6-4b) |

Reizinot:

Formula

(6-4a)

Formula

(6-4b)

| | Saskaitot:








  (augšupējas pielāgošanas koeficients) | (6-5) |
| --- | --- | --- |
| (lejupējas pielāgošanas koeficients) | (6-6) |

Saskaitot:

Formula

(6-5)

Formula

(6-6)

Augšupējas pielāgošanas koeficientus reizina vai saskaita ar izmērītajiem emisiju līmeņiem attiecībā uz visiem testiem, kuros nenotiek reģenerācija. Lejupējas pielāgošanas koeficientus reizina vai saskaita ar izmērītajiem emisiju līmeņiem attiecībā uz visiem testiem, kuros notiek reģenerācija. Reģenerācijas notikšanu nosaka visas testēšanas laikā viegli pamanāmā veidā. Ja reģenerācija netiek noteikta, piemēro augšupējas pielāgošanas koeficientu.

Atsaucoties uz 4.B pielikuma A.7. un A.8. papildinājumu par īpatnējo emisiju aprēķināšanu, reģenerācijas pielāgošanas koeficientu:

| a) | piemēro svērta NRTC testa un RMC testu rezultātiem; |
| --- | --- |

a)

piemēro svērta NRTC testa un RMC testu rezultātiem;

| b) | drīkst piemērot pakāpeniskam modālajam ciklam un aukstam NRTC, ja cikla laikā notikusi reģenerācija; |
| --- | --- |

b)

drīkst piemērot pakāpeniskam modālajam ciklam un aukstam NRTC, ja cikla laikā notikusi reģenerācija;

| c) | drīkst attiecināt uz citiem tās pašas motoru saimes locekļiem; |
| --- | --- |

c)

drīkst attiecināt uz citiem tās pašas motoru saimes locekļiem;

| d) | drīkst attiecināt uz citām motoru saimēm, kurās izmanto tādu pašu pēcapstrādes sistēmu, kuru iepriekš apstiprinājusi tipa apstiprināšanas iestāde, pamatojoties uz ražotāja sniegtiem tehniskiem pierādījumiem par līdzīgām emisijām. |
| --- | --- |

d)

drīkst attiecināt uz citām motoru saimēm, kurās izmanto tādu pašu pēcapstrādes sistēmu, kuru iepriekš apstiprinājusi tipa apstiprināšanas iestāde, pamatojoties uz ražotāja sniegtiem tehniskiem pierādījumiem par līdzīgām emisijām.

Izskata šādas iespējas.

| a) | Ražotājs var pieņemt lēmumu izlaist pielāgošanas koeficientus attiecībā uz vienu vai vairākām tā motoru saimēm (vai konfigurācijām), jo reģenerācijas ietekme ir neliela vai ir grūti noteikt, kad notiek reģenerācija. Šajos gadījumos pielāgošanas koeficientus neizmanto, un ražotājs ir atbildīgs par atbilstības nodrošināšanu emisiju robežlielumiem attiecībā uz visiem testiem, neraugoties uz to, vai reģenerācija notiek. |
| --- | --- |

a)

Ražotājs var pieņemt lēmumu izlaist pielāgošanas koeficientus attiecībā uz vienu vai vairākām tā motoru saimēm (vai konfigurācijām), jo reģenerācijas ietekme ir neliela vai ir grūti noteikt, kad notiek reģenerācija. Šajos gadījumos pielāgošanas koeficientus neizmanto, un ražotājs ir atbildīgs par atbilstības nodrošināšanu emisiju robežlielumiem attiecībā uz visiem testiem, neraugoties uz to, vai reģenerācija notiek.

| b) | Pēc ražotāja pieprasījuma tipa apstiprinātāja vai sertifikācijas iestāde drīkst ņemt vērā reģenerācijas notikumus citādi, nekā ir noteikts a) apakšpunktā. Tomēr šī iespēja attiecas tikai uz ļoti neregulāriem notikumiem, kurus nav iespējams praktiski risināt, izmantojot a) apakšpunktā aprakstītos pielāgošanas koeficientus. |
| --- | --- |

b)

Pēc ražotāja pieprasījuma tipa apstiprinātāja vai sertifikācijas iestāde drīkst ņemt vērā reģenerācijas notikumus citādi, nekā ir noteikts a) apakšpunktā. Tomēr šī iespēja attiecas tikai uz ļoti neregulāriem notikumiem, kurus nav iespējams praktiski risināt, izmantojot a) apakšpunktā aprakstītos pielāgošanas koeficientus.

6.7.   Dzeses sistēma

Izmanto ražotāja ieteiktu motora dzeses sistēmu ar pietiekamu jaudu motora ar tā ieplūdes gaisa, eļļas, dzesētāja, kā arī bloku un galviņu temperatūrām noturēšanai normālā darbības temperatūrā. Drīkst izmantot laboratorijas papildu dzesētājus un ventilatorus.

6.8.   Smēreļļa

Ražotājs norāda smēreļļu, un tā ir raksturīga tirgū pieejama smēreļļa; reģistrē testā izmantotās smēreļļas specifikācijas un iesniedz kopā ar testa rezultātiem.

6.9.   Standartdegvielas specifikācija

Standartdegvielas specifikācijas sniegtas 6. pielikuma 3. tabulā.

Degvielas temperatūra atbilst ražotāja ieteikumam. Degvielas temperatūru mēra degvielas iesmidzināšanas sūkņa atverē vai atbilstīgi ražotāja norādījumiem un reģistrē mērījumu vietu.

6.10.   Kartera emisijas

Kartera emisijas nedrīkst novadīt tieši apkārtējā vidē, izņemot šādos gadījumos: motori, kas aprīkoti ar turbokompresoriem, sūkņiem, ventilatoriem vai mehāniskajiem kompresoriem gaisa iesūkšanai, drīkst novadīt kartera emisijas apkārtējā atmosfērā, ja kartera emisijas visos emisijas testos tiek apvienotas ar izplūdes gāzu emisijām (fiziski vai matemātiski). Ražotāji, kuri izmanto šo izņēmumu, uzstāda motorus tā, lai visas kartera emisijas varētu novadīt emisiju paraugu ņemšanas sistēmā. Šā punkta vajadzībām, ja kartera emisijas visu ekspluatācijas laiku tiek novadītas izplūdes sistēmā augšpus izplūdes gāzu pēcapstrādei, neuzskata, ka tās tiek novadītas tieši apkārtējā atmosfērā.

Atklātas kartera emisijas izplūdes sistēmā emisiju mērīšanai novada šādi:

| a) | cauruļu materiālam ir gludas sieniņas, to materiāls vada elektrību un nereaģē ar kartera gāzēm; cauruļu garumu pēc iespējas samazina; |
| --- | --- |

a)

cauruļu materiālam ir gludas sieniņas, to materiāls vada elektrību un nereaģē ar kartera gāzēm; cauruļu garumu pēc iespējas samazina;

| b) | laboratorijas kartera caurulēm ir pēc iespējas mazāks izliekumu skaits, bet vajadzīgo izliekumu rādiuss ir pēc iespējas lielāks; |
| --- | --- |

b)

laboratorijas kartera caurulēm ir pēc iespējas mazāks izliekumu skaits, bet vajadzīgo izliekumu rādiuss ir pēc iespējas lielāks;

| c) | laboratorijas kartera izplūdes caurules atbilst motora ražotāja specifikācijām attiecībā uz kartera gāzu pretspiedienu; |
| --- | --- |

c)

laboratorijas kartera izplūdes caurules atbilst motora ražotāja specifikācijām attiecībā uz kartera gāzu pretspiedienu;

| d) | kartera izplūdes gāzu caurules iesniedzas neapstrādātās izplūdes gāzēs lejpus jebkurai pēcapstrādes sistēmai, lejpus visiem uzstādītajiem izplūdes sistēmas ierobežojumiem un pietiekami tālu augšpus jebkurām paraugu ņemšanas zondēm, lai pirms paraugu ņemšanas nodrošinātu pilnīgu kartera gāzu sajaukšanos ar motora izplūdes gāzēm. Kartera izplūdes gāzu caurule iesniedzas izplūdes gāzu brīvajā plūsmā, lai novērstu robežslāņa efektus un veicinātu sajaukšanos. Kartera izplūdes gāzu caurules izeja var būt vērsta jebkurā virzienā attiecībā pret neapstrādāto izplūdes gāzu plūsmu. |
| --- | --- |

d)

kartera izplūdes gāzu caurules iesniedzas neapstrādātās izplūdes gāzēs lejpus jebkurai pēcapstrādes sistēmai, lejpus visiem uzstādītajiem izplūdes sistēmas ierobežojumiem un pietiekami tālu augšpus jebkurām paraugu ņemšanas zondēm, lai pirms paraugu ņemšanas nodrošinātu pilnīgu kartera gāzu sajaukšanos ar motora izplūdes gāzēm. Kartera izplūdes gāzu caurule iesniedzas izplūdes gāzu brīvajā plūsmā, lai novērstu robežslāņa efektus un veicinātu sajaukšanos. Kartera izplūdes gāzu caurules izeja var būt vērsta jebkurā virzienā attiecībā pret neapstrādāto izplūdes gāzu plūsmu.

7.   TESTA PROCEDŪRAS

7.1.   Ievads

Šajā punktā ir aprakstīta īpatnējo gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju noteikšana attiecībā uz testējamajiem motoriem. Testa motors ir atskaites motora konfigurācija motoru saimei, kā norādīts 5.2. punktā.

Laboratorijas emisiju testu veido emisiju un citu parametru mērījumu veikšana šajā pielikumā norādītajiem testa cikliem. Šajā 4.B pielikumā ir aplūkoti šādi aspekti:

| a) | laboratorijas konfigurācijas īpatnējo emisiju mērījumu veikšanai (7.2. punkts); |
| --- | --- |

a)

laboratorijas konfigurācijas īpatnējo emisiju mērījumu veikšanai (7.2. punkts);

| b) | pirmstesta un pēctesta verifikācijas procedūras (7.3. punkts); |
| --- | --- |

b)

pirmstesta un pēctesta verifikācijas procedūras (7.3. punkts);

| c) | testa cikli (7.4. punkts); |
| --- | --- |

c)

testa cikli (7.4. punkts);

| d) | vispārējā testa secība (7.5. punkts); |
| --- | --- |

d)

vispārējā testa secība (7.5. punkts);

| e) | motora kartēšana (7.6. punkts); |
| --- | --- |

e)

motora kartēšana (7.6. punkts);

| f) | testa ciklu ģenerēšana (7.7. punkts); |
| --- | --- |

f)

testa ciklu ģenerēšana (7.7. punkts);

| g) | īpaša testa cikla izpildes procedūra (7.8. punkts). |
| --- | --- |

g)

īpaša testa cikla izpildes procedūra (7.8. punkts).

7.2.   Emisijas mērījumu princips

Lai izmērītu īpatnējās emisijas, motoru vajadzības gadījumā darbina atbilstīgi 7.4. punktā definētajiem testa cikliem. Lai izmērītu īpatnējās emisijas, ir jānosaka piesārņotāju masa izplūdes gāzēs (t. i., HC, NMHC, CO, NOx un PM), kā arī motora veiktais darbs.

7.2.1.   Sastāvdaļas masa

Katras sastāvdaļas kopējo masu nosaka piemērojamā testa ciklā, izmantojot turpmāk norādītās metodes.

7.2.1.1.   Nepārtraukta paraugu ņemšana

Ņemot paraugus nepārtraukti, tiek nepārtraukti mērīta sastāvdaļas koncentrācija neapstrādātās vai atšķaidītās izplūdes gāzēs. Šo koncentrāciju reizina ar (neapstrādāto vai atšķaidīto) izplūdes gāzu nepārtrauktās plūsmas ātrumu emisiju paraugu ņemšanas vietā, lai noteiktu sastāvdaļas plūsmas ātrumu. Sastāvdaļas emisijas testa intervālā nepārtraukti summē. Iegūtā summa ir emitētās sastāvdaļas kopējā masa.

7.2.1.2.   Paraugu ņemšana pa partijām

Ņemot paraugus pa partijām, nepārtraukti tiek iegūts un vēlāku mērījumu veikšanai uzglabāts neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu paraugs. Iegūtaais paraugs ir proporcionāls neapstrādāto vai atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas ātrumam. Piemērs paraugu ņemšanai pa partijām ir atšķaidītu gāzveida emisiju vākšana maisā un PM vākšana, izmantojot filtru. Principā emisiju aprēķina metodi piemēro šādi: ņemtā parauga partijas koncentrāciju reizina ar kopējo masu vai masas plūsmu (neapstrādātu vai atšķaidītu), no kuras tas testa ciklā ir ņemts. Reizinājums ir sastāvdaļas emisiju kopējā masa jeb masas plūsma. Lai aprēķinātu PM koncentrāciju, uz filtra nogulsnējušās PM no proporcionāli ņemta izplūdes gāzu parauga izdala ar filtrēto izplūdes gāzu daudzumu.

7.2.1.3.   Kombinētā paraugu ņemšana

Ir atļauta jebkāda nepārtrauktas paraugu ņemšanas un paraugu ņemšanas pa partijām kombinācija (piem., PM ar paraugu ņemšanu pa partijām un gāzveida emisijas ar nepārtrauktu paraugu ņemšanu).

Turpmākajā tekstā redzamais attēls atspoguļo divus emisiju mērīšanas testa procedūru aspektus: aprīkojums ar paraugu ņemšanas vadiem neapstrādātas un atšķaidītas izplūdes gāzes gadījumā un operācijas, kas vajadzīgas, lai aprēķinātu piesārņotāju emisijas vienmērīgas kustības testa un īslaicīgos testa ciklos (7.1. attēls).

7.1.   attēls

Testa procedūras emisiju mērījumiem

Image

Piezīme par 7.1. attēlu. Termins “daļējas plūsmas PM paraugu ņemšana” ietver daļējas plūsmas atšķaidīšanu, lai iegūtu tikai neapstrādātas izplūdes gāzes ar nemainīgu vai mainīgu atšķaidījuma pakāpi.

7.2.2.   Darba noteikšana

Darbu testa ciklā nosaka, sinhroni reizinot apgriezienu skaitu un bremžu griezes momentu, lai aprēķinātu momentānās vērtības motora bremžu jaudai. Motora bremžu jaudu integrē testa ciklā, lai noteiktu kopējo darbu.

7.3.   Verificēšana un kalibrēšana

7.3.1.   Pirmstesta procedūras

7.3.1.1.   Iepriekšēja sagatavošana

Lai nodrošinātu stabilus apstākļus, veic iepriekšēju paraugu ņemšanas sistēmas un motora sagatavošanu pirms testa secības sākšanas, kā norādīts 7.3. un 7.4. punktā. Iepriekšēja sagatavošana motora atdzesēšanai, ņemot vērā aukstās palaides īslaicīgo testu, ir īpaši norādīta 7.4.2. punktā.

7.3.1.2.   HC piesārņojuma verificēšana

Ja tiek pieļauta iespēja, ka pastāv būtisks izplūdes gāzu mērījumu sistēmas HC piesārņojums, to var pārbaudīt ar nulles gāzi un nepilnību koriģēt. Ja mērījumu sistēmas piesārņojuma apmērs un fona HC sistēma ir jāpārbauda, to paveic 8 stundās pēc katra testa cikla sākšanas. Vērtības reģistrē vēlāku korekciju veikšanai. Pirms šīs pārbaudes ir jāveic noplūdes pārbaude un jākalibrē FID analizators.

7.3.1.3.   Mēriekārtu sagatavošana paraugu ņemšanai

Pirms emisijas paraugu ņemšanas veic šādus pasākumus:

| a) | 8 stundās pirms emisijas paraugu ņemšanas saskaņā ar 8.1.8.7. punktu veic noplūdes pārbaudes; |
| --- | --- |

a)

8 stundās pirms emisijas paraugu ņemšanas saskaņā ar 8.1.8.7. punktu veic noplūdes pārbaudes;

| b) | attiecībā uz paraugu ņemšanu pa partijām pievieno tukšu datu nesēju, piemēram, evakuētās somas vai taras svara filturs; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz paraugu ņemšanu pa partijām pievieno tukšu datu nesēju, piemēram, evakuētās somas vai taras svara filturs;

| c) | visus mērinstrumentus iedarbina saskaņā ar instrumenta ražotāja instrukcijām un pamatotu inženiertehnisko atzinumu; |
| --- | --- |

c)

visus mērinstrumentus iedarbina saskaņā ar instrumenta ražotāja instrukcijām un pamatotu inženiertehnisko atzinumu;

| d) | ieslēdz atšķaidīšanas sistēmas, paraugu ņemšanas sūkņus, dzesētājventilatorus un datu apkopošanas sistēmas; |
| --- | --- |

d)

ieslēdz atšķaidīšanas sistēmas, paraugu ņemšanas sūkņus, dzesētājventilatorus un datu apkopošanas sistēmas;

| e) | ja vajadzīgs, parauga plūsmas ātrumu noregulē vēlamajā līmenī, izmantojot apvada plūsmu; |
| --- | --- |

e)

ja vajadzīgs, parauga plūsmas ātrumu noregulē vēlamajā līmenī, izmantojot apvada plūsmu;

| f) | paraugu ņemšanas sistēmas siltummaiņus iepriekš uzsilda vai atdzesē, lai testējot to temperatūras diapazons atbilstu darba temperatūrai; |
| --- | --- |

f)

paraugu ņemšanas sistēmas siltummaiņus iepriekš uzsilda vai atdzesē, lai testējot to temperatūras diapazons atbilstu darba temperatūrai;

| g) | uzkarsētiem vai atdzesētiem komponentiem, piemēram, izplūdes gāzu parauga vadiem, filtriem, dzesētājiem un sūkņiem, ļauj nostabilizēties darba temperatūras diapazonā; |
| --- | --- |

g)

uzkarsētiem vai atdzesētiem komponentiem, piemēram, izplūdes gāzu parauga vadiem, filtriem, dzesētājiem un sūkņiem, ļauj nostabilizēties darba temperatūras diapazonā;

| h) | izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēmas plūsmu ieslēdz vismaz 10 minūtes pirms secīgas testēšanas; |
| --- | --- |

h)

izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēmas plūsmu ieslēdz vismaz 10 minūtes pirms secīgas testēšanas;

| i) | gāzes analizatoru kalibrēšanu un nepārtraukta darba analizatoru iestatīšanu nulles stāvoklī veic saskaņā ar 7.3.1.4. punktā paredzēto procedūru; |
| --- | --- |

i)

gāzes analizatoru kalibrēšanu un nepārtraukta darba analizatoru iestatīšanu nulles stāvoklī veic saskaņā ar 7.3.1.4. punktā paredzēto procedūru;

| j) | visas elektroniskās integrēšanas ierīces pirms jebkura testēšanas intervāla sākuma iestata vai atiestata nulles stāvoklī. |
| --- | --- |

j)

visas elektroniskās integrēšanas ierīces pirms jebkura testēšanas intervāla sākuma iestata vai atiestata nulles stāvoklī.

7.3.1.4.   Gāzes analizatoru kalibrēšana

Izvēlas pienācīgus gāzes analizatoru diapazonus. Ir atļauts izmantot emisiju analizatorus ar automātisku vai manuālu diapazonu pārslēgšanas funkciju. Pakāpeniskā modālā vai NRTC testa laikā un gāzveida emisiju paraugu ņemšanas laikā katra režīma beigās attiecībā uz diskrētā režīma testēšanu emisiju analizatoru diapazonu nedrīkst pārslēgt. Testa cikla laikā nedrīkst pārslēgt arī analizatora analogā darba pastiprinātāja(-u) iestatījumus.

Visus nepārtraukta darba analizatorus iestata uz nulli un normalizē, izmantojot starptautiski reģistrējamas gāzes, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām. FID analizatorus oglekļa skaita bāzei iestata uz vērtību 1 (C1).

7.3.1.5.   PM filtra iepriekšēja sagatavošana un taras svēršana

PM filtra iepriekšējas sagatavošanas un taras svēršanas procedūras veic saskaņā ar 8.2.3. punktu.

7.3.2.   Pēctesta procedūras

Pēc tam, kad ir pabeigta emisijas paraugu ņemšana, veic turpmāk aprakstītos pasākumus.

7.3.2.1.   Proporcionālās paraugu ņemšanas pārbaude

Jebkuram proporcionālam partijas paraugam, piemēram, maisā savāktam paraugam vai PM paraugam, pārbauda, vai ir nodrošināta 8.2.1. punktā prasītā proporcionāla parauga ņemšana. Attiecībā uz viena filtra metodi un diskrētā režīma vienmērīgas kustības testa ciklu aprēķina faktisko PM svēruma koeficientu. Paraugi, kuri neatbilst 8.2.1. punkta prasībām, nav derīgi.

7.3.2.2.   PM pēcapstrāde pēc testa un svēršana

Izmantotos PM paraugu filtrus ievieto tvertnē ar vāku vai hermētisku aizdari vai aizver filtra turētājus, lai pasargātu paraugu filtrus no piesārņojuma ar apkārtējā vidē esošajām vielām. Šādi aizsargāti izmantotie filtri ir jānogādā atpakaļ PM filtru apstrādes kamerā vai telpā. Tad PM filtrus apstrādā un sver atbilstīgi 8.2.4. punktam (PM filtru pēcapstrādes un kopējās svēršanas procedūras).

7.3.2.3.   Gāzveida paraugu partijas analīze

Tiklīdz iespējams, veic šādus pasākumus:

| a) | visus gāzes paraugu partiju analizatorus iestata uz nulli un normalizē ne vēlāk kā 30 minūtēs pēc testa cikla pabeigšanas vai, ja iespējams, impregnēšanas perioda laikā, lai pārbaudītu, vai gāzveida emisiju analizatori joprojām ir stabili; |
| --- | --- |

a)

visus gāzes paraugu partiju analizatorus iestata uz nulli un normalizē ne vēlāk kā 30 minūtēs pēc testa cikla pabeigšanas vai, ja iespējams, impregnēšanas perioda laikā, lai pārbaudītu, vai gāzveida emisiju analizatori joprojām ir stabili;

| b) | visas tradicionālās gāzveida paraugu partijas analizē ne vēlāk kā 30 minūtēs pēc karstās palaides testa cikla pabeigšanas vai impregnēšanas perioda laikā; |
| --- | --- |

b)

visas tradicionālās gāzveida paraugu partijas analizē ne vēlāk kā 30 minūtēs pēc karstās palaides testa cikla pabeigšanas vai impregnēšanas perioda laikā;

| c) | fona paraugus analizē ne vēlāk kā 60 minūtēs pēc tam, kad pabeigts karstās palaides tests. |
| --- | --- |

c)

fona paraugus analizē ne vēlāk kā 60 minūtēs pēc tam, kad pabeigts karstās palaides tests.

7.3.2.4.   Svārstību pārbaude

Pēc izplūdes gāzu daudzuma noteikšanas veic šādu svārstību pārbaudi:

| a) | attiecībā uz paraugu partiju un nepārtraukta darba gāzes analizatoriem pēc nulles gāzes stabilizēšanas analizatorā reģistrē vidējo analizatora vērtību; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai no analizatora iztīrītu jebkādu parauga gāzi, kā arī papildu laiks, lai ņemtu vērā analizatora reakciju; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz paraugu partiju un nepārtraukta darba gāzes analizatoriem pēc nulles gāzes stabilizēšanas analizatorā reģistrē vidējo analizatora vērtību; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai no analizatora iztīrītu jebkādu parauga gāzi, kā arī papildu laiks, lai ņemtu vērā analizatora reakciju;

| b) | pēc standartgāzes stabilizācijas analizatorā reģistrē vidējo analizatora vērtību; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai no analizatora iztīrītu jebkādu parauga gāzi, kā arī papildu laiks, lai ņemtu vērā analizatora reakciju; |
| --- | --- |

b)

pēc standartgāzes stabilizācijas analizatorā reģistrē vidējo analizatora vērtību; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai no analizatora iztīrītu jebkādu parauga gāzi, kā arī papildu laiks, lai ņemtu vērā analizatora reakciju;

| c) | šos datus izmanto, lai apstiprinātu un labotu svārstības, kā aprakstīts 8.2.2. punktā. |
| --- | --- |

c)

šos datus izmanto, lai apstiprinātu un labotu svārstības, kā aprakstīts 8.2.2. punktā.

7.4.   Testēšanas cikli

Piemēro šādus darba ciklus:

| a) | motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu — 8 režīmu testa ciklu vai atbilstīgu pakāpenisku modālo ciklu, kā arī īslaicīgu ciklu NRTC, kā norādīts 5. pielikumā; |
| --- | --- |

a)

motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu — 8 režīmu testa ciklu vai atbilstīgu pakāpenisku modālo ciklu, kā arī īslaicīgu ciklu NRTC, kā norādīts 5. pielikumā;

| b) | pastāvīga ātruma motoriem — 5 režīmu testa ciklu vai atbilstīgu pakāpenisku modālo ciklu, kā norādīts 5. pielikumā. |
| --- | --- |

b)

pastāvīga ātruma motoriem — 5 režīmu testa ciklu vai atbilstīgu pakāpenisku modālo ciklu, kā norādīts 5. pielikumā.

7.4.1.   Vienmērīgas kustības testa cikli

Vienmērīgas kustības testa cikli ir norādīti 5. pielikumā kā diskrēto režīmu (darbības punktu) saraksts, kurā katram darbības punktam ir viena apgriezienu vērtība un viena griezes momenta vērtība. Vienmērīgas kustības testa ciklu mēra, izmantojot iesildītu motoru, kas darbojas, atbilstīgi ražotāja specifikācijām. Vienmērīgas kustības testa ciklu var īstenot kā diskrētā režīma ciklu vai pakāpenisku modālo ciklu, kā paskaidrots turpmākajos punktos.

7.4.1.1.   Vienmērīgas kustības diskrētā režīma testa cikli

Vienmērīgas kustības diskrēto 8 režīmu testa ciklu veido astoņi apgriezienu un slodzes režīmi (ar attiecīgo svēruma koeficientu katram režīmam), kuri aptver motoru ar mainīgu apgriezienu skaitu tipisko darbības diapazonu. Cikls ir parādīts 5. pielikumā.

Vienmērīgas kustības diskrēto 5 režīmu pastāvīga ātruma testa ciklu veido 5 slodzes režīmi (ar attiecīgo svēruma koeficientu katram režīmam) — visi pie nominālajiem apgriezieniem, aptverot pastāvīgā ātruma motoru tipisko darbības diapazonu. Cikls ir parādīts 5. pielikumā.

7.4.1.2.   Vienmērīgi pakāpeniski testa cikli

Pakāpeniskie modālie testa cikli (RMC) ir karstās darbības cikli, kuru laikā emisiju mērīšanu sāk pēc motora iedarbināšanas, iesildīšanas un darbības sākšanas, kā norādīts 7.8.2.1. punktā. RMC testa cikla laikā motoru nepārtraukti regulē testa gultnes kontroles vienība. RMC testa laikā tādā pašā veidā kā īslaicīgajā ciklā nepārtraukti mēra gāzveida un daļiņveida emisijas un ņem to paraugus.

5 režīmu testa cikla gadījumā RMC veido tādi paši režīmi identiskā secībā kā atbilstīgajā diskrētā režīma vienmērīgas kustības testa ciklā. RMC attiecībā uz 8 režīmu testa ciklu ir par vienu režīmu vairāk (sadalījuma brīvgaitas režīms), un režīmu secība nav identiska ar atbilstīgo vienmērīgas kustības diskrētā režīma ciklu, lai nepieļautu ārkārtējas izmaiņas pēcapstrādes temperatūrā. Izvēlas tādu režīmu ilgumu, kas ir līdzvērtīgs atbilstīgajam diskrētā režīma vienmērīgas kustības testa cikla svēruma koeficientiem. Motora apgriezienu skaita un slodzes maiņa, pārejot no viena režīma uz nākamo, ir lineāri jākontrolē 20 ±1 sekundēs. Režīma maiņas laiks ir daļa no jaunā režīma (ieskaitot pirmo režīmu).

7.4.2.   Īslaicīgs testa cikls (NRTC)

Visurgājējas tehnikas motora tests pārejas fāzē (NRTC) minēts 5. pielikumā kā normalizētu apgriezienu skaita un griezes momenta vērtību secība sekundē. Lai veiktu testu motora testēšanas telpā, normalizētās vērtības pārvērš tām līdzvērtīgās etalonvērtībās atsevišķam testējamajam motoram, pamatojoties uz motora kartēšanas līknē noteiktajām konkrētajām apgriezienu un griezes momenta vērtībām. Pārvēršanu dēvē par denormalizēšanu, un šādi veidotu testa ciklu sauc par testējamā motora NRTC testa standartciklu (sk. 7.7.2. punktu).

Noteikumu 5. pielikumā ir sniegts grafisks normalizēta NRTC dinamometra grafika attēlojums.

Īslaicīgo testa ciklu veic divas reizes (sk. 7.8.3. punktu):

| a) | kā auksto palaidi pēc dabiskas motora atdzišanas, kad motora un pēcapstrādes sistēmas ir atdzisušas līdz istabas temperatūrai, vai kā auksto palaidi pēc piespiedu dzesēšanas un pēc tam, kad motora, motora dzesētāja un eļļas, pēcapstrādes sistēmu un visu motora kontroles papildu ierīču termperatūra ir stabilizējusies intervālā starp 20 un 30 °C; aukstās palaides emisiju mērīšanu sāk līdz ar aukstā motora iedarbināšanu; |
| --- | --- |

a)

kā auksto palaidi pēc dabiskas motora atdzišanas, kad motora un pēcapstrādes sistēmas ir atdzisušas līdz istabas temperatūrai, vai kā auksto palaidi pēc piespiedu dzesēšanas un pēc tam, kad motora, motora dzesētāja un eļļas, pēcapstrādes sistēmu un visu motora kontroles papildu ierīču termperatūra ir stabilizējusies intervālā starp 20 un 30 °C; aukstās palaides emisiju mērīšanu sāk līdz ar aukstā motora iedarbināšanu;

| b) | karstās impregnēšanas periods — tūlīt pēc tam, kad pabeigts aukstās palaides posms, motoru sagatavo karstajai palaidei, veicot 20 ± 1 minūšu ilgu karsto impregnēšanu; |
| --- | --- |

b)

karstās impregnēšanas periods — tūlīt pēc tam, kad pabeigts aukstās palaides posms, motoru sagatavo karstajai palaidei, veicot 20 ± 1 minūšu ilgu karsto impregnēšanu;

| c) | karsto palaidi sāk tūlīt pēc impregnēšanas perioda ar motora iedarbināšanu; gāzveida emisiju analizatorus ieslēdz vismaz 10 s pirms impregnēšanas perioda beigām, lai nepieļautu pārslēgšanas signāla maksimumus; emisiju mērīšanu sāk paralēli karstās palaides posmam, arī motora iedarbināšanai.
  Īpatnējās emisijas, ko izsaka kā (g/kWh), nosaka, izmantojot šajā iedaļā paredzētās procedūras, gan attiecībā uz aukstās palaides testa cikliem, gan karstās palaides testa cikliem. Kopējo ar koeficientu vērtēto emisiju aprēķina, aukstās palaides rezultātam piešķirot 10 % svērumu un karstās palaides rezultātam piešķirot 90 % svērumu, kā izklāstīts 4.B pielikuma A.7. un A.8. papildinājumā. |
| --- | --- |

c)

karsto palaidi sāk tūlīt pēc impregnēšanas perioda ar motora iedarbināšanu; gāzveida emisiju analizatorus ieslēdz vismaz 10 s pirms impregnēšanas perioda beigām, lai nepieļautu pārslēgšanas signāla maksimumus; emisiju mērīšanu sāk paralēli karstās palaides posmam, arī motora iedarbināšanai.

Īpatnējās emisijas, ko izsaka kā (g/kWh), nosaka, izmantojot šajā iedaļā paredzētās procedūras, gan attiecībā uz aukstās palaides testa cikliem, gan karstās palaides testa cikliem. Kopējo ar koeficientu vērtēto emisiju aprēķina, aukstās palaides rezultātam piešķirot 10 % svērumu un karstās palaides rezultātam piešķirot 90 % svērumu, kā izklāstīts 4.B pielikuma A.7. un A.8. papildinājumā.

7.5.   Vispārēja testa secība

Lai mērītu motora emisijas, jāveic šādi pasākumi:

| a) | testējamajam motoram ir jānosaka motora testa apgriezieni un testa slodzes, mērot maksimālo griezes momentu (pastāvīga ātruma motoriem) vai maksimālo griezes momenta līkni (motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu) kā motora apgriezienu funkciju; |
| --- | --- |

a)

testējamajam motoram ir jānosaka motora testa apgriezieni un testa slodzes, mērot maksimālo griezes momentu (pastāvīga ātruma motoriem) vai maksimālo griezes momenta līkni (motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu) kā motora apgriezienu funkciju;

| b) | normalizētie testa cikli ir jādenormalizē ar 7.5. punkta a) apakšpunktā minēto griezes momentu (pastāvīga ātruma motoriem) vai apgriezieniem un griezes momentiem (motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu); |
| --- | --- |

b)

normalizētie testa cikli ir jādenormalizē ar 7.5. punkta a) apakšpunktā minēto griezes momentu (pastāvīga ātruma motoriem) vai apgriezieniem un griezes momentiem (motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu);

| c) | motoru, aprīkojumu un mērinstrumentus iepriekš sagatavo nākamajam emisijas testam vai testu sērijām (aukstās un karstās palaides cikls); |
| --- | --- |

c)

motoru, aprīkojumu un mērinstrumentus iepriekš sagatavo nākamajam emisijas testam vai testu sērijām (aukstās un karstās palaides cikls);

| d) | pirmstesta procedūras veic, lai pārbaudītu konkrēta aprīkojuma un analizatoru pienācīgu darbību; visi analizatori ir jākalibrē; visus pirmstesta datus reģistrē; |
| --- | --- |

d)

pirmstesta procedūras veic, lai pārbaudītu konkrēta aprīkojuma un analizatoru pienācīgu darbību; visi analizatori ir jākalibrē; visus pirmstesta datus reģistrē;

| e) | testa cikla sākumā iedarbina motoru (NRTC) vai turpina to darbināt (vienmērīgas kustības cikli), un tajā pašā laikā ieslēdz paraugu ņemšanas sistēmas; |
| --- | --- |

e)

testa cikla sākumā iedarbina motoru (NRTC) vai turpina to darbināt (vienmērīgas kustības cikli), un tajā pašā laikā ieslēdz paraugu ņemšanas sistēmas;

| f) | paraugu ņemšanas laikā mēra vai reģistrē emisijas un citus vajadzīgos parametrus (NRTC un vienmērīgas kustības modālajos ciklos — visa testa cikla laikā); |
| --- | --- |

f)

paraugu ņemšanas laikā mēra vai reģistrē emisijas un citus vajadzīgos parametrus (NRTC un vienmērīgas kustības modālajos ciklos — visa testa cikla laikā);

| g) | pēcstesta procedūras veic, lai pārbaudītu konkrēta aprīkojuma un analizatoru pienācīgu darbību; |
| --- | --- |

g)

pēcstesta procedūras veic, lai pārbaudītu konkrēta aprīkojuma un analizatoru pienācīgu darbību;

| h) | PM filtru(-us) sagatavo, nosver (tukša filtra svars), piepilda, atkārtoti sagatavo, vēlreiz nosver (piepildīta filtra svars) un tad novērtē paraugus saskaņā ar pirmstesta (7.3.1.5. punkts) un pēctesta (7.3.2.2. punkta) procedūrām; |
| --- | --- |

h)

PM filtru(-us) sagatavo, nosver (tukša filtra svars), piepilda, atkārtoti sagatavo, vēlreiz nosver (piepildīta filtra svars) un tad novērtē paraugus saskaņā ar pirmstesta (7.3.1.5. punkts) un pēctesta (7.3.2.2. punkta) procedūrām;

| i) | novērtē emisiju testa rezultātus. |
| --- | --- |

i)

novērtē emisiju testa rezultātus.

Turpmāk tekstā redzamā diagramma sniedz pārskatu par procedūrām, kas ir vajadzīgas NRMM testu cikla veikšanai ar motora izplūdes gāzu emisiju mērīšanu.

7.3.   attēls

Testa secība

Image

7.5.1.   Motora iedarbināšana un atkārtota iedarbināšana

7.5.1.1.   Motora iedarbināšana

Motoru iedarbina:

| a) | kā ieteikts lietotāja rokasgrāmatā, izmantojot standarta iedarbināšanas motoru vai sistēmu iedarbināšanai ar gaisu un atbilstīgi uzlādētu akumulatoru vai piemērotu jaudas avotu, vai saspiesta gaisa avotu vai |
| --- | --- |

a)

kā ieteikts lietotāja rokasgrāmatā, izmantojot standarta iedarbināšanas motoru vai sistēmu iedarbināšanai ar gaisu un atbilstīgi uzlādētu akumulatoru vai piemērotu jaudas avotu, vai saspiesta gaisa avotu vai

| b) | izmantojot dinamometru, lai darbinātu motoru ar kloķi, līdz tas tiek iedarbināts; parasti griež motoru ± 25 % robežās no tā tipiskā ekspluatācijas kloķa iedarbināšanas ātruma vai iedarbina motoru, lineāri palielinot dinamometra apgriezienu skaitu no nulles līdz 100 min-1 zem mazākā apgriezienu skaita brīvgaitā, bet tikai līdz motora iedarbināšanas brīdim. |
| --- | --- |

b)

izmantojot dinamometru, lai darbinātu motoru ar kloķi, līdz tas tiek iedarbināts; parasti griež motoru ± 25 % robežās no tā tipiskā ekspluatācijas kloķa iedarbināšanas ātruma vai iedarbina motoru, lineāri palielinot dinamometra apgriezienu skaitu no nulles līdz 100 min-1 zem mazākā apgriezienu skaita brīvgaitā, bet tikai līdz motora iedarbināšanas brīdim.

Kloķa darbināšanu aptur 1 s pēc motora iedarbināšanas. Ja motoru neizdodas iedarbināt, kloķi darbinot 15 s, iedarbināšanu pārtrauc un nosaka darbības traucējuma iemeslu, ja vien īpašnieka rokasgrāmatā vai tehniskās apkopes un remonta rokasgrāmatā nav paredzēts garāks kloķa izmantošanas laiks.

7.5.1.2.   Motora noslāpšana

| a) | Ja motors noslāpst NRTC aukstās palaides testa laikā, tests nav derīgs. |
| --- | --- |

a)

Ja motors noslāpst NRTC aukstās palaides testa laikā, tests nav derīgs.

| b) | Ja motors noslāpst NRTC karstās palaides testa laikā, tests nav derīgs. Motoru impregnē atbilstīgi 7.8.3. punktam un atkārto testu ar karsto palaidi. Šādā gadījumā aukstās palaides testu nav nepieciešams atkārtot. |
| --- | --- |

b)

Ja motors noslāpst NRTC karstās palaides testa laikā, tests nav derīgs. Motoru impregnē atbilstīgi 7.8.3. punktam un atkārto testu ar karsto palaidi. Šādā gadījumā aukstās palaides testu nav nepieciešams atkārtot.

| c) | Ja motors noslāpst vienmērīgas kustības (diskrēta vai pakāpeniska) cikla laikā, tests nav derīgs un to atkārto, sākot ar motora iesildīšanas procedūru. Ja PM mērījuma veikšanā izmanto vairāku filtru metodi (vienu paraugu ņemšanas filtru katram darbības režīmam), testu turpina, stabilizējot motoru iepriekšējā režīmā motora temperatūras noteikšanai un tad sākot mērījuma veikšanu ar režīmu, kurā motors noslāpst. |
| --- | --- |

c)

Ja motors noslāpst vienmērīgas kustības (diskrēta vai pakāpeniska) cikla laikā, tests nav derīgs un to atkārto, sākot ar motora iesildīšanas procedūru. Ja PM mērījuma veikšanā izmanto vairāku filtru metodi (vienu paraugu ņemšanas filtru katram darbības režīmam), testu turpina, stabilizējot motoru iepriekšējā režīmā motora temperatūras noteikšanai un tad sākot mērījuma veikšanu ar režīmu, kurā motors noslāpst.

7.6.   Motora kartēšana

Pirms sāk motora kartēšanu, motoru iesilda un, tuvojoties iesildīšanas beigām, vismaz 10 minūtes darbina ar maksimālo jaudu vai saskaņā ar ražotāja ieteikumu un pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai stabilizētu motora dzesētāja un smēreļļas temperatūru. Kad motors ir stabilizēts, veic tā kartēšanu.

Izņemot pastāvīga ātruma motorus, motora kartēšanu veic ar pilnīgi atvērtu degvielas padeves sviru vai regulatoru, izmantojot diskrētus apgriezienus augošā kārtībā. Minimālo un maksimālo kartēšanas ātrumu definē šādi:

| minimālais kartēšanas ātrums | = | siltās brīvgaitas ātrums, |
| --- | --- | --- |
| maksimālais kartēšanas ātrums | = | n
  hi x 1,02 vai ātrums, pie kura maksimālais griezes moments nokrītas līdz nullei (izvēlas mazāko lielumu). |

minimālais kartēšanas ātrums

=

siltās brīvgaitas ātrums,

maksimālais kartēšanas ātrums

=

n
  hi x 1,02 vai ātrums, pie kura maksimālais griezes moments nokrītas līdz nullei (izvēlas mazāko lielumu).

Kur n
  hi ir liels apgriezienu skaits, kas ir definēts kā motora lielākais apgriezienu skaits, kas nodrošina 70 % maksimālās jaudas.

Ja lielākais ātrums nav drošs vai reprezentatīvs (piem., neregulētam motoram), izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai veiktu kartēšanu līdz maksimālajam drošajam ātrumam vai maksimālajam reprezentatīvajam ātrumam.

7.6.1.   Motora kartēšana vienmērīgas kustības 8 režīmu ciklam

Motora kartēšanas gadījumā vienmērīgas kustības 8 režīmu ciklam (tikai motoriem, kuriem nav jāveic NRTC cikls) izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai atlasītu pietiekamu skaitu (20 līdz 30) vienmērīgi sadalītu iestatīšanas punktu. Katrā iestatīšanas punktā apgriezienus stabilizē un griezes momenta stabilizācijai atvēl vismaz 15 sekundes. Katrā iestatīšanas punktā reģistrē vidējos apgriezienus un griezes momentu. Vjadzības gadījumā izmanto lineāro interpolāciju, lai noteiktu 8 režīmu testa apgriezienus un griezes momentus. Ja iegūtie testa apgriezieni un slodzes novirze nepārsniedz ± 2,5 % no ražotāja norādītajiem apgriezieniem un griezes momentiem, piemēro ražotāja noteiktos apgriezienus un slodzes. Kad motorus darbina NRTC ciklā, vienmērīgas kustības testa apgriezienu un griezes momentu noteikšanai izmanto NRTC motora kartēšanas līkni.

7.6.2.   Motora kartēšana NRTC ciklam

Motora kartēšanu veic atbilstīgi turpmāk aprakstītajai procedūrai.

| a) | Motoru izlādē un darbina brīvgaitā:






  i) | attiecībā uz motoriem ar mazu apgriezienu regulatoru iestata minimālu lietotāja pieprasījumu, izmanto dinamometru vai citu slodzes elementu, lai motora galvenajā izejošajā vārpstā censtos panākt nulles griezes momentu, un ļauj motoram regulēt ātrumu; veic šās siltās brīvgaitas apgriezienu mērīšanu; |
| --- | --- | --- |

a)

Motoru izlādē un darbina brīvgaitā:

i)

attiecībā uz motoriem ar mazu apgriezienu regulatoru iestata minimālu lietotāja pieprasījumu, izmanto dinamometru vai citu slodzes elementu, lai motora galvenajā izejošajā vārpstā censtos panākt nulles griezes momentu, un ļauj motoram regulēt ātrumu; veic šās siltās brīvgaitas apgriezienu mērīšanu;

| ii) | motoriem bez mazu apgriezienu regulatora iestata dinamometru, lai uz motora galvenajā izejošajā vārpstā censtos panākt nulles griezes momentu, un iestata lietotāja pieprasījumu, lai regulētu apgriezienus attiecībā uz ražotāja noteikto motora mazāko apgriezienu skaitu ar minimālu slodzi (sauc arī par ražotāja noteiktajiem siltās brīvgaitas apgriezieniem); |
| --- | --- |

ii)

motoriem bez mazu apgriezienu regulatora iestata dinamometru, lai uz motora galvenajā izejošajā vārpstā censtos panākt nulles griezes momentu, un iestata lietotāja pieprasījumu, lai regulētu apgriezienus attiecībā uz ražotāja noteikto motora mazāko apgriezienu skaitu ar minimālu slodzi (sauc arī par ražotāja noteiktajiem siltās brīvgaitas apgriezieniem);

| iii) | ražotāja noteikto brīvgaitas griezes momentu var izmantot arī motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu (ar vai bez mazu apgriezienu kontroliera), ja brīvgaitas griezes moments, kas nav vienāds ar nulli, ir reprezentatīvs attiecībā uz ekspluatāciju. |
| --- | --- |

iii)

ražotāja noteikto brīvgaitas griezes momentu var izmantot arī motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu (ar vai bez mazu apgriezienu kontroliera), ja brīvgaitas griezes moments, kas nav vienāds ar nulli, ir reprezentatīvs attiecībā uz ekspluatāciju.

| b) | Iestata maksimālu lietotāja pieprasījumu un kontrolē motora apgriezienus, lai tie iekļautos diapazonā starp siltās brīvgaitas ātrumu un 95 % no siltās brīvgaitas ātruma. Motoriem ar standarta darba cikliem, kuru zemākais apgriezienu skaits ir lielāks nekā siltās brīvgaitas ātrums, kartēšanu var sākt diapazonā starp zemāko standartātrumu un 95 % no zemākā standartātruma. |
| --- | --- |

b)

Iestata maksimālu lietotāja pieprasījumu un kontrolē motora apgriezienus, lai tie iekļautos diapazonā starp siltās brīvgaitas ātrumu un 95 % no siltās brīvgaitas ātruma. Motoriem ar standarta darba cikliem, kuru zemākais apgriezienu skaits ir lielāks nekā siltās brīvgaitas ātrums, kartēšanu var sākt diapazonā starp zemāko standartātrumu un 95 % no zemākā standartātruma.

| c) | Motora apgriezienu skaitu palielina vidēji par 8 ± 1 min-1/s vai motoru kartē, izmantojot pastāvīgu paātrinājumu, lai no minimālā kartēšanas ātruma maksimālais kartēšanas ātrums tiktu sasniegts 4 līdz 6 min. Kartēšanas ātruma diapazonu sāk starp siltās brīvgaitas ātrumu un 95 % no siltās brīvgaitas ātruma un to beidz pie lielākā ātruma, pārsniedzot maksimālo jaudu, kas dod 70 % no maksimālās jaudas. Ja lielākais ātrums nav drošs vai reprezentatīvs (piem., neregulētam motoram), izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai kartētu līdz maksimālajam drošajam ātrumam vai maksimālajam reprezentatīvajam ātrumam. Motora apgriezienu skaitu un griezes momenta punktus reģistrē vismaz pie 10 Hz liela paraugu biežuma. |
| --- | --- |

c)

Motora apgriezienu skaitu palielina vidēji par 8 ± 1 min-1/s vai motoru kartē, izmantojot pastāvīgu paātrinājumu, lai no minimālā kartēšanas ātruma maksimālais kartēšanas ātrums tiktu sasniegts 4 līdz 6 min. Kartēšanas ātruma diapazonu sāk starp siltās brīvgaitas ātrumu un 95 % no siltās brīvgaitas ātruma un to beidz pie lielākā ātruma, pārsniedzot maksimālo jaudu, kas dod 70 % no maksimālās jaudas. Ja lielākais ātrums nav drošs vai reprezentatīvs (piem., neregulētam motoram), izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai kartētu līdz maksimālajam drošajam ātrumam vai maksimālajam reprezentatīvajam ātrumam. Motora apgriezienu skaitu un griezes momenta punktus reģistrē vismaz pie 10 Hz liela paraugu biežuma.

| d) | Ja ražotājs uzskata, ka iepriekš raksturotā kartēšanas metode nav droša vai raksturīga attiecībā uz visiem motoriem, var izmantot alternatīvu kartēšanas metodi. Alternatīvajai metodei jāatbilst norādīto kartēšanas procedūru mērķim, lai noteiktu maksimāli iespējamo griezes momentu atbilstīgi visiem motora apgriezieniem, ko sasniedz testa ciklos. Drošības un raksturīguma apsvērumu dēļ gan novirzes no šajā punktā minētajām kartēšanas metodēm, gan pamatojumu to izmantošanai apstiprina tipa apstiprinātāja iestāde. Tomēr nekādā gadījumā griezes momenta līkni nevar veikt, ja motora apgriezienu skaits samazinās regulētiem motoriem vai turbokompresoriem. |
| --- | --- |

d)

Ja ražotājs uzskata, ka iepriekš raksturotā kartēšanas metode nav droša vai raksturīga attiecībā uz visiem motoriem, var izmantot alternatīvu kartēšanas metodi. Alternatīvajai metodei jāatbilst norādīto kartēšanas procedūru mērķim, lai noteiktu maksimāli iespējamo griezes momentu atbilstīgi visiem motora apgriezieniem, ko sasniedz testa ciklos. Drošības un raksturīguma apsvērumu dēļ gan novirzes no šajā punktā minētajām kartēšanas metodēm, gan pamatojumu to izmantošanai apstiprina tipa apstiprinātāja iestāde. Tomēr nekādā gadījumā griezes momenta līkni nevar veikt, ja motora apgriezienu skaits samazinās regulētiem motoriem vai turbokompresoriem.

| e) | Motoru nevajag kartēt pirms katra testa cikla. Motoru kartē atkārtoti, ja:






  i) | kopš pēdējās kartēšanas pagājis nesamērīgi garš laikposms, kā noteikts pamatotā inženiertehniskajā atzinumā; |
| --- | --- | --- |

e)

Motoru nevajag kartēt pirms katra testa cikla. Motoru kartē atkārtoti, ja:

i)

kopš pēdējās kartēšanas pagājis nesamērīgi garš laikposms, kā noteikts pamatotā inženiertehniskajā atzinumā;

| ii) | motoram veiktas fiziskas izmaiņas vai tas atkārtoti kalibrēts un tādēļ, iespējams, ir mainījusies tā veiktspēja; |
| --- | --- |

ii)

motoram veiktas fiziskas izmaiņas vai tas atkārtoti kalibrēts un tādēļ, iespējams, ir mainījusies tā veiktspēja;

| iii) | atmosfēras spiediens pie motora gaisa ieplūdes atveres neietilpst ± 5 kPa robežās no vērtības, kas tika reģistrēta iepriekšējās motora kartes sagatavošanas laikā. |
| --- | --- |

iii)

atmosfēras spiediens pie motora gaisa ieplūdes atveres neietilpst ± 5 kPa robežās no vērtības, kas tika reģistrēta iepriekšējās motora kartes sagatavošanas laikā.

7.6.3.   Motora kartēšana pastāvīga ātruma motoriem

| a) | Motoru var darbināt ar pastāvīgā ātruma regulatoru vai arī pastāvīgā ātruma regulatoru var simulēt, regulējot motora apgriezienus ar lietotāja pieprasījuma regulēšanas sistēmu. Pēc vajadzības izmanto izohrono vai apgriezienu krituma kontroliera darbību. |
| --- | --- |

a)

Motoru var darbināt ar pastāvīgā ātruma regulatoru vai arī pastāvīgā ātruma regulatoru var simulēt, regulējot motora apgriezienus ar lietotāja pieprasījuma regulēšanas sistēmu. Pēc vajadzības izmanto izohrono vai apgriezienu krituma kontroliera darbību.

| b) | Ja ātrumu kontrolē regulators vai simulēts regulators, izmantojot lietotāja pieprasījumu, motoru ar regulētu ātrumu (ar lielu apgriezienu skaitu, nevis mazu apgriezienu skaitu) bez slodzes darbina vismaz 15 s. |
| --- | --- |

b)

Ja ātrumu kontrolē regulators vai simulēts regulators, izmantojot lietotāja pieprasījumu, motoru ar regulētu ātrumu (ar lielu apgriezienu skaitu, nevis mazu apgriezienu skaitu) bez slodzes darbina vismaz 15 s.

| c) | Izmanto dinamometru, lai ar pastāvīgu paātrinājumu palielinātu griezes momentu. Kartēšanu veic tā, lai no regulēta ātruma bez slodzes maksimālais griezes moments tiktu sasniegts 4 līdz 6 min. Motora kartēšanas laikā faktisko ātrumu un griezes momentu reģistrē ar vismaz 1 Hz. |
| --- | --- |

c)

Izmanto dinamometru, lai ar pastāvīgu paātrinājumu palielinātu griezes momentu. Kartēšanu veic tā, lai no regulēta ātruma bez slodzes maksimālais griezes moments tiktu sasniegts 4 līdz 6 min. Motora kartēšanas laikā faktisko ātrumu un griezes momentu reģistrē ar vismaz 1 Hz.

| d) | Ja izmanto ģeneratoriekārtas motoru 50 Hz un 60 Hz jaudas ģenerēšanai (piem., 1 500 un 1 800 min–1), motrs ir jāpārbauda abos pastāvīgajos ātrumos atsevišķi. |
| --- | --- |

d)

Ja izmanto ģeneratoriekārtas motoru 50 Hz un 60 Hz jaudas ģenerēšanai (piem., 1 500 un 1 800 min–1), motrs ir jāpārbauda abos pastāvīgajos ātrumos atsevišķi.

Lai piemērotu citas metodes maksimālā griezes momenta un jaudas reģistrēšanai pie noteiktā(-ajiem) darba ātruma(-iem), attiecībā uz pastāvīga ātruma motoriem izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.

7.7.   Testa cikla ģenerēšana

7.7.1.   Vienmērīgas kustības testa cikla ģenerēšana (NRSC)

7.7.1.1.   Nominālais un denormalizēšanas apgriezienu skaits

Motoru, kurus testē ar NRSC un arī NRTC, denormalizēšanas ātrumu aprēķina saskaņā ar īslaicīgo procedūru (7.6.2. un 7.7.2.1. punkts, kā arī 7.3. attēls). Vienmērīgas kustības cikla gadījumā denormalizēšanas ātrumu (n
  denorm) izmanto nominālo apgriezienu vietā.

Ja aprēķinātais denormalizēšanas ātrums (n
  denorm) ietilpst ± 2,5 % robežās no ražotāja noteiktā denormalizēšanas ātruma, deklarēto denormalizēšanas ātrumu (n
  denorm) var izmantot emisiju testam. Ja pielaide tiek pārsniegta, aprēķināto denormalizēšanas ātrumu (n
  denorm) izmanto emisiju testam. Vienmērīgas kustības cikla gadījumā aprēķināto denormalizēšanas ātrumu (n
  denorm) reģistrē kā nominālos apgriezienus.

Attiecībā uz motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu, kurus netestē ar NRTC, nominālo apgriezienu skaitu, kas attiecībā uz 8 režīmu diskrēto un atvasināto pakāpeniskā režīma ciklu ir norādīts šo noteikumu 5. pielikuma tabulās, aprēķina saskaņā ar vienmērīgas kustības procedūru (7.6.1. punkts, kā arī 7.3. attēls). Nominālais apgriezienu skaits ir noteikts 2.1.69. punktā.

Motoriem ar nemainīgu apgriezienu skaitu nominālais apgriezienu skaits un motora noteiktais apgriezienu skaits, kas norādīts šo noteikumu 5. pielikumā, 5 režīmu diskrētajam un atvasinātajam pakāpeniskajam modālajam ciklam ir noteikts 2.1.30. un 2.1.69. punktā.

7.7.1.2.   Vienmērīgas kustības 8 režīmu testa cikla ģenerēšana (diskrētais un pakāpenisks modālais cikls)

Starpapgriezienu skaitu nosaka, izmantojot aprēķinus atbilstīgi tā definīcijai (sk. 2.1.42. punktu). Atbilstoši 7.7.1.1. punktam attiecībā uz motoriem, ko testē ar NRSC un arī ar NRTC, kad nosaka starpapgriezienu skaitu, denormalizēšanas ātrumu (n
  denorm) izmanto nominālā apgriezienu skaita vietā.

Motora iestatījumu katram testa režīmam aprēķina ar formulu:

| | (7-1) |
| --- | --- |

Formula

(7-1)

kur:

| S | = | dinamometra iestatījums (kW); |
| --- | --- | --- |
| P
  max | = | maksimālā novērotā vai deklarētā jauda pie testa ātruma (ražotāja noteiktajos) testa apstākļos (kW); |
| P
  AUX | = | paziņotā kopējā jauda, kuru absorbējušas papildiekārtas, kas ir uzstādītas testa motoram (sk. 6.3. punktu), (kW); |
| L | = | griezes momenta %. |

S

=

dinamometra iestatījums (kW);

P
  max

=

maksimālā novērotā vai deklarētā jauda pie testa ātruma (ražotāja noteiktajos) testa apstākļos (kW);

P
  AUX

=

paziņotā kopējā jauda, kuru absorbējušas papildiekārtas, kas ir uzstādītas testa motoram (sk. 6.3. punktu), (kW);

L

=

griezes momenta %.

Testa cikla laikā motoru darbina, ievērojot 5. pielikumā noteiktos motora apgriezienus un griezes momentus.

Maksimālās kartēšanas griezes momenta vērtības norādītajos testa ātrumos iegūst no kartēšanas līknes (sk. 7.6.1. vai 7.6.2. punktu). “Izmērītās” vērtības ir tieši izmērītas motora kartēšanas procesā vai arī noteiktas, izmantojot motora karti. “Deklarētās” vērtības ir norādījis ražotājs. Ja ir pieejamas gan izmērītās, gan deklarētās vērtības, deklarētās vērtības var izmantot izmērīto griezes momentu vietā, ja tās neatšķiras vairāk kā par ± 2,5 %. Pretējā gadījumā izmanto no motora kartēšanas iegūtos griezes momentus.

7.7.1.3.   Vienmērīgas kustības 5 režīmu testa cikla ģenerēšana (diskrētais un pakāpenisks modālais cikls)

Testa cikla laikā motoru darbina, ievērojot 5. pielikumā noteiktos motora apgriezienus un griezes momentus.

Lai ģenerētu 5 režīmu testa ciklu, izmanto maksimālo kartēšanas griezes momenta vērtību pie norādītā nominālā apgriezienu skaita (sk. 7.7.1.1. punktu). Var deklarēt silta motora minimālo griezes momentu, kas ir reprezentatīvs attiecībā uz ekspluatāciju. Piemēram, ja motors parasti ir savienots ar mašīnu, kas nedarbojas pie griezes momenta, kurš ir zemāks par konkrētu mazāko vērtību, šo griezes momentu var deklarēt un izmantot cikla ģenerēšanai. Ja attiecībā uz cikla ģenerēšanas maksimālo griezes momentu ir pieejamas gan izmērītās, gan deklarētās vērtības, izmērītās vērtības vietā var izmantot deklarēto vērtību, ja tā ietilpst 95 % līdz 100 % robežās no izmērītās vērtības.

Griezes momenta rādītāji ir procenti no griezes momenta, kas atbilst sākotnējai nominālajai jaudai (3). Sākotnējā jauda ir definēta kā maksimālā jauda, kura ir pieejama mainīgas jaudas ciklā un kuras izmantošanas ilgums stundās paredzētajos vides apstākļos un paredzētajos laika intervālos starp tehniskās apkopes veikšanu gadā ir neierobežots. Tehnisko apkopi veic saskaņā ar ražotāja instrukcijām.

7.7.2.   Īslaicīga testa cikla ģenerēšana (NRTC denormalizēšana)

Noteikumu 5. pielikumā ir definēti piemērojamie testa cikli normalizētā formātā. Normalizētu testa ciklu veido secīgi apgriezienu un griezes momenta procentuālo vērtību pāri.

Apgriezienu un griezes momenta normalizētas vērtības pārveido, izmantojot šādas metodes:

| a) | normalizētus apgriezienus saskaņā ar 7.7.2.2. punktu pārveido secīgos standarta apgriezienos n
  ref; |
| --- | --- |

a)

normalizētus apgriezienus saskaņā ar 7.7.2.2. punktu pārveido secīgos standarta apgriezienos n
  ref;

| b) | normalizēto griezes momentu izsaka kā kartētā griezes momenta procentus pie atbilstīgajiem standarta apgriezieniem; šīs normalizētās vērtības saskaņā ar 7.7.2.3. punktu pārveido secīgos griezes momentos T
  ref; |
| --- | --- |

b)

normalizēto griezes momentu izsaka kā kartētā griezes momenta procentus pie atbilstīgajiem standarta apgriezieniem; šīs normalizētās vērtības saskaņā ar 7.7.2.3. punktu pārveido secīgos griezes momentos T
  ref;

| c) | standarta apgriezienu un standarta griezes momenta vērtības, kas ir izteiktas saskanīgās vienībās, reizina, lai aprēķinātu standarta jaudas vērtības. |
| --- | --- |

c)

standarta apgriezienu un standarta griezes momenta vērtības, kas ir izteiktas saskanīgās vienībās, reizina, lai aprēķinātu standarta jaudas vērtības.

7.7.2.1.   Denormalizēšanas apgriezieni (n
  denorm)

Izvēlas tādus denormalizēšanas apgriezienus (n
  denorm), kas atbilst 5. pielikuma sniegtā motora dinamometra grafikā norādītajām 100 % normalizētajām apgriezienu skaita vērtībām. Standarta motora cikls, kas izriet no denormalizēšanas līdz apgriezienu skaita standartlielumam, ir atkarīgs no pienācīgu denormalizēšanas apgriezienu (n
  denorm) izvēles. Lai aprēķinātu denormalizēšanas ātrumu (n
  denorm), kas iegūts no izmērītās kartēšanas līknes, var izmantot jebkuru no turpmāk norādītajām līdzvērtīgajām formulām, vienojoties ar tipa apstiprinātājām iestādēm:

| a) | | (7-2) |
| --- | --- | --- |

a)

Formula

(7-2)

kur:

| n
  denorm | = | denormalizēšanas apgriezieni, |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | lieli apgriezieni (sk. 2.1.40. punktu), |
| n
  lo | = | mazi apgriezieni (sk. 2.1.44. punktu); |

n
  denorm

=

denormalizēšanas apgriezieni,

n
  hi

=

lieli apgriezieni (sk. 2.1.40. punktu),

n
  lo

=

mazi apgriezieni (sk. 2.1.44. punktu);

| b) | n
  denorm atbilstīgi garākajam vektoram, kas definēts kā: | (7-3) |
| --- | --- | --- |

b)

n
  denorm atbilstīgi garākajam vektoram, kas definēts kā:

Formula

(7-3)

kur:

| i | = | indeksēšanas mainīgais, kas atspoguļo vienu motora kartes reģistrēto vērtību; |
| --- | --- | --- |
| n
  normi | = | motora apgriezieni, kas normalizēti, dalot tos ar n

  Pmax; |
| P
  normi | = | motora jauda, kas normalizēta, dalot to ar P
  max. |

i

=

indeksēšanas mainīgais, kas atspoguļo vienu motora kartes reģistrēto vērtību;

n
  normi

=

motora apgriezieni, kas normalizēti, dalot tos ar n

  Pmax;

P
  normi

=

motora jauda, kas normalizēta, dalot to ar P
  max.

Jāņem vērā, ka, ja iegūst maksimālās vērtības, denormalizēšanas apgriezieni (n
  denorm) jāpieņem kā visu punktu mazākie apgriezieni ar vienādu maksimālo kvadrātu summu. Ja vektora garums pie deklarētā ātruma ir 2 % robežās no vektora garuma pie izmērītās vērtības, var izmantot lielākus deklarētos apgriezienus.

Ja pilnas slodzes līknes lejupejošajai daļai ir ļoti stāva mala, tas var apgrūtināt pareizu braucienu pie 105 % NRTC testa cikla ātrumiem. Šajā gadījumā ar iepriekšēju tipa apstiprinātāju iestāžu vai sertificēšanas iestāžu piekrišanu ir atļauts nedaudz (ne vairāk kā par 3 %) samazināt denormalizēšanas apgriezienus (n
  denorm), lai nodrošinātu pareizu NRTC braucienu.

Ja izmērītais denormalizēšanas ātrums (n
  denorm) ietilpst ± 3 % robežās no ražotāja noteiktā denormalizēšanas ātruma, deklarēto denormalizēšanas ātrumu (n
  denorm) var izmantot emisiju testam. Ja pielaide tiek pārsniegta, izmērīto denormalizēšanas ātrumu (n
  denorm) izmanto emisiju testam.

7.7.2.2.   Motora apgriezienu denormalizēšana

Motora apgriezienus denormalizē, izmantojot šādu vienādojumu:

| | (7-4) |
| --- | --- |

Formula

(7-4)

kur:

| n
  ref | = | standarta apgriezieni, |
| --- | --- | --- |
| n
  denorm | = | denormalizēšanas apgriezieni, |
| n
  idle | = | brīvgaitas apgriezieni, |
| %speed | = | reģistrēti NRTC normalizētie apgriezieni. |

n
  ref

=

standarta apgriezieni,

n
  denorm

=

denormalizēšanas apgriezieni,

n
  idle

=

brīvgaitas apgriezieni,

%speed

=

reģistrēti NRTC normalizētie apgriezieni.

7.7.2.3.   Motora griezes momenta denormalizēšana

Griezes momenta vērtības motora dinamometra grafikā 5. pielikuma 1.3. punktā normalizē līdz maksimālajam griezes momentam ar konkrēto apgriezienu skaitu. Standartciklā griezes momenta vērtības denormalizē, izmantojot kartēšanas līkni, ko nosaka atbilstīgi 7.6.2. punktam šādi:

| | (7-5) |
| --- | --- |

Formula

(7-5)

ar attiecīgo standartātrumu, kā noteikts 7.7.2.2. punktā.

7.7.2.4.   Denormalizēšanas procedūras piemērs

Piemēram, denormalizē šādus testa punktus:

| % apgriezieni | = | 43 %, |
| --- | --- | --- |
| % griezes moments | = | 82 %. |

% apgriezieni

=

43 %,

% griezes moments

=

82 %.

Pieņemot šādas vērtības:

| n
  denorm | = | 2 200 min-1 |
| --- | --- | --- |
| n
  idle | = | 600 min-1 |

n
  denorm

=

2 200 min-1

n
  idle

=

600 min-1

rezultāts ir šāds:

Formula

Maksimālo griezes momentu, kas ir 700 Nm, novēro kartēšanas līknē ar apgriezienu skaitu 1 288 min-1

Formula

7.8.   Īpaša testa cikla izpildes procedūra

7.8.1.   Emisiju testa secība diskrētiem vienmērīgas kustības testa cikliem

7.8.1.1.   Motora iesildīšana diskrētiem vienmērīgas kustības testa cikliem

Iepriekšējai sagatavošanai motoru iesilda atbilstīgi ražotāja ieteikumam un pamatotam inženiertehniskajam atzinumam. Pirms iespējams sākt emisiju paraugu ņemšanu motors darbojas līdz brīdim, kad motora temperatūras (dzeses ūdens un smēreļļas) ir stabilizētas (parasti 10 minūtes) 1. režīmā (100 % griezes momenta un nominālo apgriezienu skaita 8 režīmu testa ciklam un pie nominālā vai nominālā pastāvīgā motora apgriezienu skaita un 100 % griezes momenta 5 režīmu testa ciklam). Tūlīt pēc šīs motora darbības apstākļu sagatavošanas sākas testa cikla mērījumu veikšana.

Saskaņā ar 7.3.1. punktu veic pirmstesta procedūru, ietverot arī analizatora kalibrēšanu.

7.8.1.2.   Diskrēta režīma testa ciklu īstenošana

| a) | Testu veic augošā režīma numuru secībā, kā noteikts attiecībā uz testa ciklu (sk. 5. pielikumu). |
| --- | --- |

a)

Testu veic augošā režīma numuru secībā, kā noteikts attiecībā uz testa ciklu (sk. 5. pielikumu).

| b) | Katra režīma ilgums ir vismaz 10 minūtes. Katrā režīmā motoru stabilizē vismaz 5 minūtes un katra režīma beigās 1–3 minūtes ievāc gāzveida emisiju paraugus. Ir atļauts izmantot ilgāku paraugu ņemšanas laiku, lai uzlabotu PM paraugu ņemšanas precizitāti.
  Režīma ilgumu reģistrē un norāda pārskatā. |
| --- | --- |

b)

Katra režīma ilgums ir vismaz 10 minūtes. Katrā režīmā motoru stabilizē vismaz 5 minūtes un katra režīma beigās 1–3 minūtes ievāc gāzveida emisiju paraugus. Ir atļauts izmantot ilgāku paraugu ņemšanas laiku, lai uzlabotu PM paraugu ņemšanas precizitāti.

Režīma ilgumu reģistrē un norāda pārskatā.

| c) | Daļiņu paraugus var iegūt, izmantojot viena filtra metodi vai vairāku filtru metodi. Tā kā metožu rezultāti var nedaudz atšķirties, izmantoto metodi uzrāda kopā ar rezultātiem.
  Attiecībā uz viena filtra metodi, paraugu ņemot, ņem vērā testa cikla procedūrā noteiktos modālos svēruma koeficientus un faktisko izplūdes gāzu plūsmu, attiecīgi pieskaņojot plūsmas ātrumu un/vai parauga ņemšanas laiku. PM paraugu ņemšanas faktiskajam svēruma koeficientam ir jāietilpst ± 0,003 robežās no konkrētā režīma svēruma koeficienta.
  Parauga ņemšanu katrā režīmā izdara iespējami vēlu. Attiecībā uz viena filtra metodi daļiņu paraugu ņemšanu ±5 s robežās pabeidz vienlaikus ar gāzveida emisiju mērījumu. Parauga ņemšanu katrā režīmā izdara vismaz 20 sekundes viena filtra metodei un vismaz 60 sekundes vairāku filtru metodei. Sistēmām, kurām nav apvada iespējas, katrā režīmā ir vismaz 60 sekundes ilgs parauga ņemšanas laiks viena filtra un vairāku filtru metodēm. |
| --- | --- |

c)

Daļiņu paraugus var iegūt, izmantojot viena filtra metodi vai vairāku filtru metodi. Tā kā metožu rezultāti var nedaudz atšķirties, izmantoto metodi uzrāda kopā ar rezultātiem.

Attiecībā uz viena filtra metodi, paraugu ņemot, ņem vērā testa cikla procedūrā noteiktos modālos svēruma koeficientus un faktisko izplūdes gāzu plūsmu, attiecīgi pieskaņojot plūsmas ātrumu un/vai parauga ņemšanas laiku. PM paraugu ņemšanas faktiskajam svēruma koeficientam ir jāietilpst ± 0,003 robežās no konkrētā režīma svēruma koeficienta.

Parauga ņemšanu katrā režīmā izdara iespējami vēlu. Attiecībā uz viena filtra metodi daļiņu paraugu ņemšanu ±5 s robežās pabeidz vienlaikus ar gāzveida emisiju mērījumu. Parauga ņemšanu katrā režīmā izdara vismaz 20 sekundes viena filtra metodei un vismaz 60 sekundes vairāku filtru metodei. Sistēmām, kurām nav apvada iespējas, katrā režīmā ir vismaz 60 sekundes ilgs parauga ņemšanas laiks viena filtra un vairāku filtru metodēm.

| d) | Motora apgriezienus un slodzi, ieplūdes gaisa temperatūru, degvielas plūsmu un gaisa vai izplūdes gāzu plūsmu attiecībā uz katru režīmu mēra tajā pašā laika intervālā, ko izmanto gāzveida koncentrāciju mērījumu veikšanai.
  Pieraksta visus papildu datus, kas ir vajadzīgi aprēķina veikšanai. |
| --- | --- |

d)

Motora apgriezienus un slodzi, ieplūdes gaisa temperatūru, degvielas plūsmu un gaisa vai izplūdes gāzu plūsmu attiecībā uz katru režīmu mēra tajā pašā laika intervālā, ko izmanto gāzveida koncentrāciju mērījumu veikšanai.

Pieraksta visus papildu datus, kas ir vajadzīgi aprēķina veikšanai.

| e) | Ja diskrētā režīma un viena filtra metodes piemērošanas gadījumā motors apstājas vai emisiju paraugu ņemšanu pārtrauc jebkurā brīdī pēc emisiju paraugu ņemšanas sākuma, testa rezultātu anulē un testu atkārto, sākot ar motora iesildīšanas procedūru. Ja PM mērījuma veikšanā izmanto vairāku filtru metodi (vienu paraugu ņemšanas filtru katram darbības režīmam), testu turpina, stabilizējot motoru iepriekšējā režīmā motora temperatūras noteikšanai un sākot mērījuma veikšanu ar režīmu, kurā motors apstājās. |
| --- | --- |

e)

Ja diskrētā režīma un viena filtra metodes piemērošanas gadījumā motors apstājas vai emisiju paraugu ņemšanu pārtrauc jebkurā brīdī pēc emisiju paraugu ņemšanas sākuma, testa rezultātu anulē un testu atkārto, sākot ar motora iesildīšanas procedūru. Ja PM mērījuma veikšanā izmanto vairāku filtru metodi (vienu paraugu ņemšanas filtru katram darbības režīmam), testu turpina, stabilizējot motoru iepriekšējā režīmā motora temperatūras noteikšanai un sākot mērījuma veikšanu ar režīmu, kurā motors apstājās.

| f) | Veic pēctesta procedūras saskaņā ar 7.3.2. punktu. |
| --- | --- |

f)

Veic pēctesta procedūras saskaņā ar 7.3.2. punktu.

7.8.1.3.   Apstiprināšanas kritēriji

Katrā attiecīgā vienmērīgas kustības testa cikla režīma laikā pēc sākotnējā pārejas posma izmērītais apgriezienu skaits neatšķiras no apgriezienu skaita standartlieluma vairāk kā par ±1 % no nominālā apgriezienu skaita vai ± 3 min-1, izvēlas lielāko no abiem, izņemot bezslodzes režīmu, kuram ievēro ražotāja noteiktās pielaides. Izmērītais griezes moments neatšķiras no standarta griezes momenta vairāk kā par ± 2 % no maksimālā griezes momenta pie testa apgriezienu skaita.

7.8.2.   Pakāpeniska modālā testa cikli

7.8.2.1.   Motora iesildīšana

Pirms vienmērīgas kustības modālā cikla režīma testa ciklu (RMC) sākšanas motoru iesilda un darbina līdz brīdim, kad motora temperatūras (dzeses ūdens un smēreļļas) ir stabilizētas pie 50 % apgriezienu skaita un 50 % griezes momenta attiecībā uz RMC testa ciklu (iegūts no 8 režīmu testa cikla) un pie nominālā motora apgriezienu skaita un 50 % griezes momenta attiecībā uz RMC testa ciklu (iegūts no 5 režīmu testa cikla). Tūlīt pēc šīs motora sagatavošanas procedūras motora apgriezienu skaitu un griezes momentu maina lineārā pakāpē 20 ± 1 s uz pirmo testa režīmu. Pēc pakāpes beigām 5 līdz 10 sekundēs sākas testa cikla mērīšana.

7.8.2.2.   Pakāpeniska modālā testa cikla veikšana

No 8 režīmu un 5 režīmu testa cikla iegūtie pakāpeniskie modālie cikli ir norādīti 5. pielikumā.

Motors katrā režīmā darbojas norādīto laiku. Pāreju no viena režīma nākamajā veic lineāri 20 s ± 1 s atbilstīgi 7.8.2.4. punktā paredzētajām pielaidēm (sk. 5. pielikumu).

Attiecībā uz pakāpeniskiem modālajiem cikliem standarta apgriezienus un griezes momentu ģenerē pie minimālās 1 Hz frekvences, un šo punktu secību izmanto cikla veikšanā. Īstenojot pāreju starp režīmiem, denormalizētos standarta apgriezienus un griezes momentus lineāri sakārto starp režīmiem, lai ģenerētu atskaites punktus. Normalizētu standarta griezes momenta vērtību lineāru sakārtošanu starp režīmiem un to denormalizēšanu neveic. Ja apgriezienu un griezes momenta pakāpes šķērso motora griezes momenta līkni, to turpina, lai regulētu standarta griezes momentus, un lietotājam atļauj pieprasīt maksimālā līmeņa sasniegšanu.

Visa RMC testa cikla laikā (katra režīma laikā un arī pakāpēs starp režīmiem) mēra katra gāzveida piesārņotāja koncentrāciju un ņem PM paraugus. Var veikt neapstrādātu vai atšķaidītu gāzveida piesārņotāju mērījumus un tos pastāvīgi reģistrēt. Ja izmanto atšķaidītus gāzveida piesārņotājus, to paraugus var ņemt arī paraugu ņemšanas maisā. Daļiņu paraugu atšķaida ar kondicionētu un tīru āra gaisu. Visā testa procedūras laikā ņem vienu paraugu un savāc vienā PM paraugu ņemšanas filtrā.

Lai aprēķinātu īpatnējās emisijas, aprēķina faktisko cikla darbu, integrējot faktisko motora jaudu cikla laikā.

7.8.2.3.   Emisiju testa secība

| a) | RMC izpildi, izplūdes gāzu paraugu ņemšanu, datu pierakstīšanu un izmērīto vērtību integrēšanu sāk vienlaikus. |
| --- | --- |

a)

RMC izpildi, izplūdes gāzu paraugu ņemšanu, datu pierakstīšanu un izmērīto vērtību integrēšanu sāk vienlaikus.

| b) | Apgriezienu skaitu un griezes momentu kontrolē testa cikla pirmajā režīmā. |
| --- | --- |

b)

Apgriezienu skaitu un griezes momentu kontrolē testa cikla pirmajā režīmā.

| c) | Ja motors noslāpst RMC izpildes laikā, testu anulē. Motoru atkal iepriekš sagatavo un testu atkārto. |
| --- | --- |

c)

Ja motors noslāpst RMC izpildes laikā, testu anulē. Motoru atkal iepriekš sagatavo un testu atkārto.

| d) | RMC beigās turpina paraugu ņemšanu, izņemot PM paraugu ņemšanu, darbinot visas sistēmas, lai nodrošinātu sistēmas reakcijas laika beigšanos. Aptur visu paraugu ņemšanu un reģistrēšanu, tostarp fona paraugu reģistrēšanu. Visbeidzot aptur visas integrēšanas iekārtas un reģistrētajos datos norāda testa cikla beigas. |
| --- | --- |

d)

RMC beigās turpina paraugu ņemšanu, izņemot PM paraugu ņemšanu, darbinot visas sistēmas, lai nodrošinātu sistēmas reakcijas laika beigšanos. Aptur visu paraugu ņemšanu un reģistrēšanu, tostarp fona paraugu reģistrēšanu. Visbeidzot aptur visas integrēšanas iekārtas un reģistrētajos datos norāda testa cikla beigas.

| e) | Veic pēctesta procedūras saskaņā ar 7.4. punktu. |
| --- | --- |

e)

Veic pēctesta procedūras saskaņā ar 7.4. punktu.

7.8.2.4.   Apstiprināšanas kritēriji

RMC testus apstiprina, izmantojot regresijas analīzi, kā aprakstīts 7.8.3.3. un 7.8.3.5. punktā. Atļautās RMC pielaides ir sniegtas tupmāk redzamajā 7.1. tabulā. Jāņem vērā, kā RMC pielaides atšķiras no 7.2. tabulā norādītajām NRTC pielaidēm.

7.1.   tabula

RMC regresijas taisnes pielaides

| | Apgriezieni | Griezes moments | Jauda |
| --- | --- | --- | --- |
| Y pret X aplēses standartkļūda (SEE) | maks. 1 % no nominālā apgriezienu skaita | maks. 2 % no motora maks. griezes momenta | maks. 2 % no motora maks. jaudas |
| Regresijas taisnes slīpums, a
  1 | no 0,99 līdz 1,01 | no 0,98 līdz 1,02 | no 0,98 līdz 1,02 |
| Noteikšanas koeficients, r
  2 | min. 0,990 | min. 0,950 | min. 0,950 |
| Y krustošanās ar regresijas taisni, a
  0 | ± 1 % no nominālā apgriezienu skaita | ± 20 Nm vai ± 2 % no maksimālā griezes momenta, izvēlas lielāko vērtību | ± 4 kW vai ± 2 % no maksimālās jaudas, izvēlas lielāko vērtību |

Apgriezieni

Griezes moments

Jauda

Y pret X aplēses standartkļūda (SEE)

maks. 1 % no nominālā apgriezienu skaita

maks. 2 % no motora maks. griezes momenta

maks. 2 % no motora maks. jaudas

Regresijas taisnes slīpums, a
  1

no 0,99 līdz 1,01

no 0,98 līdz 1,02

no 0,98 līdz 1,02

Noteikšanas koeficients, r
  2

min. 0,990

min. 0,950

min. 0,950

Y krustošanās ar regresijas taisni, a
  0

± 1 % no nominālā apgriezienu skaita

± 20 Nm vai ± 2 % no maksimālā griezes momenta, izvēlas lielāko vērtību

± 4 kW vai ± 2 % no maksimālās jaudas, izvēlas lielāko vērtību

Ja RMC testu neveic īslaicīgā testa gultnē, kurā nav pieejamas apgriezienu skaita un griezes momenta vērtības ar sekundes precizitāti, izmanto turpmāk izklāstītos apstiprināšanas kritērijus.

Noteikumu 7.8.1.3. punktā ir paredzētas apgriezienu skaita un griezes momenta pielaides attiecībā uz katru režīmu. Attiecībā uz 20 s lineārā apgriezienu skaita un lineārā griezes momenta pārejām no RMC vienmērīgas kustības testa režīmiem (7.4.1.2. punkts) pakāpei piemēro turpmāk norādītās apgriezienu skaita un slodzes pielaides, saglabā lineāru apgriezienu skaitu ± 2 % robežās no nominālā apgriezienu skaita. Saglabā lineāru griezes momentu ± 5 % robežās no maksimālā griezes momenta pie nominālā apgriezienu skaita.

7.8.3.   Īslaicīgs testa cikls (NRTC)

Veic standarta apgriezienu skaita un griezes momentu komandas, lai īstenotu īslaicīgu testa ciklu. Nosaka apgriezienu skaita un griezes momenta komandas pie vismaz 5 Hz frekvences. Tā kā testa standartcikls ir paredzēts pie 1 Hz, pa vidu esošās griezes momenta un apgriezienu skaita komandas lineāri interpolē no griezes momenta standartvērtībām, kas ir radītas no cikla ģenerēšanas.

Nelielas denormalizētu apgriezienu vērtības līdzās siltās brīvgaitas ātrumam var izraisīt situāciju, kad mazu apgriezienu brīvgaitas kontrolieri aktivizē standarta griezes momentu un motora griezes moments pārsniedz standarta griezes momentu, lai gan lietotāja pieprasījums ir minimālā līmenī. Šādos gadījumos ir ieteicams kontrolēt dinamometru, lai tā prioritāte būtu ievērot standarta griezes momentu, nevis standarta apgriezienu skaitu, ļaujot motoram regulēt ātrumu.

Aukstās palaides apstākļos motori var izmantot pastiprinātas brīvgaitas ierīci, lai ātri iesildītu motoru un pēcapstrādes ierīces. Šajos apstākļos ļoti zemi normalizētie apgriezieni ģenerēs standarta apgriezienus, kas ir mazāki par šiem lielākajiem nostiprinātās brīvgaitas apgriezieniem. Šajā gadījumā ir ieteicams kontrolēt dinamometru, lai tā prioritāte būtu ievērot standarta griezes momentu, ļaujot motoram regulēt ātrumu, kad lietotāja pieprasījums ir minimālā līmenī.

Emisiju testa laikā standarta apgriezienus un griezes momentus, kā arī atgriezeniskos apgriezienus un griezes momentus reģistrē ar minimālo frekvenci 1 Hz, bet, vēlams, ar 5 Hz vai pat 10 Hz. Pieraksta lielāka frekvence ir svarīga, jo tā palīdz pēc iespējas samazināt laika novirzes efektu starp standarta apgriezienu un izmērītajām atgriezenisko apgriezienu vērtībām, kā arī griezes momenta vērtībām.

Standarta un atgriezeniskos apgriezienus un griezes momentus var reģistrēt pie zemākām frekvencēm (pat pie tik zemas frekvences kā 1 Hz), ja reģistrē vidējās vērtības laika intervālā starp reģistrētajām vērtībām. Vidējās vērtības aprēķina, pamatojoties uz atgriezeniskajām vērtībām, kuras ir atjauninātas pie vismaz 5 Hz frekvences. Šīs reģistrētās vērtības izmanto cikla apstiprināšanas statistikas un kopējā darba aprēķināšanai.

7.8.3.1.   Motora iepriekšēja sagatavošana

Lai nodrošinātu atbilstību stabiliem nosacījumiem attiecībā uz nākamo emisiju testu, veic paraugu ņemšanas sistēmas un motora iepriekšējo sagatavošanu, veicot pilna NRTC pirmscikla braucienu vai braucienu ar motoru un mērījumu sistēmām apstākļos, kas ir līdzīgi paša testa cikla apstākļiem. Ja iepriekšējais tests arī bijis NRTC karstās palaides tests, papildu pirmapstrāde nav jāveic.

Var piemērot dabisko vai piespiedu dzesēšanas procedūru. Attiecībā uz piespiedu dzesēšanu izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, iestādot sistēmas tā, lai tās sūta dzesējošo gaisu motorā, dzesēto eļļu cauri motora smērsistēmai, atdzesē dzesētāju motora dzeses sistēmā un atdzesē izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu. Attiecībā uz piespiedu pēcapstrādes dzesēšanu dzesējošo gaisu nepiemēro, kamēr pēcapstrādes sistēma nav atdzisusi un tās temperatūra nav zemāka par katalizatora aktivizēšanas temperatūru. Nav atļauta dzesēšanas procedūra, kuras rezultātā veidojas neraksturīgas emisijas.

Saskaņā ar 7.3.1. punktu veic pirmstesta procedūras, tostarp analizatora kalibrēšanu.

7.8.3.2.   NRTC īslaicīgā cikla testa veikšana

Testēšanu sāk šādi:

testa secību sāk īstenot tūlīt pēc tam, kad aukstā NRTC testa gadījumā ir iedarbināts atdzesēts motors vai karstā NRTC testa gadījumā — iedarbināts motors pēc karstās impregnēšanas. Ievēro instrukcijas (5. pielikums).

Datu reģistrāciju, izplūdes gāzu paraugu ņemšanu un izmērīto vērtību integrēšanu sāk vienlaikus ar motora iedarbināšanu. Testa ciklu sāk brīdī, kad iedarbina motoru, un to veic atbilstīgi 5. pielikuma grafikam.

Cikla beigās turpina paraugu ņemšanu, darbinot visas sistēmas, lai nodrošinātu sistēmas reakcijas laika beigšanos. Kad šis laiks ir beidzies, aptur visu paraugu ņemšanu un reģistrēšanu, tostarp fona paraugu reģistrēšanu. Visbeidzot aptur visas integrēšanas iekārtas un reģistrētajos datos norāda testa cikla beigas.

Ir jāveic pēctesta procedūras atbilstoši 7.3.2. punktam.

7.8.3.3.   Cikla apstiprināšanas kritēriji īslaicīgā testa ciklam

Lai pārbaudītu testa derīgumu, šajā punktā noteiktos cikla apstiprināšanas kritērijus piemēro apgriezienu, griezes momenta, jaudas un vispārējā darba standartvērtībām un atgriezeniskajām vērtībām.

7.8.3.4.   Cikla darba aprēķins

Pirms aprēķina cikla darbu, izlaiž ikvienu apgriezienu un griezes momenta vērtību, kas reģistrēta motora iedarbināšanas laikā. Punktus ar negatīvām griezes momenta vērtībām jāņem vērā kā nulles darbu. Faktisko cikla darbu W
  act (kWh) aprēķina, pamatojoties uz motora atgriezenisko apgriezienu skaitu un griezes momenta vērtībām. Standarta cikla darbu W
  ref (kWh) aprēķina, pamatojoties uz motora standarta apgriezienu un griezes momenta vērtībām. Faktisko cikla darbu W
  act izmanto salīdzināšanai ar standarta cikla darbu W
  ref un īpatnējās emisijas aprēķināšanai (sk. 7.2. punktu).

W
  act ir no 85 % līdz 105 % no W
  ref.

7.8.3.5.   Apstiprināšanas statistika (sk. 4.B pielikuma A.2. papildinājumu)

Attiecībā uz apgriezieniem, griezes momentu un jaudu aprēķina lineāro regresiju starp standartvērtībām un atgriezeniskajām vērtībām.

Lai līdz minimumam samazinātu laika novirzes efektu starp etalona un atgriezeniskajām cikla vērtībām, visu motora apgriezienu un griezes momenta atgriezenisko signālu secību var nobīdīt, to aizturot vai apsteidzot laikā nominālo apgriezienu un griezes momentu secību. Ja atgriezeniskos signālus nobīda, tad tajā pašā virzienā tikpat daudz jānobīda apgriezieni un griezes moments.

Izmanto mazāko kvadrātu metodi, un piemērotākais vienādojums ir šāds:

| | (7-6) |
| --- | --- |

Formula

(7-6)

kur:

| y | = | apgriezienu (min-1), griezes momenta (Nm) vai jaudas (kW) atgriezeniskā vērtība; |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | = | regresijas taisnes kritums/slīpums; |
| x | = | apgriezienu (min-1), griezes momenta (Nm) vai jaudas (kW) etalonvērtība; |
| a
  0 | = | y krustošanās ar regresijas taisni. |

y

=

apgriezienu (min-1), griezes momenta (Nm) vai jaudas (kW) atgriezeniskā vērtība;

a
  1

=

regresijas taisnes kritums/slīpums;

x

=

apgriezienu (min-1), griezes momenta (Nm) vai jaudas (kW) etalonvērtība;

a
  0

=

y krustošanās ar regresijas taisni.

Y pret x aplēses standartkļūdu (SEE) un noteikšanas koeficientu (r2) aprēķina katrai regresijas taisnei (4.B pielikuma A.2. papildinājums).

Šo analīzi ieteicams izdarīt ar 1 Hz frekvenci. Lai testu uzskatītu par derīgu, tam jāatbilst kritērijiem, kas paredzēti šajā punktā iekļautajā 7.2. tabulā.

7.2.   tabula

Regresijas taisnes pielaides

| | Apgriezieni | Griezes moments | Jauda |
| --- | --- | --- | --- |
| Y pret X aplēses standartkļūda (SEE) | ≤ 5,0 % no maksimālajiem testa apgriezieniem | ≤ 10,0 % no maksimālā kartētā griezes momenta | ≤ 10,0 % no maksimālās kartētās jaudas |
| Regresijas taisnes slīpums, a
  1 | no 0,95 līdz 1,03 | no 0,83 līdz 1,03 | no 0,89 līdz 1,03 |
| Noteikšanas koeficients, r
  2 | vismaz 0,970 | vismaz 0,850 | vismaz 0,910 |
| Y krustošanās ar regresijas taisni, a
  0 | ≤ 10 % no brīvgaitas | ± 20 Nm vai ± 2 % no maksimālā griezes momenta, izvēlas lielāko vērtību | ± 4 kW vai ± 2 % no maksimālās jaudas, izvēlas lielāko vērtību |

Apgriezieni

Griezes moments

Jauda

Y pret X aplēses standartkļūda (SEE)

≤ 5,0 % no maksimālajiem testa apgriezieniem

≤ 10,0 % no maksimālā kartētā griezes momenta

≤ 10,0 % no maksimālās kartētās jaudas

Regresijas taisnes slīpums, a
  1

no 0,95 līdz 1,03

no 0,83 līdz 1,03

no 0,89 līdz 1,03

Noteikšanas koeficients, r
  2

vismaz 0,970

vismaz 0,850

vismaz 0,910

Y krustošanās ar regresijas taisni, a
  0

≤ 10 % no brīvgaitas

± 20 Nm vai ± 2 % no maksimālā griezes momenta, izvēlas lielāko vērtību

± 4 kW vai ± 2 % no maksimālās jaudas, izvēlas lielāko vērtību

Tikai regresijas nolūkā ir atļauts dzēst punktus, ja tā norādīts šajā punktā iekļautajā 7.3. tabulā, pirms veic regresijas aprēķinu. Tomēr šos punktus nedrīkst dzēst cikla darba un emisiju aprēķinam. Brīvgaitas punktu definē kā punktu ar normalizētu griezes momenta standartlielumu, kas ir 0 %, un normalizētu apgriezienu skaita standartlielumu, kas ir 0 %. Punktu dzēšanu var piemērot visam ciklam vai jebkurai tā daļai. Ir jānorāda punkti, kuriem piemēro punktu dzēšanu.

7.3.   tabula

Punkti, kurus drīkst dzēst no regresijas analīzes

| Pasākums | Nosacījumi (n = motora apgriezieni, T = griezes moments) | Punkti, kurus drīkst dzēst |
| --- | --- | --- |
| Minimāls lietotāja pieprasījums
  (brīvgaitas punkts) | n
  ref = n
  idle

  un

  T
  ref = 0
  un

  T
  act > (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque)
  un

  T
  act < (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque) | apgriezieni un jauda |
| Minimāls lietotāja pieprasījums | n
  act ≤ 1,02 n
  ref un T
  act > T
  ref

  vai

  n
  act > n
  ref un T
  act ≤ T
  ref'

  vai

  n
  act > 1,02 n
  ref un T
  ref < T
  act ≤ (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque) | jauda un griezes moments vai apgriezieni |
| Maksimāls lietotāja pieprasījums | n
  act < n
  ref un T
  act ≥ T
  ref

  vai

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref un T
  act < T
  ref

  vai

  n
  act < 0,98 n
  ref un T
  ref > T
  act ≥ (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque) | jauda un griezes moments vai apgriezieni |

Pasākums

Nosacījumi (n = motora apgriezieni, T = griezes moments)

Punkti, kurus drīkst dzēst

Minimāls lietotāja pieprasījums

(brīvgaitas punkts)

n
  ref = n
  idle

un

T
  ref = 0

un

T
  act > (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque)

un

T
  act < (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque)

apgriezieni un jauda

Minimāls lietotāja pieprasījums

n
  act ≤ 1,02 n
  ref un T
  act > T
  ref

vai

n
  act > n
  ref un T
  act ≤ T
  ref'

vai

n
  act > 1,02 n
  ref un T
  ref < T
  act ≤ (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque)

jauda un griezes moments vai apgriezieni

Maksimāls lietotāja pieprasījums

n
  act < n
  ref un T
  act ≥ T
  ref

vai

n
  act ≥ 0,98 n
  ref un T
  act < T
  ref

vai

n
  act < 0,98 n
  ref un T
  ref > T
  act ≥ (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque)

jauda un griezes moments vai apgriezieni

8.   MĒRĪŠANAS PROCEDŪRAS

8.1.   Kalibrēšana un veiktspējas pārbaudes

8.1.1.   Ievads

Šajā punktā ir aprakstītas veicamās mērīšanas sistēmu kalibrēšanas un pārbaudes. Specifikācijas, kas piemērojamas atsevišķiem instrumentiem, skatīt 9.4. punktā.

Kalibrēšanas un pārbaudes parasti veic visā mērīšanas ķēdē.

Ja attiecībā uz kādu mērīšanas sistēmas daļu kalibrēšana vai pārbaude nav noteikta, šīs sistēmas daļas kalibrēšanas un tās veiktspējas pārbaudes biežums ir saskaņā ar mērīšanas sistēmas ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu.

Lai nodrošinātu atbilstību kalibrēšanām un pārbaudēm noteiktajām pielaidēm, izmanto starptautiski atzītus standartus.

8.1.2.   Kalibrēšanu un pārbaužu kopsavilkums

Šā punkta 8.1. tabulā ir apkopotas 8. punktā aprakstītās kalibrēšanas un pārbaudes, kā arī norādīts, kad tās ir veicamas.

8.1.   tabula

Kalibrēšanu un pārbaužu kopsavilkums

| Kalibrēšanas vai pārbaudes veids | Minimālais biežums (4) |
| --- | --- |
| 8.1.3. | Precizitāte, atkārtojamība un troksnis |

Kalibrēšanas vai pārbaudes veids

Minimālais biežums (4)

8.1.3.

Precizitāte, atkārtojamība un troksnis

Precizitāte: nav obligāti, bet ieteicami, veicot sākotnējo uzstādīšanu.

Atkārtojamība: nav obligāti, bet ieteicami, veicot sākotnējo uzstādīšanu.

Troksnis: nav obligāti, bet ieteicami, veicot sākotnējo uzstādīšanu.

| 8.1.4. | Linearitāte |
| --- | --- |

8.1.4.

Linearitāte

Apgriezieni: veicot sākotnējo uzstādīšanu, 370 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes.

Griezes moments: veicot sākotnējo uzstādīšanu, 370 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes.

Tīra gāze un atšķaidītas izplūdes gāzes plūsmas: veicot sākotnējo uzstādīšanu, 370 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes, ja vien plūsma nav pārbaudīta, veicot propāna pārbaudi vai ar oglekļa un skābekļa bilances metodi.

Neapstrādātu izplūdes gāzu plūsma: veicot sākotnējo uzstādīšanu, 185 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes, ja vien plūsma nav pārbaudīta, veicot propāna pārbaudi vai ar oglekļa un skābekļa bilances metodi.

Gāzes analizatori: veicot sākotnējo uzstādīšanu, 35 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes.

PM atlikums: veicot sākotnējo uzstādīšanu, 370 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes.

Autonomais spiediens un temperatūra: veicot sākotnējo uzstādīšanu, 370 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes.

| 8.1.5. | Nepārtraukta darba gāzes analizatora sistēmas reakcija un pārbaudes atjaunināšana/reģistrēšana — attiecībā uz gāzes analizatoriem, kuri netiek nepātraukti kompensēti par citām gāzu grupām |
| --- | --- |

8.1.5.

Nepārtraukta darba gāzes analizatora sistēmas reakcija un pārbaudes atjaunināšana/reģistrēšana — attiecībā uz gāzes analizatoriem, kuri netiek nepātraukti kompensēti par citām gāzu grupām

Veicot sākotnējo uzstādīšanu vai pēc sistēmā veiktām izmaiņām, kas ietekmētu reakciju.

| 8.1.6. | Nepārtraukta darba gāzes analizatora sistēmas reakcija un pārbaudes atjaunināšana/reģistrēšana — attiecībā uz gāzes analizatoriem, kuri tiek nepātraukti kompensēti par citām gāzu grupām |
| --- | --- |

8.1.6.

Nepārtraukta darba gāzes analizatora sistēmas reakcija un pārbaudes atjaunināšana/reģistrēšana — attiecībā uz gāzes analizatoriem, kuri tiek nepātraukti kompensēti par citām gāzu grupām

Veicot sākotnējo uzstādīšanu vai pēc sistēmā veiktām izmaiņām, kas ietekmētu reakciju.

| 8.1.7.1. | Griezes moments |
| --- | --- |

8.1.7.1.

Griezes moments

Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes.

| 8.1.7.2. | Spiediens, temperatūra, rasas punkts |
| --- | --- |

8.1.7.2.

Spiediens, temperatūra, rasas punkts

Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes.

| 8.1.8.1. | Degvielas plūsma |
| --- | --- |

8.1.8.1.

Degvielas plūsma

Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes.

| 8.1.8.2. | Ieplūdes plūsma |
| --- | --- |

8.1.8.2.

Ieplūdes plūsma

Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes.

| 8.1.8.3. | Izplūdes gāzu plūsma |
| --- | --- |

8.1.8.3.

Izplūdes gāzu plūsma

Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes.

| 8.1.8.4. | Atšķaidītu izplūdes gāzu plūsma (CSV un PFD) |
| --- | --- |

8.1.8.4.

Atšķaidītu izplūdes gāzu plūsma (CSV un PFD)

Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes.

| 8.1.8.5. | CVS/PFD un partijas parauga pārbaude (5) |
| --- | --- |

8.1.8.5.

CVS/PFD un partijas parauga pārbaude (5)

Veicot sākotnējo uzstādīšanu, 35 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes. (Propāna pārbaude)

| 8.1.8.8. | Vakuuma noplūde |
| --- | --- |

8.1.8.8.

Vakuuma noplūde

Pirms katra laboratorijas testa saskaņā ar 7.1. punktu.

| 8.1.9.1. | CO2
  NDIR H2O piejaukums |
| --- | --- |

8.1.9.1.

CO2
  NDIR H2O piejaukums

Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes.

| 8.1.9.2. | CO NDIR CO2 un H2O piejaukums |
| --- | --- |

8.1.9.2.

CO NDIR CO2 un H2O piejaukums

Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes.

| 8.1.10.1. | FID kalibrēšana

  THC FID optimizēšana un THC FID pārbaude |
| --- | --- |

8.1.10.1.

FID kalibrēšana

THC FID optimizēšana un THC FID pārbaude

Kalibrēt, optimizēt un noteikt CH4 reakciju: veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes.

Pārbaudīt CH4 reakciju: veicot sākotnējo uzstādīšanu, 185 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes.

| 8.1.10.2. | Neapstrādātas izplūdes FID O2 gāzes piejaukums |
| --- | --- |

8.1.10.2.

Neapstrādātas izplūdes FID O2 gāzes piejaukums

Attiecībā uz visiem FID analizatoriem: veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes.

Attiecībā uz THC FID analizatoriem: veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes, kā arī pēc

FID optimizēšanas saskaņā ar 8.1.10.1.

| 8.1.10.3. | Nemetāna nošķīrēja iespiešanās |
| --- | --- |

8.1.10.3.

Nemetāna nošķīrēja iespiešanās

Veicot sākotnējo uzstādīšanu, 185 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes.

| 8.1.11.1. | CLD CO2 un H2O dzēšana |
| --- | --- |

8.1.11.1.

CLD CO2 un H2O dzēšana

Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes.

| 8.1.11.3. | NDUV HC un H2O piejaukums |
| --- | --- |

8.1.11.3.

NDUV HC un H2O piejaukums

Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes.

| 8.1.11.4. | Dzesēšanas vannas NO2 iespiešanās (dzesētājs) |
| --- | --- |

8.1.11.4.

Dzesēšanas vannas NO2 iespiešanās (dzesētājs)

Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes.

| 8.1.11.5. | NO2 pārveidotāja par NO pārveidošana |
| --- | --- |

8.1.11.5.

NO2 pārveidotāja par NO pārveidošana

Veicot sākotnējo uzstādīšanu, 35 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes.

| 8.1.12.1. | PM atlikums un svēršana |
| --- | --- |

8.1.12.1.

PM atlikums un svēršana

Neatkarīga pārbaude: veicot sākotnējo uzstādīšanu, 370 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes.

Nulles, kalibrēšanas un atsauces parauga pārbaudes: 12 stundās pēc svēršanas un pēc plašas tehniskās apkopes.

8.1.3.   Precizitātes, atkārtojamības un trokšņa pārbaude

Atsevišķu instrumentu veiktspējas vērtības, kas norādītas 9.3. tabulā, ir pamats instrumenta precizitātes, atkārtojamības un tā radītā trokšņa noteikšanai.

Instrumenta precizitāte, atkārtojamība vai tā radītais toksnis nav jāpārbauda. Tomēr šo pārbaužu ņemšana vērā var būt noderīga, lai noteiktu specifikācijas jaunam instrumentam, pārbaudītu jauna instrumenta veiktspēju, kad tas tiek nodots ekspluatācijā, vai novērstu ar esošo instrumentu saistītās problēmas.

8.1.4.   Linearitātes pārbaude

8.1.4.1.   Piemērošanas joma un biežums

Linearitātes pārbaudi veic attiecībā uz katru 8.2. tabulā minēto mērīšanas sistēmu vismaz tik bieži, kā norādīts tabulā, saskanīgi ar mērīšanas sistēmas ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Linearitātes pārbaudes mērķis ir noteikt, vai mērīšanas sistēma proporcionāli reaģē aktuālajā mērījumu diapazonā. Linearitātes pārbaudi veido vismaz 10 etalonvērtību sēriju iekļaušana mērīšanas sistēmā, ja vien nav noteikts citādi. Mērīšanas sistēma nosaka katras etalonvērtības kvantitāti. Izmērītās vērtības kopīgi salīdzina ar etalonvērtībām, izmantojot mazāko kvadrātu lineāro regresiju un šā punkta 8.2. tabulā norādītos linearitātes kritērijus.

8.1.4.2.   Veiktspējas prasības

Ja mērīšanas sistēma neatbilst 8.2. tabulā norādītajiem piemērojamajiem linearitātes kritērijiem, nepilnību novērš, atbilstīgi vajadzībām atkārtoti kalibrējot komponentus, veicot to tehnisko apkopi vai tos aizvietojot. Linearitātes pārbaudi veic atkārtoti pēc nepilnības novēršanas, lai nodrošinātu mērīšanas sistēmas atbilstību linearitātes kritērijiem.

8.1.4.3.   Procedūra

Izmanto šādu linearitātes pārbaudes protokolu:

| a) | mērīšanas sistēmu darbina, nodrošinot tai noteiktu temperatūru, spiedienu un plūsmas; |
| --- | --- |

a)

mērīšanas sistēmu darbina, nodrošinot tai noteiktu temperatūru, spiedienu un plūsmas;

| b) | instrumentu iestata uz nulli, iekļaujot nulles signālu, tāpat kā pirms emisiju testa. Attiecībā uz gāzes analizatoriem izmanto atbilstīgu nulles gāzi, kas atbilst 9.5.1. punkta specifikācijām, un to ievada tieši analizatora pieslēgvietā; |
| --- | --- |

b)

instrumentu iestata uz nulli, iekļaujot nulles signālu, tāpat kā pirms emisiju testa. Attiecībā uz gāzes analizatoriem izmanto atbilstīgu nulles gāzi, kas atbilst 9.5.1. punkta specifikācijām, un to ievada tieši analizatora pieslēgvietā;

| c) | instrumentu normalizē, ievadot marķiera signālu, tāpat kā pirms emisiju testa. Attiecībā uz gāzes analizatoriem izmanto atbilstīgu standartgāzi, kas atbilst 9.5.1. punkta specifikācijām, un to ievada tieši analizatora pieslēgvietā; |
| --- | --- |

c)

instrumentu normalizē, ievadot marķiera signālu, tāpat kā pirms emisiju testa. Attiecībā uz gāzes analizatoriem izmanto atbilstīgu standartgāzi, kas atbilst 9.5.1. punkta specifikācijām, un to ievada tieši analizatora pieslēgvietā;

| d) | pēc instrumenta marķēšanas, nulli pārbauda ar to pašu signālu, kas ir izmantots šā punkta b) apakšpunktā. Pamatojoties uz nulles nolasījumu, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai noteiktu, vai pirms pāriešanas uz nākamo posmu instrumentu atiestatīt vai atkārtoti normalizēt; |
| --- | --- |

d)

pēc instrumenta marķēšanas, nulli pārbauda ar to pašu signālu, kas ir izmantots šā punkta b) apakšpunktā. Pamatojoties uz nulles nolasījumu, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai noteiktu, vai pirms pāriešanas uz nākamo posmu instrumentu atiestatīt vai atkārtoti normalizēt;

| e) | attiecībā uz visiem izmērītajiem daudzumiem izmanto ražotāja ieteikumus un pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai atlasītu etalonvērtības y
  refi
  , kas aptver visu vērtību diapazonu, kāds ir sagaidāms emisiju testēšanas laikā, tādējādi novēršot vajadzību ekstrapolēt ārpus šīm vērtībām. Kā vienu no linearitātes pārbaudes etalonvērtībām atlasa nulles atsauces signālu. Attiecībā uz autonoma spiediena un temperatūras linearitātes pārbaudēm atlasa vismaz trīs etalonvērtības. Attiecībā uz visām pārējām linearitātes pārbaudēm atlasa vismaz desmit etalonvērtības; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz visiem izmērītajiem daudzumiem izmanto ražotāja ieteikumus un pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai atlasītu etalonvērtības y
  refi
  , kas aptver visu vērtību diapazonu, kāds ir sagaidāms emisiju testēšanas laikā, tādējādi novēršot vajadzību ekstrapolēt ārpus šīm vērtībām. Kā vienu no linearitātes pārbaudes etalonvērtībām atlasa nulles atsauces signālu. Attiecībā uz autonoma spiediena un temperatūras linearitātes pārbaudēm atlasa vismaz trīs etalonvērtības. Attiecībā uz visām pārējām linearitātes pārbaudēm atlasa vismaz desmit etalonvērtības;

| f) | lai izvēlētos secību, kādā tiks ievadītas etalonvērtības, izmanto instrumenta ražotāja ieteikumus un pamatotu inženiertehnisko atzinumu; |
| --- | --- |

f)

lai izvēlētos secību, kādā tiks ievadītas etalonvērtības, izmanto instrumenta ražotāja ieteikumus un pamatotu inženiertehnisko atzinumu;

| g) | atsauces vērtības ģenerē un ievieš atbilstīgi 8.1.4.4. punktam. Attiecībā uz gāzes analizatoriem izmanto gāzes koncentrācijas, par kurām ir zināms, ka uz tām attiecas 9.5.1. punktā paredzētās specifikācijas, un tās ievada tieši analizatora pieslēgvietā; |
| --- | --- |

g)

atsauces vērtības ģenerē un ievieš atbilstīgi 8.1.4.4. punktam. Attiecībā uz gāzes analizatoriem izmanto gāzes koncentrācijas, par kurām ir zināms, ka uz tām attiecas 9.5.1. punktā paredzētās specifikācijas, un tās ievada tieši analizatora pieslēgvietā;

| h) | instrumentam ļauj nostabilizēties, kamēr tas mēra etalonvērtību; |
| --- | --- |

h)

instrumentam ļauj nostabilizēties, kamēr tas mēra etalonvērtību;

| i) | ar pieraksta frekvenci, kas ir vismaz minimālā frekvence, kā norādīts 9.2. tabulā, 30 s laikā mēra etalonvērtības un reģistrē pierakstīto vērtību vidējo aritmētisko

  ; |
| --- | --- |

i)

Formula

| j) | atkārto šā punkta g) līdz i) apakšpunktā noteiktos pasākumus līdz brīdim, kad ir izmērītas visas standartvērtības; |
| --- | --- |

j)

atkārto šā punkta g) līdz i) apakšpunktā noteiktos pasākumus līdz brīdim, kad ir izmērītas visas standartvērtības;

| k) | vidējos aritmētiskos

  un etalonvērtības y
  refi
  izmanto, lai aprēķinātu mazāko kvadrātu lineārās regresijas parametrus un statistiskās vērtības ar mērķi salīdzināt 8.2. tabulā norādītos minimālos veiktspējas kritērijus. Izmanto 4.b pielikuma A.2. papildinājuma A.2. punktā aprakstītos aprēķinus. |
| --- | --- |

k)

Formula

8.1.4.4.   Standartsignāli

Šajā punktā ir aprakstītas ieteicamās metodes etalonvērtību ģenerēšanai šīs iedaļas 8.1.4.3. punktā paredzētajam linearitātes pārbaudes protokolam. Izmanto etalonvērtības, kas simulē faktiskās vērtības, vai ievieš faktisku vērtību un to mēra ar standartmērījumu sistēmu. Pēdējā gadījumā etalonvērtība ir vērtība, par kuru ir ziņojusi standartmērījumu sistēma. Etalonvērtības un etalonmērījumu sistēmas ir starptautiski reģistrējamas.

Attiecībā uz temperatūras mērījumu sistēmām ar sensoriem, piemēram, termopāriem, RTD un termistoriem, linearitātes pārbaudi var veikt, atdalot no sistēmas sensoru un tā vietā izmantojot simulatoru. Vajadzības gadījumā izmanto simulatoru, kas ir kalibrēts autonomi un kam ir kompensēts aukstais lodējums. Starptautiski reģistrējama simulatora temperatūrai pielāgota nenoteiktība ir mazāka par 0,5 % no maksimālās darba temperatūras T
  max. Ja izmanto šo iespēju, ir jālieto sensori, kuri saskaņā ar piegādātāja sniegto informāciju ir precīzāki par 0,5 % no T
  max salīdzinājumā ar to standarta kalibrēšanas līkni.

8.1.4.5.   Mērījumu sistēmas, kurām ir vajadzīga linearitātes pārbaude

Šā punkta 8.2. tabulā ir norādītas sistēmas, kurām ir vajadzīgas linearitātes pārbaudes. Uz šo tabulu attiecas turpmāk norādītie noteikumi.

| a) | Ja instrumenta ražotājs iesaka vai balstoties uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu, linearitātes pārbaudi veic biežāk. |
| --- | --- |

a)

Ja instrumenta ražotājs iesaka vai balstoties uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu, linearitātes pārbaudi veic biežāk.

| b) | “min” attiecas uz linearitātes pārbaudē izmantoto minimālo etalonvērtību.
  Jāņem vērā, ka atkarībā no signāla šī vērtība var būt nulle vai negatīva vērtība. |
| --- | --- |

b)

“min” attiecas uz linearitātes pārbaudē izmantoto minimālo etalonvērtību.

Jāņem vērā, ka atkarībā no signāla šī vērtība var būt nulle vai negatīva vērtība.

| c) | “max” parasti attiecas uz linearitātes pārbaudē izmantoto maksimālo etalonvērtību. Piemēram, attiecībā uz gāzu dalītājiem, x
  max ir nedalītās, neatšķaidītās standartgāzes koncentrācija. Turpmāk norādīti īpaši gadījumi, kuros “max” attiecas uz atšķirīgu vērtību:






  i) | PM atlikuma linearitātes pārbaudes gadījumā m
  max attiecas uz PM filtra tipisko masu; |
| --- | --- | --- |

c)

“max” parasti attiecas uz linearitātes pārbaudē izmantoto maksimālo etalonvērtību. Piemēram, attiecībā uz gāzu dalītājiem, x
  max ir nedalītās, neatšķaidītās standartgāzes koncentrācija. Turpmāk norādīti īpaši gadījumi, kuros “max” attiecas uz atšķirīgu vērtību:

i)

PM atlikuma linearitātes pārbaudes gadījumā m
  max attiecas uz PM filtra tipisko masu;

| ii) | griezes momenta linearitātes pārbaudes gadījumā T
  max attiecas uz ražotāja noteikto testējamā motora ar lielāko griezes momentu motora augstāko griezes momenta vērtību. |
| --- | --- |

ii)

griezes momenta linearitātes pārbaudes gadījumā T
  max attiecas uz ražotāja noteikto testējamā motora ar lielāko griezes momentu motora augstāko griezes momenta vērtību.

| d) | Norādītie diapazoni ir iekļaujoši. Piemēram, norādītais diapazons 0,98–1,02 attiecībā uz stāvumu a
  1 nozīmē, ka 0,98 ≤ a
  1 ≤ 1,02. |
| --- | --- |

d)

Norādītie diapazoni ir iekļaujoši. Piemēram, norādītais diapazons 0,98–1,02 attiecībā uz stāvumu a
  1 nozīmē, ka 0,98 ≤ a
  1 ≤ 1,02.

| e) | Šīs linearitātes pārbaudes neattiecas uz sistēmām, kurām piemēro plūsmas ātruma pārbaudi attiecībā uz atšķaidītu izplūdes gāzi saistībā ar propāna pārbaudi, kā aprakstīts 8.1.8.5. punktā, vai sistēmām, kuras atbilst ± 2 %, pamatojoties uz ieplūdes gaisa, degvielas un izplūdes gāzu oglekļa vai skābekļa ķīmisko līdzsvaru. |
| --- | --- |

e)

Šīs linearitātes pārbaudes neattiecas uz sistēmām, kurām piemēro plūsmas ātruma pārbaudi attiecībā uz atšķaidītu izplūdes gāzi saistībā ar propāna pārbaudi, kā aprakstīts 8.1.8.5. punktā, vai sistēmām, kuras atbilst ± 2 %, pamatojoties uz ieplūdes gaisa, degvielas un izplūdes gāzu oglekļa vai skābekļa ķīmisko līdzsvaru.

| f) | Atbilstību a
  1 kritērijam šo daudzumu gadījumā nodrošina tikai tad, ja ir vajadzīga absolūtā daudzuma vērtība, pretēji signālam, kas ir tikai lineāri proporcionāls faktiskajai vērtībai. |
| --- | --- |

f)

Atbilstību a
  1 kritērijam šo daudzumu gadījumā nodrošina tikai tad, ja ir vajadzīga absolūtā daudzuma vērtība, pretēji signālam, kas ir tikai lineāri proporcionāls faktiskajai vērtībai.

| g) | Autonomās temperatūras ietver motora temperatūras un apkārtējās vides apstākļus, ko izmanto, lai iestatītu vai pārbaudītu motora stāvokļus, temperatūras, kuras izmanto, lai testa sistēmā iestatītu vai pārbaudītu kritiskos apstākļus, un temperatūras, kuras izmanto emisiju aprēķinos:






  i) | ir jāveic šo temperatūru linearitātes pārbaudes; gaisa ieplūde, pēcapstrādes gultne(-es) (attiecībā uz motoriem, kurus testē ar pēcapstrādes ierīcēm ciklos ar aukstās palaides kritērijiem), atšķaidīšanas gaiss PM parauga ņemšanai (CVS, dubultās atšķaidīšanas un daļējas plūsmas sistēmām), PM paraugs, dzesētāja paraugs (attiecībā uz gāzveida paraugu ņemšanas sistēmām, kuras paraugu žāvēšanai izmanto dzesētājus); |
| --- | --- | --- |

g)

Autonomās temperatūras ietver motora temperatūras un apkārtējās vides apstākļus, ko izmanto, lai iestatītu vai pārbaudītu motora stāvokļus, temperatūras, kuras izmanto, lai testa sistēmā iestatītu vai pārbaudītu kritiskos apstākļus, un temperatūras, kuras izmanto emisiju aprēķinos:

i)

ir jāveic šo temperatūru linearitātes pārbaudes; gaisa ieplūde, pēcapstrādes gultne(-es) (attiecībā uz motoriem, kurus testē ar pēcapstrādes ierīcēm ciklos ar aukstās palaides kritērijiem), atšķaidīšanas gaiss PM parauga ņemšanai (CVS, dubultās atšķaidīšanas un daļējas plūsmas sistēmām), PM paraugs, dzesētāja paraugs (attiecībā uz gāzveida paraugu ņemšanas sistēmām, kuras paraugu žāvēšanai izmanto dzesētājus);

| ii) | šīs temperatūras linearitātes pārbaudes ir jāveic tikai tad, ja to norādījis motora ražotājs; degvielas ieplūde, testēšanas telpas uzpūtes gaisa dzesētāja gaisa izplūde (attiecībā uz motoriem, kurus testē ar testēšanas telpas siltummaini, kas simulē transportlīdzekļa/mašīnas uzpūtes gaisa dzesētāju), testēšanas telpas uzpūtes gaisa dzesētāja dzesēšanas šķidruma ieplūde (attiecībā uz motoriem, kurus testē ar testēšanas telpas siltummaini, kas simulē transportlīdzekļa/mašīnas uzpūtes gaisa dzesētāju), eļļa eļļtverī, dzesēšanas šķidrums pirms termostata (attiecībā uz motoriem, kurus dzesē ar šķidrumu). |
| --- | --- |

ii)

šīs temperatūras linearitātes pārbaudes ir jāveic tikai tad, ja to norādījis motora ražotājs; degvielas ieplūde, testēšanas telpas uzpūtes gaisa dzesētāja gaisa izplūde (attiecībā uz motoriem, kurus testē ar testēšanas telpas siltummaini, kas simulē transportlīdzekļa/mašīnas uzpūtes gaisa dzesētāju), testēšanas telpas uzpūtes gaisa dzesētāja dzesēšanas šķidruma ieplūde (attiecībā uz motoriem, kurus testē ar testēšanas telpas siltummaini, kas simulē transportlīdzekļa/mašīnas uzpūtes gaisa dzesētāju), eļļa eļļtverī, dzesēšanas šķidrums pirms termostata (attiecībā uz motoriem, kurus dzesē ar šķidrumu).

| h) | Autonomie spiedieni ietver motora spiedienus un apkārtējās vides apstākļus, ko izmanto, lai iestatītu vai pārbaudītu motora stāvokļus, spiedienus, kurus izmanto, lai testa sistēmā iestatītu vai pārbaudītu kritiskos apstākļus, un spiedienus, kurus izmanto emisiju aprēķinos:






  i) | veicamās spiediena linearitātes pārbaudes ir šādas: gaisa ieplūdes ierobežojums, izplūdes pretspiediens, barometrs, CVS ieplūdes manometriskais spiediens (ja to mēra, izmantojot CVS), dzesētāja paraugs (attiecībā uz gāzveida paraugu ņemšanas sistēmām, kuras paraugu žāvēšanai izmanto dzesētājus); |
| --- | --- | --- |

h)

Autonomie spiedieni ietver motora spiedienus un apkārtējās vides apstākļus, ko izmanto, lai iestatītu vai pārbaudītu motora stāvokļus, spiedienus, kurus izmanto, lai testa sistēmā iestatītu vai pārbaudītu kritiskos apstākļus, un spiedienus, kurus izmanto emisiju aprēķinos:

i)

veicamās spiediena linearitātes pārbaudes ir šādas: gaisa ieplūdes ierobežojums, izplūdes pretspiediens, barometrs, CVS ieplūdes manometriskais spiediens (ja to mēra, izmantojot CVS), dzesētāja paraugs (attiecībā uz gāzveida paraugu ņemšanas sistēmām, kuras paraugu žāvēšanai izmanto dzesētājus);

| ii) | spiediena linearitātes pārbaudes, kas ir jāveic tikai tad, ja to norādījis motora ražotājs: testēšanas telpas uzpūtes gaisa dzesētāja un savienojošās caurules spiediena kritums (attiecībā uz motoriem ar turbopūti, kurus testē ar testēšanas telpas siltummaini, kas simulē transportlīdzekļa/mašīnas uzpūtes gaisa dzesētāju), degvielas ieplūde un degvielas izplūde.

  8.2.   tabula


  Mērījumu sistēmas, kurām ir vajadzīga linearitātes pārbaude












  Mērījumu sistēma | Dau-dzums | Minimālais pārbaužu biežums | Linearitātes kritēriji |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | a | SEE | r
  2 |
| Motora apgriezienu skaits | n | 370 dienās pirms testēšanas | ≤ 0,05 % n
  max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % n
  max | ≥ 0,990 |
| Motora griezes moments | T | 370 dienās pirms testēšanas | ≤ 1 % T
  max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % T
  max | ≥ 0,990 |
| Degvielas plūsmas ātrums | q
  m | 370 dienās pirms testēšanas | ≤ 1 % q
  m,max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % q
  m,max | ≥ 0,990 |
| Ieplūdes gaisa ātrums | q
  v | 370 dienās pirms testēšanas | ≤ 1 % q
  v,max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % q
  v,max | ≥ 0,990 |
| Atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrums | q
  v | 370 dienās pirms testēšanas | ≤ 1 % q
  v,max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % q
  v,max | ≥ 0,990 |
| Atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātrums | q
  v | 370 dienās pirms testēšanas | ≤ 1 % q
  v,max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % q
  v,max | ≥ 0,990 |
| Neapstrādātu izplūdes gāzu plūsmas ātrums | q
  v | 185 dienās pirms testēšanas | ≤ 1 % q
  v,max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % q
  v,max | ≥ 0,990 |
| Paraugu partijas plūsmas ātrumi | q
  v | 370 dienās pirms testēšanas | ≤ 1 % q
  v,max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % q
  v,max | ≥ 0,990 |
| Gāzu dalītāji | x/x
  span | 370 dienās pirms testēšanas | ≤ 0,5 % x
  max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % x
  max | ≥ 0,990 |
| Gāzu analizatori | x | 35 dienās pirms testēšanas | ≤ 0,5 % x
  max | 0,99-1,01 | ≤ 1 % x
  max | ≥ 0,998 |
| PM atlikums | m | 370 dienās pirms testēšanas | ≤ 1 % m
  max | 0,99-1,01 | ≤ 1 % m
  max | ≥ 0,998 |
| Autonomie spiedieni | p | 370 dienās pirms testēšanas | ≤ 1 % p
  max | 0,99-1,01 | ≤ 1 % p
  max | ≥ 0,998 |
| Autonomās temperatūras signālu pārvēšana no analogā formāta digitālajā formātā | T | 370 dienās pirms testēšanas | ≤ 1 % T
  max | 0,99-1,01 | ≤ 1 % T
  max | ≥ 0,998 |

ii)

spiediena linearitātes pārbaudes, kas ir jāveic tikai tad, ja to norādījis motora ražotājs: testēšanas telpas uzpūtes gaisa dzesētāja un savienojošās caurules spiediena kritums (attiecībā uz motoriem ar turbopūti, kurus testē ar testēšanas telpas siltummaini, kas simulē transportlīdzekļa/mašīnas uzpūtes gaisa dzesētāju), degvielas ieplūde un degvielas izplūde.

8.2.   tabula

Mērījumu sistēmas, kurām ir vajadzīga linearitātes pārbaude

Mērījumu sistēma

Dau-dzums

Minimālais pārbaužu biežums

Linearitātes kritēriji

Formula

a

SEE

r
  2

Motora apgriezienu skaits

n

370 dienās pirms testēšanas

≤ 0,05 % n
  max

0,98-1,02

≤ 2 % n
  max

≥ 0,990

Motora griezes moments

T

370 dienās pirms testēšanas

≤ 1 % T
  max

0,98-1,02

≤ 2 % T
  max

≥ 0,990

Degvielas plūsmas ātrums

q
  m

370 dienās pirms testēšanas

≤ 1 % q
  m,max

0,98-1,02

≤ 2 % q
  m,max

≥ 0,990

Ieplūdes gaisa ātrums

q
  v

370 dienās pirms testēšanas

≤ 1 % q
  v,max

0,98-1,02

≤ 2 % q
  v,max

≥ 0,990

Atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrums

q
  v

370 dienās pirms testēšanas

≤ 1 % q
  v,max

0,98-1,02

≤ 2 % q
  v,max

≥ 0,990

Atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātrums

q
  v

370 dienās pirms testēšanas

≤ 1 % q
  v,max

0,98-1,02

≤ 2 % q
  v,max

≥ 0,990

Neapstrādātu izplūdes gāzu plūsmas ātrums

q
  v

185 dienās pirms testēšanas

≤ 1 % q
  v,max

0,98-1,02

≤ 2 % q
  v,max

≥ 0,990

Paraugu partijas plūsmas ātrumi

q
  v

370 dienās pirms testēšanas

≤ 1 % q
  v,max

0,98-1,02

≤ 2 % q
  v,max

≥ 0,990

Gāzu dalītāji

x/x
  span

370 dienās pirms testēšanas

≤ 0,5 % x
  max

0,98-1,02

≤ 2 % x
  max

≥ 0,990

Gāzu analizatori

x

35 dienās pirms testēšanas

≤ 0,5 % x
  max

0,99-1,01

≤ 1 % x
  max

≥ 0,998

PM atlikums

m

370 dienās pirms testēšanas

≤ 1 % m
  max

0,99-1,01

≤ 1 % m
  max

≥ 0,998

Autonomie spiedieni

p

370 dienās pirms testēšanas

≤ 1 % p
  max

0,99-1,01

≤ 1 % p
  max

≥ 0,998

Autonomās temperatūras signālu pārvēšana no analogā formāta digitālajā formātā

T

370 dienās pirms testēšanas

≤ 1 % T
  max

0,99-1,01

≤ 1 % T
  max

≥ 0,998

8.1.5.   Nepārtraukta darba gāzes analizatora sistēmas reakcija un atjaunināšanas/reģistrēšanas pārbaude

Šajā iedaļā ir aprakstīta vispārējā nepārtraukta darba gāzes analizatora sistēmas reakcijas un atjauninājumu reģistrēšanas pārbaudes procedūra. Informāciju par kompensācijas tipa analizatoriem skatīt 8.1.6. punktā.

8.1.5.1.   Darbības joma un biežums

Šo pārbaudi veic pēc nepārtrauktai paraugu ņemšanai izmantota gāzes analizatora uzstādīšanas vai aizvietošanas. Šo pārbaudi veic arī tad, ja ir veikta sistēmas rekonfigurācija, kas maina sistēmas reakciju. Šī pārbaude ir jāveic attiecībā uz nepārtraukta darba gāzes analizatoriem, kurus izmanto īslaicīgajā vai pakāpeniskajā modālajā testēšanā, bet tā nav jāveic attiecībā uz gāzes paraugu partiju analizatoru sistēmām, kuras izmanto tikai diskrētā režīma testēšanā.

8.1.5.2.   Mērīšanas principi

Ar šā testa palīdzību pārbauda to, vai atjaunināšanas un reģistrēšanas frekvences atbilst vispārējai sistēmas reakcijai uz straujām koncentrāciju vērtību izmaiņām tajā pašā paraugu ņemšanas zondē. Gāzes analizatoru sistēmas optimizē, lai to vispārējā reakcija uz straujām koncentrācijas izmaiņām tiktu atjaunināta un reģistrēta pienācīgā frekvencē, tādējādi novēršot informācijas zudumus. Ar šī testa palīdzību arī pārbauda, vai nepārtraukta darba gāzes analizatora sistēmas nodrošina atbilstību minimālajam reakcijas laikam.

Sistēmas iestatījumi reakcijas laika novērtēšanai ir tieši tādi paši kā testa mērījumu laikā (piem., spiediens, plūsmas ātrumi, analizatora filtra parametri un viss pārējais, kas ietekmē reakcijas laiku). Reakcijas laika noteikšanu veic, ievadot gāzi tieši paraugu ņemšanas zondes ievadā. Gāzu maiņai paredzēto ierīču specifikācijās paredzēts, ka gāzes palaišanu veic mazāk nekā 0,1 sekundē. Testā izmantoto gāzu ietekmē koncentrācija mainās vismaz par 60 % no pilnas skalas (FS).

Reģistrē katra atsevišķā gāzes komponenta koncentrācijas apliecinājumu.

8.1.5.3.   Prasības attiecībā uz sistēmu

| a) | Sistēmas reakcijas laiks ir ≤ 10 s ar pieauguma laiku ≤ 2,5 s vai pieauguma un krituma laiku ≤ 5 s attiecībā uz visiem mērītajiem komponentiem (CO, NOx, CO2 un HC) un visos izmantotajos diapazonos. Izmantojot NMC, lai izmērītu NMHC, sistēmas reakcijas laiks var pārsniegt 10 s.
  Pirms A.7. un A.8. papildinājumā paredzēto emisiju aprēķinu veikšanas visi dati (koncentrācija, degvielas un gaisa plūsmas) ir jānobīda par to izmērītajiem reakcijas laikiem. |
| --- | --- |

a)

Sistēmas reakcijas laiks ir ≤ 10 s ar pieauguma laiku ≤ 2,5 s vai pieauguma un krituma laiku ≤ 5 s attiecībā uz visiem mērītajiem komponentiem (CO, NOx, CO2 un HC) un visos izmantotajos diapazonos. Izmantojot NMC, lai izmērītu NMHC, sistēmas reakcijas laiks var pārsniegt 10 s.

Pirms A.7. un A.8. papildinājumā paredzēto emisiju aprēķinu veikšanas visi dati (koncentrācija, degvielas un gaisa plūsmas) ir jānobīda par to izmērītajiem reakcijas laikiem.

| b) | Lai apliecinātu pieņemamu atjaunināšanu un reģistrēšanu attiecībā uz sistēmas vispārējo reakciju, sistēma atbilst kādam no turpmāk izklāstītajiem kritērijiem:






  i) | vidējā pieauguma laika un frekvences, pie kuras sistēma reģistrē un atjaunina koncentrāciju, reizinājums ir vismaz 5. Jebkurā gadījumā vidējais pieauguma laiks nepārsniedz 10 s; |
| --- | --- | --- |

b)

Lai apliecinātu pieņemamu atjaunināšanu un reģistrēšanu attiecībā uz sistēmas vispārējo reakciju, sistēma atbilst kādam no turpmāk izklāstītajiem kritērijiem:

i)

vidējā pieauguma laika un frekvences, pie kuras sistēma reģistrē un atjaunina koncentrāciju, reizinājums ir vismaz 5. Jebkurā gadījumā vidējais pieauguma laiks nepārsniedz 10 s;

| ii) | frekvence, pie kuras sistēma reģistrē koncentrāciju, ir vismaz 2 Hz (sk. arī 9.2. tabulu). |
| --- | --- |

ii)

frekvence, pie kuras sistēma reģistrē koncentrāciju, ir vismaz 2 Hz (sk. arī 9.2. tabulu).

8.1.5.4.   Procedūra

Lai pārbaudītu katras nepārtraukta darba gāzes analizatora sistēmas reakciju, izmanto turpmāk aprakstīto procedūru.

| a) | Attiecībā uz instrumenta iestatīšanu rīkojas atbilstīgi analizatora sistēmas ražotāja publicētajām iedarbināšanas un darbināšanas instrukcijām. Lai optimizētu veiktspēju, mērījumu sistēmu pielāgo atbilstīgi vajadzībām. Šo pārbaudi veic, analizatoram darbojoties tādā pašā režīmā kā emisiju testēšanas gadījumā. Ja analizatora paraugu ņemšanas sistēmu izmanto arī citi analizatori un ja gāzes plūsma uz citiem analizatoriem ietekmē sistēmas reakcijas laiku, šā pārbaudes testa veikšanas laikā iedarbina un darbina pārējos analizatorus. Šo pārbaudes testu var veikt attiecībā uz vairākiem analizatoriem, kuri vienlaikus izmanto vienu un to pašu paraugu ņemšanas sistēmu. Ja emisiju testēšanas laikā izmanto analogos vai reālā laika digitālos filtrus, tos darbina tādā pašā veidā kā šīs pārbaudes laikā. |
| --- | --- |

a)

Attiecībā uz instrumenta iestatīšanu rīkojas atbilstīgi analizatora sistēmas ražotāja publicētajām iedarbināšanas un darbināšanas instrukcijām. Lai optimizētu veiktspēju, mērījumu sistēmu pielāgo atbilstīgi vajadzībām. Šo pārbaudi veic, analizatoram darbojoties tādā pašā režīmā kā emisiju testēšanas gadījumā. Ja analizatora paraugu ņemšanas sistēmu izmanto arī citi analizatori un ja gāzes plūsma uz citiem analizatoriem ietekmē sistēmas reakcijas laiku, šā pārbaudes testa veikšanas laikā iedarbina un darbina pārējos analizatorus. Šo pārbaudes testu var veikt attiecībā uz vairākiem analizatoriem, kuri vienlaikus izmanto vienu un to pašu paraugu ņemšanas sistēmu. Ja emisiju testēšanas laikā izmanto analogos vai reālā laika digitālos filtrus, tos darbina tādā pašā veidā kā šīs pārbaudes laikā.

| b) | Attiecībā uz aprīkojumu, kas ir izmantots, lai apstiprinātu sistēmas reakcijas laiku, starp visiem savienojumiem ieteicams izmantot minimālā garuma gāzes pārvades caurules, nulles gaisa avotu savieno ar vienu ātrdarbīgas trīsceļu vārpstas ievadu (2 ievadi, 1 izvads), lai regulētu nulles gāzes un standartgāzu maisījumu plūsmu uz paraugu ņemšanas sistēmas zondes ieplūdes atveri vai T veida savienotājelementu līdzās zondes izvadam. Parasti gāzes plūsmas ātrums ir lielāks par zondes paraugu plūsmas ātrumu, un liekais daudzums tiek izvadīts pa zondes ievadu. Ja gāzes plūsmas ātrums ir mazāks par zondes plūsmas ātrumu, pielāgo gāzes koncentrācijas, lai ņemtu vērā atšķaidīšanu, ko rada zondē ieplūdušais apkārtējais gaiss. Var izmantot bināras vai no vairākām gāzēm sastāvošas standartgāzes. Lai sajauktu standartgāzes, var izmantot gāzu sajaukšanas ierīci. Sajaucot standartgāzes, kas ir atšķaidītas ar N2, ar standartgāzēm, kas ir sajauktas ar gaisu, ieteicams izmantot gāzu sajaukšanas ierīci.
  Izmantojot gāzu dalītāju, NO–CO–CO2–C3H8–CH4 (N2 bilance ) standartgāzi sajauc ar NO2, līdzsvarojošu attīrītu sintētisko gaisu, ievērojot vienādas proporcijas. Attiecīgos gadījumos var izmantot arī standarta binārās standartgāzes, aizstājot sajauktu NO-CO-CO2-C3H8-CH4, līdzsvarojošu N2 standartgāzi. Šādā gadījumā katram analizatoram veic atsevišķu reakcijas testu. Gāzes dalītāja izvadi savieno ar citu trīsceļu vārsta ievadi. Vārsta izvade ir savienota ar pārpildi gāzes analizatora sistēmas zondē vai pārpildi starp zondi un pārvades cauruli uz visiem analizatoriem, kuri tiek pārbaudīti. Izmanto uzstādījumus, kas ļauj izvairīties no spiediena pulsācijām, ko izraisa plūsmas apturēšana, sajaucot gāzes. Jebkuru no šīm gāzes sastāvdaļām, ja tā šīs pārbaudes kontekstā neattiecas uz analizatoriem, izlaiž. Citā gadījumā ir atļauta atsevišķu gāzu pudeļu izmantošana un atsevišķa reakcijas laiku mērīšana. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz aprīkojumu, kas ir izmantots, lai apstiprinātu sistēmas reakcijas laiku, starp visiem savienojumiem ieteicams izmantot minimālā garuma gāzes pārvades caurules, nulles gaisa avotu savieno ar vienu ātrdarbīgas trīsceļu vārpstas ievadu (2 ievadi, 1 izvads), lai regulētu nulles gāzes un standartgāzu maisījumu plūsmu uz paraugu ņemšanas sistēmas zondes ieplūdes atveri vai T veida savienotājelementu līdzās zondes izvadam. Parasti gāzes plūsmas ātrums ir lielāks par zondes paraugu plūsmas ātrumu, un liekais daudzums tiek izvadīts pa zondes ievadu. Ja gāzes plūsmas ātrums ir mazāks par zondes plūsmas ātrumu, pielāgo gāzes koncentrācijas, lai ņemtu vērā atšķaidīšanu, ko rada zondē ieplūdušais apkārtējais gaiss. Var izmantot bināras vai no vairākām gāzēm sastāvošas standartgāzes. Lai sajauktu standartgāzes, var izmantot gāzu sajaukšanas ierīci. Sajaucot standartgāzes, kas ir atšķaidītas ar N2, ar standartgāzēm, kas ir sajauktas ar gaisu, ieteicams izmantot gāzu sajaukšanas ierīci.

Izmantojot gāzu dalītāju, NO–CO–CO2–C3H8–CH4 (N2 bilance ) standartgāzi sajauc ar NO2, līdzsvarojošu attīrītu sintētisko gaisu, ievērojot vienādas proporcijas. Attiecīgos gadījumos var izmantot arī standarta binārās standartgāzes, aizstājot sajauktu NO-CO-CO2-C3H8-CH4, līdzsvarojošu N2 standartgāzi. Šādā gadījumā katram analizatoram veic atsevišķu reakcijas testu. Gāzes dalītāja izvadi savieno ar citu trīsceļu vārsta ievadi. Vārsta izvade ir savienota ar pārpildi gāzes analizatora sistēmas zondē vai pārpildi starp zondi un pārvades cauruli uz visiem analizatoriem, kuri tiek pārbaudīti. Izmanto uzstādījumus, kas ļauj izvairīties no spiediena pulsācijām, ko izraisa plūsmas apturēšana, sajaucot gāzes. Jebkuru no šīm gāzes sastāvdaļām, ja tā šīs pārbaudes kontekstā neattiecas uz analizatoriem, izlaiž. Citā gadījumā ir atļauta atsevišķu gāzu pudeļu izmantošana un atsevišķa reakcijas laiku mērīšana.

| c) | Datu vākšanu veic šādi:






  i) | vārstu pārslēdz, lai sāktu nulles gāzes plūsmu; |
| --- | --- | --- |

c)

Datu vākšanu veic šādi:

i)

vārstu pārslēdz, lai sāktu nulles gāzes plūsmu;

| ii) | ļauj notikt stabilizācijai, ņemot vērā transportēšanas kavējumus un lēnākā analizatora pilnīgu reakciju; |
| --- | --- |

ii)

ļauj notikt stabilizācijai, ņemot vērā transportēšanas kavējumus un lēnākā analizatora pilnīgu reakciju;

| iii) | datu reģistrēšanu sāk, ievērojot tādu pašu frekvenci kā emisiju testēšanas laikā. Katra reģistrētā vērtība ir analizatora izmērīta unikāla atjaunināta koncentrācija. Reģistrēto vērtību mainīšanai nedrīkst izmantot interpolāciju vai filtrēšanu; |
| --- | --- |

iii)

datu reģistrēšanu sāk, ievērojot tādu pašu frekvenci kā emisiju testēšanas laikā. Katra reģistrētā vērtība ir analizatora izmērīta unikāla atjaunināta koncentrācija. Reģistrēto vērtību mainīšanai nedrīkst izmantot interpolāciju vai filtrēšanu;

| iv) | vārstu pārslēdz, lai ļautu sajauktajām standartgāzēm plūst uz analizatoriem. Šo laiku reģistrē kā t
  0; |
| --- | --- |

iv)

vārstu pārslēdz, lai ļautu sajauktajām standartgāzēm plūst uz analizatoriem. Šo laiku reģistrē kā t
  0;

| v) | paredz laiku transportēšanas kavējumiem un pilnīgai lēnākā analizatora reakcijai; |
| --- | --- |

v)

paredz laiku transportēšanas kavējumiem un pilnīgai lēnākā analizatora reakcijai;

| vi) | plūsmu pagriež, lai ļautu nulles gāzei plūst uz analizatoru. Šo laiku reģistrē kā t
  100; |
| --- | --- |

vi)

plūsmu pagriež, lai ļautu nulles gāzei plūst uz analizatoru. Šo laiku reģistrē kā t
  100;

| vii) | paredz laiku transportēšanas kavējumiem un pilnīgai lēnākā analizatora reakcijai; |
| --- | --- |

vii)

paredz laiku transportēšanas kavējumiem un pilnīgai lēnākā analizatora reakcijai;

| viii) | šā punkta c) apakšpunkta iv) līdz vii) punktā noteiktos pasākumus atkārto, lai reģistrētu septiņus pilnus ciklus, kuru nobeigumā nulles gāze plūst uz analizatoriem; |
| --- | --- |

viii)

šā punkta c) apakšpunkta iv) līdz vii) punktā noteiktos pasākumus atkārto, lai reģistrētu septiņus pilnus ciklus, kuru nobeigumā nulles gāze plūst uz analizatoriem;

| ix) | reģistrēšanu pārtrauc. |
| --- | --- |

ix)

reģistrēšanu pārtrauc.

8.1.5.5.   Veiktspējas novērtēšana

Šīs iedaļas 8.1.5.4. punkta c) apakšpunktā minētos datus izmanto, lai aprēķinātu vidējo pieauguma laiku T
  10–90 attiecībā uz katru analizatoru.

| a) | Ja ir pieņemts lēmums apliecināt atbilstību šīs iedaļas 8.1.5.3. punkta b) apakšpunkta i) punktam, ir jāpiemēro turpmāk izklāstītā procedūra. Pieauguma laikus (izteikti sekundēs) reizina ar to attiecīgajām reģistrēšanas frekvencēm hercos (1/s). Katra rezultāta vērtība ir vismaz 5. Ja vērtība ir mazāka par 5, palielina reģistrēšanas frekvenci vai pielāgo plūsmas, vai maina paraugu ņemšanas sistēmas uzbūvi, lai atbilstīgi vajadzībām palielinātu pieauguma laiku. Lai palielinātu pieauguma laiku, var konfigurēt arī digitālos filtrus. |
| --- | --- |

a)

Ja ir pieņemts lēmums apliecināt atbilstību šīs iedaļas 8.1.5.3. punkta b) apakšpunkta i) punktam, ir jāpiemēro turpmāk izklāstītā procedūra. Pieauguma laikus (izteikti sekundēs) reizina ar to attiecīgajām reģistrēšanas frekvencēm hercos (1/s). Katra rezultāta vērtība ir vismaz 5. Ja vērtība ir mazāka par 5, palielina reģistrēšanas frekvenci vai pielāgo plūsmas, vai maina paraugu ņemšanas sistēmas uzbūvi, lai atbilstīgi vajadzībām palielinātu pieauguma laiku. Lai palielinātu pieauguma laiku, var konfigurēt arī digitālos filtrus.

| b) | Ja ir pieņemts lēmums apliecināt atbilstību šīs iedaļas 8.1.5.3. punkta b) apakšpunkta ii) punktam atbilstības apliecināšana 8.1.5.3. punkta b) apakšpunkta ii) punkta prasībām ir uzskatāma par pietiekamu. |
| --- | --- |

b)

Ja ir pieņemts lēmums apliecināt atbilstību šīs iedaļas 8.1.5.3. punkta b) apakšpunkta ii) punktam atbilstības apliecināšana 8.1.5.3. punkta b) apakšpunkta ii) punkta prasībām ir uzskatāma par pietiekamu.

8.1.6.   Reakcijas laika pārbaude attiecībā uz kompensācijas tipa analizatoriem

8.1.6.1.   Piemērošanas joma un biežums

Šo pārbaudi veic, lai noteiktu nepārtraukta darba gāzes analizatora reakciju, viena analizatora reakciju kompensējot ar cita analizatora reakciju, lai noteiktu gāzveida emisiju daudzumu. Šīs pārbaudes vajadzībām ūdens tvaikus uzskata par gāzveida sastāvdaļu. Šī pārbaude ir jāveic attiecībā uz nepārtraukta darba gāzes analizatoriem, kurus izmanto īslaicīgajā vai pakāpeniskajā modālajā testēšanā. Šī pārbaude nav jāveic attiecībā uz paraugu partiju gāzes analizatoru sistēmām, kuras izmanto tikai diskrētā režīma testēšanā. Šī pārbaude nav piemērojama korekcijai attiecībā uz ūdeni, kas aizvadīts no parauga pēcapstrādes laikā, un tā nav piemērojama NMHC noteikšanai no THC un CH4, kas minēta A.7. un A.8. papildinājumā attiecībā uz emisiju aprēķiniem. Šo pārbaudi veic pēc sākotnējās uzstādīšanas (t. i., testēšanas telpas nodošanas ekspluatācijā). Pēc plašas tehniskās apkopes var piemērot 8.1.5. punktu, lai pārbaudītu vienoto reakciju, ar nosacījumu, ka jebkuram aizstātajam komponentam kādā brīdī ir veikta mitrinātas vienotas reakcijas pārbaude.

8.1.6.2.   Mērīšanas principi

Šī procedūra nodrošina laika korekcijas un nepārtraukti kombinētu gāzes mērījumu vienotās reakcijas pārbaudi. Šīs procedūras vajadzībām ir jānodrošina, lai visi kompensācijas algoritmi un mitruma korekcijas būtu aktivizētas.

8.1.6.3.   Prasības attiecībā uz sistēmu

Prasība attiecībā uz vispārējo reakcijas laiku un pieauguma laiku, kas paredzēta 8.1.5.3. punkta a) apakšpunktā, ir spēkā arī attiecībā uz kompensācijas tipa analizatoriem. Turklāt, ja reģistrēšanas frekvence atšķiras no nepārtraukti kombinēta/kompensēta signāla atjaunināšanas frekvences, 8.1.5.3. punkta b) apakšpunkta i) punktā paredzētās pārbaudes vajadzībām izmanto zemāko no šīm divām frekvencēm.

8.1.6.4.   Procedūra

Ir jāizmanto visas 8.1.5.4. punkta a) līdz c) apakšpunktā paredzētās procedūras. Turklāt, ja izmanto kompensācijas algoritmu, kura pamatā ir izmērītais ūdens tvaiks, ir jāizmēra arī ūdens tvaika reakcijas un pieauguma laiks. Šādā gadījumā vismaz viena no izmantotajām kalibrēšanas gāzēm (izņemot NO2) ir jāmitrina turpmāk aprakstītajā veidā.

Ja sistēma ūdens novadīšanai no parauga gāzes neizmanto parauga žāvētāju, standartgāzi mitrina, gāzes maisījumu novadot caur slēgtu trauku, kas mitrina gāzi, līdz tā sasniedz augstāko parauga rasas punktu, kurš ir noteikts emisijas paraugu ņemšanas laikā, barbotējot gāzi caur destilētu ūdeni. Ja sistēma testēšanas laikā izmanto parauga žāvētāju, kam ir veikts parauga žāvētāja pārbaudes tests, mitrinātu gāzu maisījumu var ievadīt lejpus parauga žāvētāja, barbotējot to caur destilētu ūdeni slēgtā traukā pie 25 ± 10°C vai temperatūras, kas pārsniedz rasas punktu. Visos gadījumos nodrošina, ka lejpus traukam mitrinātās gāzes temperatūra ir vismaz par 5 °C augstāka par tās vietējo rasas punktu vadā. Jāņem vērā, ka gadījumā, ja šīs pārbaudes kontekstā kāda no šīm gāzes sastāvdaļām neattiecas uz analizatoriem, to var izlaist. Ja uz kādu no gāzes sastāvdaļām neattiecas ūdens kompensācija, šo analizatoru reakcijas pārbaudi var veikt bez mitrināšanas.

8.1.7.   Motora parametru un apkārtējās vides apstākļu mērīšana

Motora ražotājs piemēro iekšējās kvalitātes procedūras, kas atbilst atzītiem valsts vai starptautiskajiem standartiem. Pretējā gadījumā piemērojamas turpmāk izklāstītās procedūras.

8.1.7.1.   Griezes momenta kalibrēšana

8.1.7.1.1.   Darbības joma un biežums

Veicot sākotnējo uzstādīšanu vai pēc plašas tehniskās apkopes veic visu griezes momenta mērījumu sistēmu, tostarp dinamometra griezes momenta mērījumu slodzes devēju un sistēmu, kalibrēšanu, cita starpā izmantojot standartspēku vai sviras pleca garumu kopā ar pašsvaru. Kalibrēšanas atkārtošanai izmanto pamatotu inženiertehisko atzinumu. Linearizējot griezes momenta sensora rezultātus, ņem vērā griezes momenta slodzes devēja ražotāja instrukcijas. Ir atļautas arī citas kalibrēšanas metodes.

8.1.7.1.2.   Pašsvara kalibrēšana

Šī metode piemēro zināmu spēku, sviras pleca garumā zināmos attālumos piekarot zināma svara atsvarus. Nodrošina, ka atsvaru sviras plecs ir prependikulārs gravitācijai (t. i., horizontāls) un perpendikulārs dinamometra rotācijas asij. Attiecībā uz katru piemērojamo griezes momenta mērījumu diapazonu piemēro vismaz sešas kalibrēšanas atsvara kombinācijas, izvietojot atsvarus diapazonā ar aptuveni vienādiem attālumiem citam no citaa. Lai samazinātu berzes statisko histerēzi, dinamometru kalibrēšanas laikā svārsta vai rotē. Katra atsvara spēku nosaka, reizinot tā starptautiski atzīto masu ar vietējo zemes gravitācijas paātrinājumu.

8.1.7.1.3.   Deformācijas mērītājs vai gredzenveida dinamometra kalibrēšana

Šī metode paredz spēka piemērošanu, piekarot atsvarus pie sviras pleca (šos atsvarus un to sviras pleca garumu neizmanto kā daļu no standarta griezes momenta noteikšanas) vai darbinot dinamometru pie dažādiem griezes momentiem. Attiecībā uz katru piemērojamo griezes momenta mērījumu diapazonu piemēro vismaz sešas spēka kombinācijas, izvietojot svaru spēka vienības diapazonā ar aptuveni vienādiem attālumiem citam no cita. Lai samazinātu berzes statisko histerēzi, dinamometru kalibrēšanas laikā svārsta vai rotē. Šajā gadījumā standarta griezes momentu nosaka, standarta mērītāja (piem., deformācijas mērītāja vai gredzenveida dinamometra) spēka rezultātus reizinot ar faktisko sviras pleca garumu, ko nosaka, mērot no punkta, kurā ir veikts spēka mērījums, līdz dinamometra rotācijas asij. Nodrošina, lai šis garums tiktu mērīts perpendikulāri standarta mērītāja mērījumu asij un perpendikulāri dinamometra rotācijas asij.

8.1.7.2.   Spiediena, temperatūras un rasas punkta kalibrēšana

Veicot sākotnējo uzstādīšanu, instrumentus kalibrē spiediena, temperatūras un rasas punkta mērīšanai. Lai atkārtotu kalibrēšanu, ievēro instrumenta ražotāja instrukcijas un izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.

Attiecībā uz temperatūras mērījumu sistēmām ar termopāriem, RTD vai termistoru sensoriem sistēmas kalibrēšanu veic atbilstīgi 8.1.4.4. punktā sniegtajam aprakstam attiecībā uz linearitātes pārbaudi.

8.1.8.   Ar plūsmu saistīti mērījumi

8.1.8.1.   Degvielas plūsmas kalibrēšana

Degvielas plūsmas mērītājus kalibrē, veicot sākotnējo uzstādīšanu. Lai atkārtotu kalibrēšanu, ievēro instrumenta ražotāja instrukcijas un izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.

8.1.8.2.   Ieplūdes gaisa plūsmas kalibrēšana

Ieplūdes gaisa plūsmas mērītājus kalibrē, veicot sākotnējo uzstādīšanu. Lai atkārtotu kalibrēšanu, ievēro instrumenta ražotāja instrukcijas un izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.

8.1.8.3.   Izplūdes gāzu plūsmas kalibrēšana

Izplūdes gāzu plūsmas mērītājus kalibrē, veicot sākotnējo uzstādīšanu. Lai atkārtotu kalibrēšanu, ievēro instrumenta ražotāja instrukcijas un izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.

8.1.8.4.   Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas (CVS) kalibrēšana

8.1.8.4.1.   Pārskats

| a) | Šajā iedaļā ir aprakstīts, kā kalibrēt plūsmas mērītājus attiecībā uz atšķaidīto izplūdes gāzu konstantā tilpuma parauga ņemšanas (CVS) sistēmām. |
| --- | --- |

a)

Šajā iedaļā ir aprakstīts, kā kalibrēt plūsmas mērītājus attiecībā uz atšķaidīto izplūdes gāzu konstantā tilpuma parauga ņemšanas (CVS) sistēmām.

| b) | Šo kalibrēšanu veic, kamēr plūsmas mērītāju uzstāda tā pastāvīgajā stāvoklī. Šo kalibrēšanu veic pēc tam, kad ir mainīta jebkura plūsmas konfigurācijas daļa augšpus vai lejpus plūsmas mērītājam, kas var ietekmēt plūsmas mērītāja kalibrāciju. Šo kalibrēšanu veic sākotnējās CVS uzstādīšanas laikā un ikreiz, kad koriģējoši pasākumi nenovērš nespēju nodrošināt atbilstību 8.1.8.5. punktā paredzētās atšķaidītas izplūdes gāzes plūsmas pārbaudes (t. i., propāna pārbaudes) prasībām. |
| --- | --- |

b)

Šo kalibrēšanu veic, kamēr plūsmas mērītāju uzstāda tā pastāvīgajā stāvoklī. Šo kalibrēšanu veic pēc tam, kad ir mainīta jebkura plūsmas konfigurācijas daļa augšpus vai lejpus plūsmas mērītājam, kas var ietekmēt plūsmas mērītāja kalibrāciju. Šo kalibrēšanu veic sākotnējās CVS uzstādīšanas laikā un ikreiz, kad koriģējoši pasākumi nenovērš nespēju nodrošināt atbilstību 8.1.8.5. punktā paredzētās atšķaidītas izplūdes gāzes plūsmas pārbaudes (t. i., propāna pārbaudes) prasībām.

| c) | CVS plūsmas mērītāju kalibrē, izmantojot standarta plūsmas mērītāju, piemēram, zemskaņas Venturi caurules plūsmas mērītāju, gara rādiusa plūsmas mērsprauslu, netraucētas pieejas sprauslu, laminārās caurplūdes elementu, kritiskās plūsmas Venturi caurules kopu vai ultraskaņas plūsmas mērītāju. Izmanto tādu standarta plūsmas mērītāju, kas ziņo par daudzumiem, kuri atbilst starptautiskajiem standartiem ± 1 % nenoteiktības robežās. Šo standarta plūsmas mērītāja reakciju izmanto kā etalonvērtību CVS plūsmas mērītāja kalibrēšanai. |
| --- | --- |

c)

CVS plūsmas mērītāju kalibrē, izmantojot standarta plūsmas mērītāju, piemēram, zemskaņas Venturi caurules plūsmas mērītāju, gara rādiusa plūsmas mērsprauslu, netraucētas pieejas sprauslu, laminārās caurplūdes elementu, kritiskās plūsmas Venturi caurules kopu vai ultraskaņas plūsmas mērītāju. Izmanto tādu standarta plūsmas mērītāju, kas ziņo par daudzumiem, kuri atbilst starptautiskajiem standartiem ± 1 % nenoteiktības robežās. Šo standarta plūsmas mērītāja reakciju izmanto kā etalonvērtību CVS plūsmas mērītāja kalibrēšanai.

| d) | Nedrīkst izmantot augšupēju aizsargu vai citu ierobežojumu, kas varētu ietekmēt plūsmu aiz standarta plūsmas mērītāja, izņemot gadījumus, kad plūsmas mērītājs ir kalibrēts ar šādu ierobežojumu. |
| --- | --- |

d)

Nedrīkst izmantot augšupēju aizsargu vai citu ierobežojumu, kas varētu ietekmēt plūsmu aiz standarta plūsmas mērītāja, izņemot gadījumus, kad plūsmas mērītājs ir kalibrēts ar šādu ierobežojumu.

| e) | Kalibrēšanas secība, kas ir aprakstīta 8.1.8.4. punktā, attiecas uz pieeju, kuras pamatā ir molārā bāze. Informāciju par atbilstīgu secību, ko izmanto pieejā, kuras pamatā ir masas bāze, skatīt 8. pielikuma 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

e)

Kalibrēšanas secība, kas ir aprakstīta 8.1.8.4. punktā, attiecas uz pieeju, kuras pamatā ir molārā bāze. Informāciju par atbilstīgu secību, ko izmanto pieejā, kuras pamatā ir masas bāze, skatīt 8. pielikuma 1. papildinājumā.

8.1.8.4.2.   PDP kalibrēšana

Pozitīva darba tilpuma sūkni (PDP) kalibrē, lai noteiktu “plūsmas pret PDP ātrumu” vienādojumu, kurā ņemta vērā plūsmas noplūde pār hermetizācijas virsmām PDP kā PDP ievada spiediena funkcija. Attiecībā uz katru ātrumu, kurā darbina PDP, nosaka unikālus vienādojuma koeficientus. PDP plūsmas mērītāju kalibrē šādi:

| a) | sistēmu pievieno, kā norādīts 8.1. attēlā; |
| --- | --- |

a)

sistēmu pievieno, kā norādīts 8.1. attēlā;

| b) | noplūdes starp kalibrēšanas plūsmas mērītāju un PDP ir mazākas nekā 0,3 % no kopējās plūsmas pie mazākā kalibrētā plūsmas punkta, piemēram, pie augstākā ierobežojuma un zemākā PDP ātruma punkta; |
| --- | --- |

b)

noplūdes starp kalibrēšanas plūsmas mērītāju un PDP ir mazākas nekā 0,3 % no kopējās plūsmas pie mazākā kalibrētā plūsmas punkta, piemēram, pie augstākā ierobežojuma un zemākā PDP ātruma punkta;

| c) | kamēr darbojas PDP, pie PDP ievada uztur nemainīgu temperatūru ± 2 % robežās no vidējās absolūtās ieplūdes temperatūras T
  in; |
| --- | --- |

c)

kamēr darbojas PDP, pie PDP ievada uztur nemainīgu temperatūru ± 2 % robežās no vidējās absolūtās ieplūdes temperatūras T
  in;

| d) | PDP ātrums ir iestatīts pirmajā ātruma punktā, kurā ir paredzēts to kalibrēt; |
| --- | --- |

d)

PDP ātrums ir iestatīts pirmajā ātruma punktā, kurā ir paredzēts to kalibrēt;

| e) | mainīgais ierobežotājs ir iestatīts atvērtā pozīcijā; |
| --- | --- |

e)

mainīgais ierobežotājs ir iestatīts atvērtā pozīcijā;

| f) | lai stabilizētu sistēmu, PDP darbina vismaz 3 min.; pēc tam, nepārtraukti darbinot PDP, attiecībā uz katru no turpmāk norādītajiem daudzumiem reģistrē vismaz 30 sekundēs savākto datu vidējās vērtības:






  i) | standarta plūsmas mērītāja vidējais plūsmas ātrums,

  ; |
| --- | --- | --- |

f)

lai stabilizētu sistēmu, PDP darbina vismaz 3 min.; pēc tam, nepārtraukti darbinot PDP, attiecībā uz katru no turpmāk norādītajiem daudzumiem reģistrē vismaz 30 sekundēs savākto datu vidējās vērtības:

i)

Formula

| ii) | vidējā temperatūra pie PDP ievada, T
  in; |
| --- | --- |

ii)

vidējā temperatūra pie PDP ievada, T
  in;

| iii) | vidējais statiskais absolūtais spiediens pie PDP ievada, p
  in; |
| --- | --- |

iii)

vidējais statiskais absolūtais spiediens pie PDP ievada, p
  in;

| iv) | vidējais statiskais absolūtais spiediens pie PDP izvada, p
  out; |
| --- | --- |

iv)

vidējais statiskais absolūtais spiediens pie PDP izvada, p
  out;

| v) | vidējais PDP ātrums, n
  PDP; |
| --- | --- |

v)

vidējais PDP ātrums, n
  PDP;

| g) | attiecīgi noslēdz ierobežojošo vārstu, lai samazinātu absolūto spiedienu pie PDP ievada, p
  in; |
| --- | --- |

g)

attiecīgi noslēdz ierobežojošo vārstu, lai samazinātu absolūto spiedienu pie PDP ievada, p
  in;

| h) | pasākumus, kas paredzēti 8.1.8.4.2. punkta f) un g) apakšpunktā, atkārto, lai reģistrētu datus vismaz 6 ierobežojošajās pozīcijās, atspoguļojot pilnu iespējamo ekspluatācijas spiedienu diapazonu pie PDP ievada; |
| --- | --- |

h)

pasākumus, kas paredzēti 8.1.8.4.2. punkta f) un g) apakšpunktā, atkārto, lai reģistrētu datus vismaz 6 ierobežojošajās pozīcijās, atspoguļojot pilnu iespējamo ekspluatācijas spiedienu diapazonu pie PDP ievada;

| i) | PDP kalibrē, izmanojot savāktos datus un A.7. un A.8. papildinājumā paredzētos vienādojumus; |
| --- | --- |

i)

PDP kalibrē, izmanojot savāktos datus un A.7. un A.8. papildinājumā paredzētos vienādojumus;

| j) | attiecībā uz katru ātrumu, kurā darbina PDP, atkārto šīs iedaļas f) līdz i) apakšpunktā paredzētos pasākumus; |
| --- | --- |

j)

attiecībā uz katru ātrumu, kurā darbina PDP, atkārto šīs iedaļas f) līdz i) apakšpunktā paredzētos pasākumus;

| k) | lai noteiktu PDP plūsmas vienādojumu emisiju testēšanai, izmanto 4.B pielikuma A.7. papildinājumā (uz molāro bāzi pamatota pieeja) vai A.8. papildinājumā (uz masas bāzi pamatota pieeja) paredzētos vienādojumus; |
| --- | --- |

k)

lai noteiktu PDP plūsmas vienādojumu emisiju testēšanai, izmanto 4.B pielikuma A.7. papildinājumā (uz molāro bāzi pamatota pieeja) vai A.8. papildinājumā (uz masas bāzi pamatota pieeja) paredzētos vienādojumus;

| l) | kalibrēšanu pārbauda, veicot CVS pārbaudi (t. i., propāna pārbaudi), kā aprakstīts 8.1.8.5. punktā; |
| --- | --- |

l)

kalibrēšanu pārbauda, veicot CVS pārbaudi (t. i., propāna pārbaudi), kā aprakstīts 8.1.8.5. punktā;

| m) | PDP nedrīkst izmantot, ja spiediens nesasniedz kalibrēšanas laikā testēto zemāko ieplūdes spiedienu. |
| --- | --- |

m)

PDP nedrīkst izmantot, ja spiediens nesasniedz kalibrēšanas laikā testēto zemāko ieplūdes spiedienu.

8.1.8.4.3.   CFV kalibrēšana

Kritiskās plūsmas Venturi cauruli (CFV) kalibrē, lai pārbaudītu tās izplūdes koeficientu C
  d pie zemākā sagaidāmā statiskā diferenciālā spiediena starp CFV ievadu un izvadu. CFV plūsmas mērītāju kalibrē šādi:

| a) | sistēmu pievieno, kā norādīts 8.1. attēlā; |
| --- | --- |

a)

sistēmu pievieno, kā norādīts 8.1. attēlā;

| b) | ventilatoru ieslēdz lejpus CFV; |
| --- | --- |

b)

ventilatoru ieslēdz lejpus CFV;

| c) | kamēr darbojas CFV, pie CFV ievada uztur nemainīgu temperatūru ± 2 % robežās no vidējās absolūtās ieplūdes temperatūras, T
  in; |
| --- | --- |

c)

kamēr darbojas CFV, pie CFV ievada uztur nemainīgu temperatūru ± 2 % robežās no vidējās absolūtās ieplūdes temperatūras, T
  in;

| d) | noplūdes starp kalibrēšanas plūsmas mērītāju un CFV ir mazākas nekā 0,3 % no kopējās plūsmas pie augstākā ierobežojuma; |
| --- | --- |

d)

noplūdes starp kalibrēšanas plūsmas mērītāju un CFV ir mazākas nekā 0,3 % no kopējās plūsmas pie augstākā ierobežojuma;

| e) | mainīgo ierobežotāju iestata atvērtā pozīcijā; mainīgā ierobežotāja vietā var mainīt spiedienu lejup CFV, mainot ventilatora ātrumu vai nodrošinot kontrolētu noplūdi; jāņem vērā, ka dažiem ventilatoriem apstākļos bez slodzes ir piemēroti ierobežojumi; |
| --- | --- |

e)

mainīgo ierobežotāju iestata atvērtā pozīcijā; mainīgā ierobežotāja vietā var mainīt spiedienu lejup CFV, mainot ventilatora ātrumu vai nodrošinot kontrolētu noplūdi; jāņem vērā, ka dažiem ventilatoriem apstākļos bez slodzes ir piemēroti ierobežojumi;

| f) | lai stabilizētu sistēmu, CFV darbina vismaz 3 min. CFV turpina darboties, un attiecībā uz katru no turpmāk norādītajiem daudzumiem reģistrē vismaz 30 sekundēs savākto datu vidējās vērtības:






  i) | standarta plūsmas mērītāja vidējais plūsmas ātrums,

  ; |
| --- | --- | --- |

f)

lai stabilizētu sistēmu, CFV darbina vismaz 3 min. CFV turpina darboties, un attiecībā uz katru no turpmāk norādītajiem daudzumiem reģistrē vismaz 30 sekundēs savākto datu vidējās vērtības:

i)

Formula

| ii) | pēc izvēles — kalibrēšanas gaisa vidējais rasas punkts T
  dew; skatīt A.7. un A.8. papildinājumu attiecībā uz pieļaujamajiem pieņēmumiem emisiju mērījumu laikā; |
| --- | --- |

ii)

pēc izvēles — kalibrēšanas gaisa vidējais rasas punkts T
  dew; skatīt A.7. un A.8. papildinājumu attiecībā uz pieļaujamajiem pieņēmumiem emisiju mērījumu laikā;

| iii) | vidējā temperatūra pie Venturi caurules ievada, T
  in; |
| --- | --- |

iii)

vidējā temperatūra pie Venturi caurules ievada, T
  in;

| iv) | vidējais statiskais absolūtais spiediens pie Venturi caurules ievada, p
  in; |
| --- | --- |

iv)

vidējais statiskais absolūtais spiediens pie Venturi caurules ievada, p
  in;

| v) | vidējais statiskais diferenciālais spiediens starp CFV ievadu un CFV izvadu, Δp
  CFV; |
| --- | --- |

v)

vidējais statiskais diferenciālais spiediens starp CFV ievadu un CFV izvadu, Δp
  CFV;

| g) | attiecīgi noslēdz ierobežojošo vārstu, lai samazinātu absolūto spiedienu pie CFV ievada, p
  in; |
| --- | --- |

g)

attiecīgi noslēdz ierobežojošo vārstu, lai samazinātu absolūto spiedienu pie CFV ievada, p
  in;

| h) | šā punkta f) un g) apakšpunktā paredzētos pasākumus atkārto, lai reģistrētu vidējos datus vismaz desmit ierobežojošās pozīcijās, lai veiktu pēc iespējas plašāka testēšanas laikā paredzamā Δp
  CFV diapazona testēšanu; lai veiktu kalibrēšanu pie zemākajiem iespējamajiem ierobežojumiem, nav jāizslēdz kalibrēšanas komponenti vai CVS komponenti; |
| --- | --- |

h)

šā punkta f) un g) apakšpunktā paredzētos pasākumus atkārto, lai reģistrētu vidējos datus vismaz desmit ierobežojošās pozīcijās, lai veiktu pēc iespējas plašāka testēšanas laikā paredzamā Δp
  CFV diapazona testēšanu; lai veiktu kalibrēšanu pie zemākajiem iespējamajiem ierobežojumiem, nav jāizslēdz kalibrēšanas komponenti vai CVS komponenti;

| i) | C
  d un zemāko pieļaujamo spiediena koeficientu r nosaka, kā aprakstīts A.7. un A.8. papildinājumā; |
| --- | --- |

i)

C
  d un zemāko pieļaujamo spiediena koeficientu r nosaka, kā aprakstīts A.7. un A.8. papildinājumā;

| j) | C
  d izmanto CFV plūsmas noteikšanai emisiju testa laikā; CFV neizmanto zemāk par zemāko atļauto r, kā paredzēts A.7. un A.8. papildinājumā; |
| --- | --- |

j)

C
  d izmanto CFV plūsmas noteikšanai emisiju testa laikā; CFV neizmanto zemāk par zemāko atļauto r, kā paredzēts A.7. un A.8. papildinājumā;

| k) | kalibrēšanu pārbauda, veicot CVS pārbaudi (t. i., propāna pārbaudi), kā aprakstīts 8.1.8.5. punktā; |
| --- | --- |

k)

kalibrēšanu pārbauda, veicot CVS pārbaudi (t. i., propāna pārbaudi), kā aprakstīts 8.1.8.5. punktā;

| l) | ja CVS ir konfigurēta, lai vienlaikus darbinātu vairāk nekā vienu CFV, CVS ir jākalibrē kādā no turpmāk aprakstītajiem veidiem:






  i) | katru CFV kombināciju kalibrē saskaņā ar šo punktu un A.7. un A.8. papildinājumu; instrukcijas par plūsmas ātrumu aprēķināšanu skatīt A.7. un A.8. papildinājumā; |
| --- | --- | --- |

l)

ja CVS ir konfigurēta, lai vienlaikus darbinātu vairāk nekā vienu CFV, CVS ir jākalibrē kādā no turpmāk aprakstītajiem veidiem:

i)

katru CFV kombināciju kalibrē saskaņā ar šo punktu un A.7. un A.8. papildinājumu; instrukcijas par plūsmas ātrumu aprēķināšanu skatīt A.7. un A.8. papildinājumā;

| ii) | katru CFV kalibrē saskaņā ar šo punktu un A.7. un A.8. papildinājumu; instrukcijas par plūsmas ātrumu aprēķināšanu skatīt A.7. un A.8. papildinājumā. |
| --- | --- |

ii)

katru CFV kalibrē saskaņā ar šo punktu un A.7. un A.8. papildinājumu; instrukcijas par plūsmas ātrumu aprēķināšanu skatīt A.7. un A.8. papildinājumā.

8.1.8.4.4.   SSV kalibrēšana

Kalibrē zemskaņas Venturi cauruli (SSV), lai noteiktu tās kalibrēšanas koeficientu, C
  d, attiecībā uz sagaidāmo ieplūdes spiedienu diapazonu; SSV plūsmas mērītāju kalibrē šādi:

| a) | sistēmu pievieno, kā norādīts 8.1. attēlā; |
| --- | --- |

a)

sistēmu pievieno, kā norādīts 8.1. attēlā;

| b) | ventilatoru ieslēdz lejpus SSV; |
| --- | --- |

b)

ventilatoru ieslēdz lejpus SSV;

| c) | noplūdes starp kalibrēšanas plūsmas mērītāju un SSV ir mazākas nekā 0,3 % no kopējās plūsmas pie augstākā ierobežojuma; |
| --- | --- |

c)

noplūdes starp kalibrēšanas plūsmas mērītāju un SSV ir mazākas nekā 0,3 % no kopējās plūsmas pie augstākā ierobežojuma;

| d) | kamēr darbojas SSV, pie SSV ievada uztur nemainīgu temperatūru ± 2 % robežās no vidējās absolūtās ieplūdes temperatūras T
  in; |
| --- | --- |

d)

kamēr darbojas SSV, pie SSV ievada uztur nemainīgu temperatūru ± 2 % robežās no vidējās absolūtās ieplūdes temperatūras T
  in;

| e) | mainīgajam ierobežotājam vai ventilatoram ar mainīgu apgriezienu skaitu iestata plūsmas ātrumu, kas ir lielāks par testēšanas laikā sagaidāmo lielāko plūsmas ātrumu; plūsmas ātrumus nedrīkst ekstrapolēt ārpus kalibrētajām vērtībām, tāpēc ir ieteicams nodrošināt, lai Reinoldsa skaitlis, Re, pie SSV sašaurinājuma lielākajā kalibrētajā plūsmas ātrumā ir lielāks par testēšanas laikā sagaidāmo maksimālo Re; |
| --- | --- |

e)

mainīgajam ierobežotājam vai ventilatoram ar mainīgu apgriezienu skaitu iestata plūsmas ātrumu, kas ir lielāks par testēšanas laikā sagaidāmo lielāko plūsmas ātrumu; plūsmas ātrumus nedrīkst ekstrapolēt ārpus kalibrētajām vērtībām, tāpēc ir ieteicams nodrošināt, lai Reinoldsa skaitlis, Re, pie SSV sašaurinājuma lielākajā kalibrētajā plūsmas ātrumā ir lielāks par testēšanas laikā sagaidāmo maksimālo Re;

| f) | lai stabilizētu sistēmu, SSV darbina vismaz 3 min.; SSV turpina darboties, un attiecībā uz katru no turpmāk norādītajiem daudzumiem reģistrē vismaz 30 sekundēs savākto datu vidējās vērtības:






  i) | standarta plūsmas mērītāja vidējais plūsmas ātrums,

  ; |
| --- | --- | --- |

f)

lai stabilizētu sistēmu, SSV darbina vismaz 3 min.; SSV turpina darboties, un attiecībā uz katru no turpmāk norādītajiem daudzumiem reģistrē vismaz 30 sekundēs savākto datu vidējās vērtības:

i)

Formula

| ii) | pēc izvēles — kalibrēšanas gaisa vidējais rasas punkts, T
  dew; pieļaujamos pieņēmumus skatīt A.7. un A.8. papildinājumā; |
| --- | --- |

ii)

pēc izvēles — kalibrēšanas gaisa vidējais rasas punkts, T
  dew; pieļaujamos pieņēmumus skatīt A.7. un A.8. papildinājumā;

| iii) | vidējā temperatūra pie Venturi caurules ievada, T
  in; |
| --- | --- |

iii)

vidējā temperatūra pie Venturi caurules ievada, T
  in;

| iv) | vidējais statiskais absolūtais spiediens pie Venturi caurules ievada, p
  in; |
| --- | --- |

iv)

vidējais statiskais absolūtais spiediens pie Venturi caurules ievada, p
  in;

| v) | statiskais diferenciālais spiediens starp statisko spiedienu pie Venturi caurules ievada un statisko spiedienu pie Venturi caurules sašaurinājuma, Δp
  SSV; |
| --- | --- |

v)

statiskais diferenciālais spiediens starp statisko spiedienu pie Venturi caurules ievada un statisko spiedienu pie Venturi caurules sašaurinājuma, Δp
  SSV;

| g) | attiecīgi noslēdz ierobežojošo vārstu vai samazina ventilatora apgriezienu skaitu, lai mazinātu plūsmas ātrumu; |
| --- | --- |

g)

attiecīgi noslēdz ierobežojošo vārstu vai samazina ventilatora apgriezienu skaitu, lai mazinātu plūsmas ātrumu;

| h) | šā punkta f) un g) apakšpunktā paredzētos pasākumus atkārto, lai reģistrētu datus pie vismaz 10 plūsmas ātrumiem; |
| --- | --- |

h)

šā punkta f) un g) apakšpunktā paredzētos pasākumus atkārto, lai reģistrētu datus pie vismaz 10 plūsmas ātrumiem;

| i) | C
  d pret Re funkcionālo formu nosaka, izmantojot savāktos datus un A.7. un A.8. papildinājumā paredzētos vienādojumus; |
| --- | --- |

i)

C
  d pret Re funkcionālo formu nosaka, izmantojot savāktos datus un A.7. un A.8. papildinājumā paredzētos vienādojumus;

| j) | kalibrēšanu pārbauda, veicot CVS pārbaudi (t. i., propāna pārbaudi), kā aprakstīts 8.1.8.5. punktā, izmantojot jauno C
  d pret Re vienādojumu; |
| --- | --- |

j)

kalibrēšanu pārbauda, veicot CVS pārbaudi (t. i., propāna pārbaudi), kā aprakstīts 8.1.8.5. punktā, izmantojot jauno C
  d pret Re vienādojumu;

| k) | SSV izmanto tikai starp minimālajiem un maksimālajiem kalibrētas plūsmas ātrumiem; |
| --- | --- |

k)

SSV izmanto tikai starp minimālajiem un maksimālajiem kalibrētas plūsmas ātrumiem;

| l) | lai noteiktu SSV plūsmu testa laikā, izmanto 4.B pielikuma A.7. papildinājumā (uz molāro bāzi pamatota pieeja) vai 4.B. pielikuma A.8. papildinājumā (uz masas bāzi pamatota pieeja) paredzētos vienādojumus. |
| --- | --- |

l)

lai noteiktu SSV plūsmu testa laikā, izmanto 4.B pielikuma A.7. papildinājumā (uz molāro bāzi pamatota pieeja) vai 4.B. pielikuma A.8. papildinājumā (uz masas bāzi pamatota pieeja) paredzētos vienādojumus.

8.1.8.4.5.   Ultraskaņas kalibrēšana (rezervēts)

8.1.   attēls

Shematiskas diagrammas attiecībā uz atšķaidītas izplūdes gāzes plūsmas CVS kalibrāciju

Image

Image

Image

8.1.8.5.   CVS un partijas parauga pārbaude (propāna pārbaude)

8.1.8.5.1.   Ievads

| a) | Propāna pārbaudi izmanto kā CVS pārbaudi, lai noteiktu, vai attiecībā uz izmērītajām izplūdes gāzu vērtībām konstatējama neatbilstība. Propāna pārbaudi izmanto arī kā partijas parauga pārbaudi, lai noteiktu, vai attiecībā uz partijas paraugu ņemšanas sistēmu, kas iegūst paraugu no CVS, pastāv neatbilstība, kā aprakstīts šā punkta vi) apakšpunktā. Izmantojot pamatotu inženiertehnisko atzinumu un drošas prakses, šo pārbaudi var veikt, izmantojot gāzi, kas nav propāns, piemēram, CO2 vai CO. Neatbilstība propāna pārbaudes prasībām var liecināt par vienu vai vairākām problēmām, kuru novēršanai ir jāveic koriģējoši pasākumi, kā aprakstīts turpmākajā tekstā:






  i) | nepareiza analizatora kalibrēšana; FID analizatoru kalibrē atkārtoti, salabo vai aizstāj; |
| --- | --- | --- |

a)

Propāna pārbaudi izmanto kā CVS pārbaudi, lai noteiktu, vai attiecībā uz izmērītajām izplūdes gāzu vērtībām konstatējama neatbilstība. Propāna pārbaudi izmanto arī kā partijas parauga pārbaudi, lai noteiktu, vai attiecībā uz partijas paraugu ņemšanas sistēmu, kas iegūst paraugu no CVS, pastāv neatbilstība, kā aprakstīts šā punkta vi) apakšpunktā. Izmantojot pamatotu inženiertehnisko atzinumu un drošas prakses, šo pārbaudi var veikt, izmantojot gāzi, kas nav propāns, piemēram, CO2 vai CO. Neatbilstība propāna pārbaudes prasībām var liecināt par vienu vai vairākām problēmām, kuru novēršanai ir jāveic koriģējoši pasākumi, kā aprakstīts turpmākajā tekstā:

i)

nepareiza analizatora kalibrēšana; FID analizatoru kalibrē atkārtoti, salabo vai aizstāj;

| ii) | noplūdes pārbaudes veic attiecībā uz CVS tuneli, savienojumiem, stiprinājumiem un HC paraugu ņemšanas sistēmu saskaņā ar 8.1.8.7. punktu; |
| --- | --- |

ii)

noplūdes pārbaudes veic attiecībā uz CVS tuneli, savienojumiem, stiprinājumiem un HC paraugu ņemšanas sistēmu saskaņā ar 8.1.8.7. punktu;

| iii) | pārbaudi attiecībā uz neatbilstīgu sajaukšanu veic saskaņā ar 9.2.2. punktu; |
| --- | --- |

iii)

pārbaudi attiecībā uz neatbilstīgu sajaukšanu veic saskaņā ar 9.2.2. punktu;

| iv) | ogļūdeņraža piesārņojuma pārbaudi paraugu ņemšanas sistēmā veic, kā aprakstīts 7.3.1.2. punktā; |
| --- | --- |

iv)

ogļūdeņraža piesārņojuma pārbaudi paraugu ņemšanas sistēmā veic, kā aprakstīts 7.3.1.2. punktā;

| v) | izmaiņas CVS kalibrēšanā; CVS plūsmas mērītāja kalibrēšanu uz vietas veic, kā aprakstīts 8.1.8.4. punktā; |
| --- | --- |

v)

izmaiņas CVS kalibrēšanā; CVS plūsmas mērītāja kalibrēšanu uz vietas veic, kā aprakstīts 8.1.8.4. punktā;

| vi) | citas problēmas saistībā ar CVS vai paraugu pārbaudes aparatūru vai programmatūru; pārbauda, vai attiecībā uz CVS sistēmu, CVS pārbaudes aparatūru un programmatūru nav konstatējamas neatbilstības; |
| --- | --- |

vi)

citas problēmas saistībā ar CVS vai paraugu pārbaudes aparatūru vai programmatūru; pārbauda, vai attiecībā uz CVS sistēmu, CVS pārbaudes aparatūru un programmatūru nav konstatējamas neatbilstības;

| b) | propāna pārbaudē izmanto standartmasu vai C3H8 kā marķiergāzes standarta plūsmas ātrumu CVS; ja izmanto standarta plūsmas ātrumu, ņem vērā ikvienu C3H8 nestandarta gāzes reakciju standarta plūsmas mērītājā; skatīt A.7. papildinājumu (uz molāro bāzi pamatota pieeja) vai A.8. papildinājumu (uz masas bāzi pamatota pieeja), kurā aprakstīts, kā kalibrēt un izmantot konkrētus plūsmas mērītājus; veicot 8.1.8.5. punktā un A.7. un A.8. papildinājumā paredzētās darbības, nedrīkst izmantot ideālas gāzes pieņēmumu; propāna pārbaudē salīdzina iesmidzinātā C3H8 aprēķināto masu, izmantojot HC mērījumus, un CVS plūsmas ātruma mērījumus ar etalonvērtību. |
| --- | --- |

b)

propāna pārbaudē izmanto standartmasu vai C3H8 kā marķiergāzes standarta plūsmas ātrumu CVS; ja izmanto standarta plūsmas ātrumu, ņem vērā ikvienu C3H8 nestandarta gāzes reakciju standarta plūsmas mērītājā; skatīt A.7. papildinājumu (uz molāro bāzi pamatota pieeja) vai A.8. papildinājumu (uz masas bāzi pamatota pieeja), kurā aprakstīts, kā kalibrēt un izmantot konkrētus plūsmas mērītājus; veicot 8.1.8.5. punktā un A.7. un A.8. papildinājumā paredzētās darbības, nedrīkst izmantot ideālas gāzes pieņēmumu; propāna pārbaudē salīdzina iesmidzinātā C3H8 aprēķināto masu, izmantojot HC mērījumus, un CVS plūsmas ātruma mērījumus ar etalonvērtību.

8.1.8.5.2.   Metode zināma propāna daudzuma ievadīšanai CVS sistēmā

CVS paraugu ņemšanas un analītiskās sistēmas kopējo precizitāti nosaka, ievadot noteiktu piesārņotāju gāzes masu sistēmā, tai darbojoties normālos apstākļos. Piesārņotāju analizē un masu aprēķina saskaņā ar A.7. un A.8. papildinājumu. Izmanto kādu no divām turpmāk aprakstītajām metodēm.

| a) | Mērīšanu, izmantojot gravimetrisko pārbaudi, veic turpmāk aprakstītajā veidā. Neliela, ar oglekļa monoksīdu vai propānu pildīta cilindra masu nosaka ar precizitāti ± 0,01 g. Apmēram 5–10 minūtes CVS sistēmu darbina kā parastā izplūdes gāzes emisijas testā, oglekļa monoksīdu vai propānu iesmidzinot sistēmā. Attīrītās gāzes izplūdes daudzumu nosaka, izmantojot starpības svēršanu. Gāzes paraugu analizē ar parasto iekārtu (paraugu ņemšanas maisu vai integrēšanas metodi) un aprēķina gāzes masu. |
| --- | --- |

a)

Mērīšanu, izmantojot gravimetrisko pārbaudi, veic turpmāk aprakstītajā veidā. Neliela, ar oglekļa monoksīdu vai propānu pildīta cilindra masu nosaka ar precizitāti ± 0,01 g. Apmēram 5–10 minūtes CVS sistēmu darbina kā parastā izplūdes gāzes emisijas testā, oglekļa monoksīdu vai propānu iesmidzinot sistēmā. Attīrītās gāzes izplūdes daudzumu nosaka, izmantojot starpības svēršanu. Gāzes paraugu analizē ar parasto iekārtu (paraugu ņemšanas maisu vai integrēšanas metodi) un aprēķina gāzes masu.

| b) | Mērīšanu, izmantojot kritiskās plūsmas sprauslu, veic turpmāk aprakstītajā veidā. Noteiktu daudzumu attīrītas gāzes (propāna) ievada CVS sistēmā caur kalibrētu kritisko sprauslu. Ja spiediens ievadā ir pietiekami augsts, tad plūsmas ātrums, ko regulē, izmantojot kritiskās plūsmas sprauslu, nav atkarīgs no spiediena sprauslas izvadā (kritiskā plūsma). CVS sistēmu darbina kā parastā izplūdes gāzes emisijas testā apmēram 5 līdz 10 minūtes. Gāzes paraugu analizē ar parasto iekārtu (paraugu ņemšanas maisu vai integrēšanas metodi) un aprēķina gāzes masu. |
| --- | --- |

b)

Mērīšanu, izmantojot kritiskās plūsmas sprauslu, veic turpmāk aprakstītajā veidā. Noteiktu daudzumu attīrītas gāzes (propāna) ievada CVS sistēmā caur kalibrētu kritisko sprauslu. Ja spiediens ievadā ir pietiekami augsts, tad plūsmas ātrums, ko regulē, izmantojot kritiskās plūsmas sprauslu, nav atkarīgs no spiediena sprauslas izvadā (kritiskā plūsma). CVS sistēmu darbina kā parastā izplūdes gāzes emisijas testā apmēram 5 līdz 10 minūtes. Gāzes paraugu analizē ar parasto iekārtu (paraugu ņemšanas maisu vai integrēšanas metodi) un aprēķina gāzes masu.

8.1.8.5.3.   Propāna pārbaudes sagatavošana

Propāna pārbaudi sagatavo turpmāk aprakstītajā veidā:

| a) | ja standarta plūsmas ātruma vietā izmanto C3H8 standartmasu, iegūst ar C3H8 piepildītu cilindru; C3H8 standarta cilindra masu nosaka ± 0,5 % robežās no C3H8 apjoma, ko paredzēts izmantot; |
| --- | --- |

a)

ja standarta plūsmas ātruma vietā izmanto C3H8 standartmasu, iegūst ar C3H8 piepildītu cilindru; C3H8 standarta cilindra masu nosaka ± 0,5 % robežās no C3H8 apjoma, ko paredzēts izmantot;

| b) | attiecībā uz CVS un C3H8 izvēlas piemērotus plūsmas ātrumus; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz CVS un C3H8 izvēlas piemērotus plūsmas ātrumus;

| c) | CVS izvēlas C3H8 iesmidzināšanas atveri; izvēlas tādu atveres atrašanās vietu, kas ir pēc iespējas tuvāk vietai, kurā motora izplūdes gāzes ievada CVS; C3H8 cilindru savieno ar iesmidzināšanas sistēmu; |
| --- | --- |

c)

CVS izvēlas C3H8 iesmidzināšanas atveri; izvēlas tādu atveres atrašanās vietu, kas ir pēc iespējas tuvāk vietai, kurā motora izplūdes gāzes ievada CVS; C3H8 cilindru savieno ar iesmidzināšanas sistēmu;

| d) | darbina un stabilizē CVS; |
| --- | --- |

d)

darbina un stabilizē CVS;

| e) | paraugu ņemšanas sistēmas siltummaiņus iepriekš uzsilda vai atdzesē; |
| --- | --- |

e)

paraugu ņemšanas sistēmas siltummaiņus iepriekš uzsilda vai atdzesē;

| f) | uzkarsētiem un atdzesētiem komponentiem, piemēram, izplūdes gāzu parauga vadiem, filtriem, dzesētājiem un sūkņiem, ļauj nostabilizēties darba temperatūras diapazonā; |
| --- | --- |

f)

uzkarsētiem un atdzesētiem komponentiem, piemēram, izplūdes gāzu parauga vadiem, filtriem, dzesētājiem un sūkņiem, ļauj nostabilizēties darba temperatūras diapazonā;

| g) | attiecīgā gadījumā HC paraugu ņemšanas sistēmas vakuuma puses noplūdes pārbaudi veic, kā aprakstīts 8.1.8.7. punktā. |
| --- | --- |

g)

attiecīgā gadījumā HC paraugu ņemšanas sistēmas vakuuma puses noplūdes pārbaudi veic, kā aprakstīts 8.1.8.7. punktā.

8.1.8.5.4.   HC paraugu ņemšanas sistēmas sagatavošana propāna pārbaudei

HC paraugu ņemšanas vakuuma puses noplūdes pārbaudi var veikt saskaņā ar šā punkta g) apakšpunktu. Ja izmanto šo procedūru, drīkst piemērot 7.3.1.2. punktā paredzēto piesārņojuma procedūru. Ja vakuuma puses noplūdes pārbaudi neveic saskaņā ar g) apakšpunktu, HC paraugu ņemšanas sistēmu iestata uz nulli, normalizē un pārbauda attiecībā uz piesārņojumu turpmāk aprakstītajā veidā:

| a) | izvēlas zemāko HC analizatora diapazonu, kas attiecībā uz CVS un C3H8 plūsmas ātrumiem var izmērīt sagaidāmās C3H8 koncentrācijas; |
| --- | --- |

a)

izvēlas zemāko HC analizatora diapazonu, kas attiecībā uz CVS un C3H8 plūsmas ātrumiem var izmērīt sagaidāmās C3H8 koncentrācijas;

| b) | HC analizatoru iestata uz nulli, izmantojot analizatora atverē ievadīto nulles gaisu; |
| --- | --- |

b)

HC analizatoru iestata uz nulli, izmantojot analizatora atverē ievadīto nulles gaisu;

| c) | HC analizatoru normalizē, izmantojot analizatora atverē ievadīto C3H8 standartgāzi; |
| --- | --- |

c)

HC analizatoru normalizē, izmantojot analizatora atverē ievadīto C3H8 standartgāzi;

| d) | nulles gaisu pārpilda pie HC zondes vai savienotājelementā starp HC zondi un pārvades cauruli; |
| --- | --- |

d)

nulles gaisu pārpilda pie HC zondes vai savienotājelementā starp HC zondi un pārvades cauruli;

| e) | HC paraugu ņemšanas sistēmas stabilo HC koncentrāciju mēra kā pārpildes nulles gaisa plūsmas; HC partijas mērījuma veikšanai piepilda paraugu partijas tvertni (piem., maisu) un izmēra HC pārpildes koncentrāciju; |
| --- | --- |

e)

HC paraugu ņemšanas sistēmas stabilo HC koncentrāciju mēra kā pārpildes nulles gaisa plūsmas; HC partijas mērījuma veikšanai piepilda paraugu partijas tvertni (piem., maisu) un izmēra HC pārpildes koncentrāciju;

| f) | ja pārpildes HC koncentrācija pārsniedz 2 μmol/mol, procedūru nedrīkst turpināt, kamēr nav novērsts piesārņojums; nosaka piesārņojuma avotu un veic koriģējošus pasākumus, piemēram, attīra sistēmu vai aizstāj piesārņotās daļas; |
| --- | --- |

f)

ja pārpildes HC koncentrācija pārsniedz 2 μmol/mol, procedūru nedrīkst turpināt, kamēr nav novērsts piesārņojums; nosaka piesārņojuma avotu un veic koriģējošus pasākumus, piemēram, attīra sistēmu vai aizstāj piesārņotās daļas;

| g) | ja pārpildes HC koncentrācija nepārsniedz 2 μmol/mol, šo vērtību reģistrē kā x
  HCinit un izmanto, lai koriģētu HC piesārņojumu, kā aprakstīts 4.B pielikuma A.7. papildinājumā (uz molāro bāzi pamatota pieeja) vai 4.B pielikuma A.8. papildinājumā (uz masas bāzi pamatota pieeja). |
| --- | --- |

g)

ja pārpildes HC koncentrācija nepārsniedz 2 μmol/mol, šo vērtību reģistrē kā x
  HCinit un izmanto, lai koriģētu HC piesārņojumu, kā aprakstīts 4.B pielikuma A.7. papildinājumā (uz molāro bāzi pamatota pieeja) vai 4.B pielikuma A.8. papildinājumā (uz masas bāzi pamatota pieeja).

8.1.8.5.5.   Propāna pārbaudes veikšana

| a) | Propāna pārbaudi veic turpmāk aprakstītajā veidā:






  i) | ja HC paraugus ņem pa partijām, pievieno tīru glabāšanas līdzekli, piemēram, izsūknētu maisu; |
| --- | --- | --- |

a)

Propāna pārbaudi veic turpmāk aprakstītajā veidā:

i)

ja HC paraugus ņem pa partijām, pievieno tīru glabāšanas līdzekli, piemēram, izsūknētu maisu;

| ii) | HC mērinstrumentus darbina saskaņā ar instrumenta ražotāja instrukcijām; |
| --- | --- |

ii)

HC mērinstrumentus darbina saskaņā ar instrumenta ražotāja instrukcijām;

| iii) | ja ir paredzēta koriģēšana attiecībā uz HC atšķaidīšanas gaisa fona koncentrācijām, izmēra un reģistrē fona HC atšķaidīšanas gaisā; |
| --- | --- |

iii)

ja ir paredzēta koriģēšana attiecībā uz HC atšķaidīšanas gaisa fona koncentrācijām, izmēra un reģistrē fona HC atšķaidīšanas gaisā;

| iv) | visas integrēšanas ierīces iestata uz nulli; |
| --- | --- |

iv)

visas integrēšanas ierīces iestata uz nulli;

| v) | sāk paraugu ņemšanu un iedarbina visus plūsmas integrētājus; |
| --- | --- |

v)

sāk paraugu ņemšanu un iedarbina visus plūsmas integrētājus;

| vi) | izraudzītajā ātrumā izlaiž C3H8; ja izmanto C3H8 standarta plūsmas ātrumu, sāk šī plūsmas ātruma integrēšanu; |
| --- | --- |

vi)

izraudzītajā ātrumā izlaiž C3H8; ja izmanto C3H8 standarta plūsmas ātrumu, sāk šī plūsmas ātruma integrēšanu;

| vii) | turpina izlaist C3H8 līdz brīdim, kad ir izlaists vismaz pietiekams C3H8 daudzums, lai nodrošinātu precīzu standarta C3H8 un izmērītā C3H8 daudzuma noteikšanu; |
| --- | --- |

vii)

turpina izlaist C3H8 līdz brīdim, kad ir izlaists vismaz pietiekams C3H8 daudzums, lai nodrošinātu precīzu standarta C3H8 un izmērītā C3H8 daudzuma noteikšanu;

| viii) | C3H8 cilindru izslēdz un paraugu ņemšanu turpina līdz brīdim, kad ir ņemti vērā kavējumi, ko rada parauga transportēšana un analizatora reakcija; |
| --- | --- |

viii)

C3H8 cilindru izslēdz un paraugu ņemšanu turpina līdz brīdim, kad ir ņemti vērā kavējumi, ko rada parauga transportēšana un analizatora reakcija;

| ix) | paraugu ņemšanu pārtrauc un visus integrētājus aptur. |
| --- | --- |

ix)

paraugu ņemšanu pārtrauc un visus integrētājus aptur.

| b) | Ja veic mērījumus, izmantojot kritiskās plūsmas sprauslu, kā alternatīvu metodi attiecībā uz 8.1.8.5.5. punkta a) apakšpunktu propāna pārbaudei var izmantot šādu metodi:






  i) | ja HC paraugus ņem pa partijām, pievieno tīru glabāšanas līdzekli, piemēram, izsūknētu maisu; |
| --- | --- | --- |

b)

Ja veic mērījumus, izmantojot kritiskās plūsmas sprauslu, kā alternatīvu metodi attiecībā uz 8.1.8.5.5. punkta a) apakšpunktu propāna pārbaudei var izmantot šādu metodi:

i)

ja HC paraugus ņem pa partijām, pievieno tīru glabāšanas līdzekli, piemēram, izsūknētu maisu;

| ii) | HC mērinstrumentus darbina saskaņā ar instrumenta ražotāja instrukcijām; |
| --- | --- |

ii)

HC mērinstrumentus darbina saskaņā ar instrumenta ražotāja instrukcijām;

| iii) | ja ir paredzēta koriģēšana attiecībā uz HC atšķaidīšanas gaisa fona koncentrācijām, izmēra un reģistrē fona HC atšķaidīšanas gaisā; |
| --- | --- |

iii)

ja ir paredzēta koriģēšana attiecībā uz HC atšķaidīšanas gaisa fona koncentrācijām, izmēra un reģistrē fona HC atšķaidīšanas gaisā;

| iv) | visas integrēšanas ierīces iestata uz nulli; |
| --- | --- |

iv)

visas integrēšanas ierīces iestata uz nulli;

| v) | C3H8 standarta cilindra saturu izlaiž izraudzītajā ātrumā; |
| --- | --- |

v)

C3H8 standarta cilindra saturu izlaiž izraudzītajā ātrumā;

| vi) | sāk paraugu ņemšanu, un visiem plūsmas integrētājiem, kuri ir iedarbināti pēc HC koncentrācijas apstiprināšanas, jābūt stabiliem; |
| --- | --- |

vi)

sāk paraugu ņemšanu, un visiem plūsmas integrētājiem, kuri ir iedarbināti pēc HC koncentrācijas apstiprināšanas, jābūt stabiliem;

| vii) | turpina izlaist cilindra saturu līdz brīdim, kad ir izlaists vismaz pietiekams C3H8 daudzums, lai nodrošinātu precīzu standarta C3H8 un izmērītā C3H8 daudzuma noteikšanu; |
| --- | --- |

vii)

turpina izlaist cilindra saturu līdz brīdim, kad ir izlaists vismaz pietiekams C3H8 daudzums, lai nodrošinātu precīzu standarta C3H8 un izmērītā C3H8 daudzuma noteikšanu;

| viii) | aptur visu integrētāju darbību; |
| --- | --- |

viii)

aptur visu integrētāju darbību;

| ix) | C3H8 standarta cilindru izslēdz. |
| --- | --- |

ix)

C3H8 standarta cilindru izslēdz.

8.1.8.5.6.   Propāna pārbaudes novērtēšana

Pēctesta procedūru veic šādi:

| a) | ja ir izmantota paraugu partijas ņemšana, paraugu partijas analizē, tiklīdz tas ir iespējams; |
| --- | --- |

a)

ja ir izmantota paraugu partijas ņemšana, paraugu partijas analizē, tiklīdz tas ir iespējams;

| b) | pēc HC analīzes veikšanas koriģē piesārņojumu un fonu; |
| --- | --- |

b)

pēc HC analīzes veikšanas koriģē piesārņojumu un fonu;

| c) | kopējo C3H8 masu, kuras pamatā ir CVS un HC dati, aprēķina, kā aprakstīts A.7. un A.8. papildinājumā, izmantojot C3H8 molāro masu, M
  C3H8, nevis faktisko HC molāro masu, M
  HC; |
| --- | --- |

c)

kopējo C3H8 masu, kuras pamatā ir CVS un HC dati, aprēķina, kā aprakstīts A.7. un A.8. papildinājumā, izmantojot C3H8 molāro masu, M
  C3H8, nevis faktisko HC molāro masu, M
  HC;

| d) | ja izmanto standartmasu (gravimetrisko metodi), cilindra propāna masu nosaka ± 0,5 % robežās un C3H8 standartmasu nosaka, atņemot tukša cilindra propāna masu no pilna cilindra propāna masas; ja izmanto kritiskās plūsmas sprauslu (mērīšanu ar kritiskās plūsmas sprauslu), propāna masu nosaka kā plūsmas ātrumu, kas reizināts ar testa laiku; |
| --- | --- |

d)

ja izmanto standartmasu (gravimetrisko metodi), cilindra propāna masu nosaka ± 0,5 % robežās un C3H8 standartmasu nosaka, atņemot tukša cilindra propāna masu no pilna cilindra propāna masas; ja izmanto kritiskās plūsmas sprauslu (mērīšanu ar kritiskās plūsmas sprauslu), propāna masu nosaka kā plūsmas ātrumu, kas reizināts ar testa laiku;

| e) | standarta C3H8 masu atņem no aprēķinātās masas; ja šī atšķirība ir ± 0,3 % robežās no standartmasas, ir nodrošināta atbilstība CVS pārbaudes prasībām. |
| --- | --- |

e)

standarta C3H8 masu atņem no aprēķinātās masas; ja šī atšķirība ir ± 0,3 % robežās no standartmasas, ir nodrošināta atbilstība CVS pārbaudes prasībām.

8.1.8.5.7.   PM sekundārās atšķaidīšanas sistēmas pārbaude

Ja ir jāatkārto propāna pārbaude, lai pārbaudītu PM sekundārās atšķaidīšanas sistēmu, šīs pārbaudes vajadzībām izmanto turpmāk a) līdz d) apakšpunktā aprakstīto procedūru.

| a) | HC paraugu ņemšanas sistēmu konfigurē, lai iegūtu paraugu līdzās parauga partijas glabāšanas līdzekļa (piem., PM filtra) atrašanās vietai. Ja šīs vietas absolūtais spiediens ir pārāk zems HC parauga ieguvei, HC paraugu var iegūt no paraugu partijas sūkņa izvada. Ņemot paraugu no sūkņa izvada, ievēro piesardzību, jo citos gadījumos par pieņemamu uzskatāma sūkņa noplūde lejpus paraugu partijas plūsmas mērītājam izraisīs negatīvus propāna pārbaudes rezultātus, kuri neatbilst realitātei. |
| --- | --- |

a)

HC paraugu ņemšanas sistēmu konfigurē, lai iegūtu paraugu līdzās parauga partijas glabāšanas līdzekļa (piem., PM filtra) atrašanās vietai. Ja šīs vietas absolūtais spiediens ir pārāk zems HC parauga ieguvei, HC paraugu var iegūt no paraugu partijas sūkņa izvada. Ņemot paraugu no sūkņa izvada, ievēro piesardzību, jo citos gadījumos par pieņemamu uzskatāma sūkņa noplūde lejpus paraugu partijas plūsmas mērītājam izraisīs negatīvus propāna pārbaudes rezultātus, kuri neatbilst realitātei.

| b) | Propāna pārbaudi atkārto, kā aprakstīts šajā punktā, bet HC paraugus iegūst no paraugu partijas. |
| --- | --- |

b)

Propāna pārbaudi atkārto, kā aprakstīts šajā punktā, bet HC paraugus iegūst no paraugu partijas.

| c) | Aprēķina C3H8 masu, ņemot vērā sekundāro atšķaidīšanu no paraugu partijas. |
| --- | --- |

c)

Aprēķina C3H8 masu, ņemot vērā sekundāro atšķaidīšanu no paraugu partijas.

| d) | Standarta C3H8 masu atņem no aprēķinātās masas. Ja šī atšķirība ir ± 5 % robežās no standartmasas, ir nodrošināta atbilstība paraugu partijas pārbaudes prasībām. Pretējā gadījumā veic koriģējošus pasākumus. |
| --- | --- |

d)

Standarta C3H8 masu atņem no aprēķinātās masas. Ja šī atšķirība ir ± 5 % robežās no standartmasas, ir nodrošināta atbilstība paraugu partijas pārbaudes prasībām. Pretējā gadījumā veic koriģējošus pasākumus.

8.1.8.5.8.   Paraugu žāvētāja pārbaude

Ja rasas punkta nepārtrauktai kontrolei pie paraugu žāvētāja izvada izmanto mitruma sensoru, šo pārbaudi nepiemēro ar nosacījumu, ka žāvētāja izvada mitrums ir zemāks par minimālajām vērtībām, kuras izmanto attiecībā uz dzēšanas, traucējumu un kompensācijas pārbaudēm.

| a) | Ja ūdens novadīšanai no parauga gāzes izmanto paraugu žāvētāju, kā atļauts 9.3.2.3.1. punktā, veiktspēju pārbauda, veicot uzstādīšanu, pēc plašas tehniskās apkopes, attiecībā uz termisko dzesētāju. Attiecībā uz osmozes membrānas žāvētājiem veiktspēju pārbauda, veicot uzstādīšanu, pēc plašas tehniskās apkopes un 35 testēšanas dienās. |
| --- | --- |

a)

Ja ūdens novadīšanai no parauga gāzes izmanto paraugu žāvētāju, kā atļauts 9.3.2.3.1. punktā, veiktspēju pārbauda, veicot uzstādīšanu, pēc plašas tehniskās apkopes, attiecībā uz termisko dzesētāju. Attiecībā uz osmozes membrānas žāvētājiem veiktspēju pārbauda, veicot uzstādīšanu, pēc plašas tehniskās apkopes un 35 testēšanas dienās.

| b) | Ūdens var traucēt analizatora spēju pienācīgi izmērīt attiecīgo izplūdes gāzu komponentu, tāpēc to dažkārt novada, pirms parauga gāze sasniedz analizatoru. Piemēram, ūdens var negatīvi ietekmēt CLD NOx reakciju, saduroties dzēšanas laikā, kā arī pozitīvi ietekmēt NDIR analizatoru, izraisot CO līdzīgu reakciju. |
| --- | --- |

b)

Ūdens var traucēt analizatora spēju pienācīgi izmērīt attiecīgo izplūdes gāzu komponentu, tāpēc to dažkārt novada, pirms parauga gāze sasniedz analizatoru. Piemēram, ūdens var negatīvi ietekmēt CLD NOx reakciju, saduroties dzēšanas laikā, kā arī pozitīvi ietekmēt NDIR analizatoru, izraisot CO līdzīgu reakciju.

| c) | Paraugu žāvētājs atbilst specifikācijām, kas noteiktas 9.3.2.3.1. punktā attiecībā uz rasas punktu, T
  dew, un absolūto spiedienu, p
  total, lejpus osmozes membrānas žāvētājam vai termiskajam dzesētājam. |
| --- | --- |

c)

Paraugu žāvētājs atbilst specifikācijām, kas noteiktas 9.3.2.3.1. punktā attiecībā uz rasas punktu, T
  dew, un absolūto spiedienu, p
  total, lejpus osmozes membrānas žāvētājam vai termiskajam dzesētājam.

| d) | Lai noteiktu paraugu žāvētāja veiktspēju, izmanto turpmāk aprakstīto paraugu žāvētāja pārbaudes procedūras metodi, vai atšķirīga protokola izstrādei izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu:






  i) | vajadzīgo savienojumu izveidošanai izmanto PTFE vai nerūsējošā tērauda caurules; |
| --- | --- | --- |

d)

Lai noteiktu paraugu žāvētāja veiktspēju, izmanto turpmāk aprakstīto paraugu žāvētāja pārbaudes procedūras metodi, vai atšķirīga protokola izstrādei izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu:

i)

vajadzīgo savienojumu izveidošanai izmanto PTFE vai nerūsējošā tērauda caurules;

| ii) | N2 vai attīrītu gaisu mitrina, barbotējot to caur destilētu ūdeni slēgtā traukā, kas mitrina gāzi līdz augstākajam parauga rasas punktam, kurš ir noteikts emisijas paraugu ņemšanas laikā; |
| --- | --- |

ii)

N2 vai attīrītu gaisu mitrina, barbotējot to caur destilētu ūdeni slēgtā traukā, kas mitrina gāzi līdz augstākajam parauga rasas punktam, kurš ir noteikts emisijas paraugu ņemšanas laikā;

| iii) | mitrināto gāzi ievada augšpus paraugu žāvētāja; |
| --- | --- |

iii)

mitrināto gāzi ievada augšpus paraugu žāvētāja;

| iv) | nodrošina, lai mitrinātās gāzes temperatūra lejpus traukam vismaz par 5 °C pārsniedz tās rasas punkta temperatūru; |
| --- | --- |

iv)

nodrošina, lai mitrinātās gāzes temperatūra lejpus traukam vismaz par 5 °C pārsniedz tās rasas punkta temperatūru;

| v) | mitrinātas gāzes rasas punktu, T
  dew, un spiedienu, p
  total, mēra pēc iespējas tuvāk paraugu žāvētāja ievadam, lai pārbaudītu, vai rasas punkts ir augstākais, kas ir noteikts emisijas paraugu ņemšanas laikā; |
| --- | --- |

v)

mitrinātas gāzes rasas punktu, T
  dew, un spiedienu, p
  total, mēra pēc iespējas tuvāk paraugu žāvētāja ievadam, lai pārbaudītu, vai rasas punkts ir augstākais, kas ir noteikts emisijas paraugu ņemšanas laikā;

| vi) | mitrinātas gāzes rasas punktu, T
  dew, un spiedienu, p
  total, mēra pēc iespējas tuvāk paraugu žāvētāja izvadam; |
| --- | --- |

vi)

mitrinātas gāzes rasas punktu, T
  dew, un spiedienu, p
  total, mēra pēc iespējas tuvāk paraugu žāvētāja izvadam;

| vii) | paraugu žāvētājs atbilst pārbaudes prasībām, ja šā punkta d) apakšpunkta vi) punktā minētie rezultāti ir mazāki par rasas punktu atbilstīgi paraugu žāvētāja specifikācijām, kā noteikts 9.3.2.3.1. punktā, plus 2 °C vai ja molu daļa no d) apakšpunkta vi) punkta ir mazāka, nekā noteikts attiecīgajās paraugu žāvētāja specifikācijās, plus 0,002 mol/mol vai 0,2 tilpuma %; attiecībā uz šo pārbaudi jāņem vērā, ka parauga rasas punkts ir izteikts absolūtajā temperatūrā, kelvinos. |
| --- | --- |

vii)

paraugu žāvētājs atbilst pārbaudes prasībām, ja šā punkta d) apakšpunkta vi) punktā minētie rezultāti ir mazāki par rasas punktu atbilstīgi paraugu žāvētāja specifikācijām, kā noteikts 9.3.2.3.1. punktā, plus 2 °C vai ja molu daļa no d) apakšpunkta vi) punkta ir mazāka, nekā noteikts attiecīgajās paraugu žāvētāja specifikācijās, plus 0,002 mol/mol vai 0,2 tilpuma %; attiecībā uz šo pārbaudi jāņem vērā, ka parauga rasas punkts ir izteikts absolūtajā temperatūrā, kelvinos.

8.1.8.6.   Daļējas plūsmas PM periodiska kalibrēšana un saistītās neapstrādātu izplūdes gāzu mērījumu sistēmas

8.1.8.6.1.   Plūsmas starpības mērījumu specifikācijas

Lai daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmas varētu iegūt proporcionālu neapstrādātas izplūdes gāzes paraugu, parauga plūsmas q

  mp precizitāte ir īpaši svarīga, ja to nemēra tieši, bet nosaka ar plūsmas starpības mērīšanu:

| | (8-1) |
| --- | --- |

Formula

(8-1)

kur:

| q

  mp | = | izplūdes gāzu parauga plūsmas ātrums daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā; |
| --- | --- | --- |
| q

  mdw | = | atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums (uz mitra pamata), |
| q

  mdew | = | atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata. |

q

  mp

=

izplūdes gāzu parauga plūsmas ātrums daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā;

q

  mdw

=

atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums (uz mitra pamata),

q

  mdew

=

atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata.

Šajā gadījumā starpības maksimālā kļūda ir tāda, ka q

  mp precizitāte ir ± 5 % robežās, ja atšķaidīšanas pakāpe ir mazāka par 15. To var aprēķināt, nosakot visu ierīču kļūdu vidējo ģeometrisko vērtību.

q

  mp pieņemamo precizitāti var iegūt ar kādu no šādām metodēm:

| a) | vērtību q

  mdew un q

  mdw absolūtā precizitāte ir ± 0,2 %, kas garantē, ka q

  mp precizitāte ir ≤ 5 %, ja atšķaidīšanas pakāpe ir 15; tomēr, ja atšķaidīšanas pakāpe ir augstāka, radīsies lielākas kļūdas; |
| --- | --- |

a)

vērtību q

  mdew un q

  mdw absolūtā precizitāte ir ± 0,2 %, kas garantē, ka q

  mp precizitāte ir ≤ 5 %, ja atšķaidīšanas pakāpe ir 15; tomēr, ja atšķaidīšanas pakāpe ir augstāka, radīsies lielākas kļūdas;

| b) | vērtības q

  mdw kalibrēšanu attiecībā pret q

  mdew veic tā, lai iegūtu tādu pašu q

  mp precizitāti kā a) gadījumā; sīkāku informāciju skatīt 8.1.8.6.2. punktā; |
| --- | --- |

b)

vērtības q

  mdw kalibrēšanu attiecībā pret q

  mdew veic tā, lai iegūtu tādu pašu q

  mp precizitāti kā a) gadījumā; sīkāku informāciju skatīt 8.1.8.6.2. punktā;

| c) | vērtības q

  mp precizitāti nosaka netieši pēc atšķaidīšanas pakāpes, kas noteikta ar marķiergāzi, piemēram, CO2; arī šajā gadījumā q

  mp precizitātei jābūt līdzvērtīgai tai, kas iegūta ar a) metodi; |
| --- | --- |

c)

vērtības q

  mp precizitāti nosaka netieši pēc atšķaidīšanas pakāpes, kas noteikta ar marķiergāzi, piemēram, CO2; arī šajā gadījumā q

  mp precizitātei jābūt līdzvērtīgai tai, kas iegūta ar a) metodi;

| d) | vērtību q

  mdew un q

  mdw absolūtā precizitāte ir ± 2 % robežās no pilnas skalas, q

  mdew un q

  mdw atšķirības maksimālā kļūda ir 0,2 % robežās un lineārā kļūda ir ± 0,2 % no augstākā q

  mdew, kas novērots testa laikā. |
| --- | --- |

d)

vērtību q

  mdew un q

  mdw absolūtā precizitāte ir ± 2 % robežās no pilnas skalas, q

  mdew un q

  mdw atšķirības maksimālā kļūda ir 0,2 % robežās un lineārā kļūda ir ± 0,2 % no augstākā q

  mdew, kas novērots testa laikā.

8.1.8.6.2.   Plūsmas starpības mērījumu kalibrēšana

Daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, kas ir paredzēta proporcionālu neapstrādātas izplūdes gāzes paraugu iegūšanai, periodiski kalibrē ar precīzu plūsmas mērītāju, kas atbilst starptautiskajiem un/vai valsts standartiem. Plūsmas mērītāju vai plūsmas mēriekārtas kalibrē, izmantojot kādu no turpmāk aprakstītajām procedūrām, lai zondes plūsma q

  mp tunelī atbilstu 8.1.8.6.1. punktā minētajām precizitātes prasībām.

| a) | Plūsmas mērītāju attiecībā uz q

  mdw savieno virknē ar plūsmas mērītāju attiecībā uz q

  mdew, starpību starp abiem plūsmas mērītājiem kalibrē vismaz pieciem iestatīšanas punktiem ar plūsmas vērtībām, kuras ir vienādi izvietotas starp mazāko q

  mdw vērtību, ko izmanto testa laikā, un q

  mdew vērtību, ko izmanto testa laikā. Atšķaidīšanas tuneli var apiet. |
| --- | --- |

a)

Plūsmas mērītāju attiecībā uz q

  mdw savieno virknē ar plūsmas mērītāju attiecībā uz q

  mdew, starpību starp abiem plūsmas mērītājiem kalibrē vismaz pieciem iestatīšanas punktiem ar plūsmas vērtībām, kuras ir vienādi izvietotas starp mazāko q

  mdw vērtību, ko izmanto testa laikā, un q

  mdew vērtību, ko izmanto testa laikā. Atšķaidīšanas tuneli var apiet.

| b) | Kalibrētu plūsmas iekārtu savieno virknē ar plūsmas mērītāju attiecībā uz q

  mdew un pārbauda testā izmantotās vērtības precizitāti. Kalibrēto plūsmas ierīci savieno virknē ar plūsmas mērītāju attiecībā uz q

  mdw un precizitāti pārbauda vismaz pieciem iestatījumiem, kas atbilst atšķaidīšanas pakāpei robežās no 3 līdz 15, kura ir relatīva pret q

  mdew, ko izmanto testa laikā. |
| --- | --- |

b)

Kalibrētu plūsmas iekārtu savieno virknē ar plūsmas mērītāju attiecībā uz q

  mdew un pārbauda testā izmantotās vērtības precizitāti. Kalibrēto plūsmas ierīci savieno virknē ar plūsmas mērītāju attiecībā uz q

  mdw un precizitāti pārbauda vismaz pieciem iestatījumiem, kas atbilst atšķaidīšanas pakāpei robežās no 3 līdz 15, kura ir relatīva pret q

  mdew, ko izmanto testa laikā.

| c) | Pārvades cauruli (TL) (sk. 9.2. attēlu) atvieno no izplūdes caurules un kalibrēto plūsmas mērierīci ar atbilstošu diapazonu q

  mp mērīšanai pievieno pārvades caurulei, tad q

  mdew iestata pie tādas vērtības, kādu izmanto testa laikā, un q

  mdw attiecīgi iestata vismaz piecās vērtībās, kas atbilst atšķaidīšanas pakāpēm robežās no 3 līdz 15. Kā alternatīvu var paredzēt īpašu kalibrēšanas plūsmas ceļu, kurā apiet tuneli, bet kopējais un atšķaidīšanas gaiss plūst caur attiecīgajiem mērītājiem kā faktiskajā testā. |
| --- | --- |

c)

Pārvades cauruli (TL) (sk. 9.2. attēlu) atvieno no izplūdes caurules un kalibrēto plūsmas mērierīci ar atbilstošu diapazonu q

  mp mērīšanai pievieno pārvades caurulei, tad q

  mdew iestata pie tādas vērtības, kādu izmanto testa laikā, un q

  mdw attiecīgi iestata vismaz piecās vērtībās, kas atbilst atšķaidīšanas pakāpēm robežās no 3 līdz 15. Kā alternatīvu var paredzēt īpašu kalibrēšanas plūsmas ceļu, kurā apiet tuneli, bet kopējais un atšķaidīšanas gaiss plūst caur attiecīgajiem mērītājiem kā faktiskajā testā.

| d) | Marķiergāzi ievada TL pārvades caurules izplūdē. Šī marķiergāze var būt izplūdes gāzes komponents, piemēram, CO2 vai NOx. Pēc atšķaidīšanas tunelī izmēra marķiergāzes komponentus. To veic piecām atšķaidīšanas pakāpēm robežās no 3 līdz 15. Parauga plūsmas precizitāti nosaka pēc atšķaidīšanas devas r
  d: | (8-2) |
| --- | --- | --- |

d)

Marķiergāzi ievada TL pārvades caurules izplūdē. Šī marķiergāze var būt izplūdes gāzes komponents, piemēram, CO2 vai NOx. Pēc atšķaidīšanas tunelī izmēra marķiergāzes komponentus. To veic piecām atšķaidīšanas pakāpēm robežās no 3 līdz 15. Parauga plūsmas precizitāti nosaka pēc atšķaidīšanas devas r
  d:

Formula

(8-2)

Gāzu analizatoru precizitāti ņem vērā, lai nodrošinātu q

  mp precizitāti.

8.1.8.6.3.   Īpašas prasības attiecībā uz plūsmas starpības mērīšanu

Oglekļa plūsmas pārbaude, izmantojot faktiskās izplūdes gāzes, ir noteikti ieteicama, lai konstatētu mērījumu un kontroles problēmas un pārbaudītu daļējās plūsmas sistēmas pareizu darbību. Oglekļa plūsmas pārbaudi veic vismaz ik reizi, kad tiek uzstādīts jauns motors vai tiek veiktas būtiskas izmaiņas testēšanas telpas konfigurācijā.

Motoru darbina ar vislielāko griezes momenta slodzi un apgriezienu skaitu vai jebkādā citā stabila stāvokļa režīmā, kas ģenerē 5 % vai lielāku daudzumu CO2. Daļējās plūsmas paraugu ņemšanas sistēmu darbina ar aptuveno atšķaidīšanas koeficientu 15 pret 1.

Ja veic oglekļa plūsmas pārbaudi, piemēro 4.B pielikuma A.4. papildinājumā paredzēto procedūru. Oglekļa plūsmas ātrumus aprēķina saskaņā ar 4.B pielikuma A.4. papildinājumā paredzētajiem vienādojumiem. Visi oglekļa plūsmas ātrumi savā starpā sakrīt 5 % robežās.

8.1.8.6.3.1.   Pirmstesta pārbaude

Pirmstesta pārbaudi 2 stundas pirms testēšanas veic turpmāk izklāstītajā veidā.

Plūsmas mērītāju precizitāti pārbauda ar tādu pašu metodi, kādu izmanto kalibrēšanai (sk. 8.1.8.6.2. punktu), vismaz divos punktos, ieskaitot q
  mdw plūsmas vērtības, kas atbilst atšķaidījuma pakāpei no 5 līdz 15, testa laikā izmantotajai q
  mdew vērtībai.

Ja ar kalibrēšanas procedūras ierakstiem saskaņā ar 8.1.8.6.2. punktu var uzskatāmi parādīt, ka plūsmas mērītāja kalibrēšana ir stabila ilgākā laika posmā, pirmstesta pārbaudi var izlaist.

8.1.8.6.3.2.   Transformācijas laika noteikšana

Sistēmas iestatījumi transformācijas laika noteikšanai ir tādi paši kā testa mērījumu laikā. Transformācijas laiku, kas ir definēts 3.1. attēlā, nosaka ar turpmāk izklāstīto metodi.

Neatkarīgu standarta caurplūdes mērītāju, kura mērījumu diapazons ir piemērots zondes plūsmai, ieslēdz virknē un uzstāda cieši kopā ar zondi. Caurplūdes mērītāja transformācijas laiks ir mazāks par 100 ms plūsmas apjomam, kas izmantots reakcijas laika mērījumos, plūsmas ierobežojumam esot pietiekami zemam, lai tas neietekmētu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas dinamisko veiktspēju, un atbilstoši pamatotam inženiertehniskajam atzinumam. Veic pakāpeniskas izplūdes gāzes plūsmas (vai gaisa plūsmas, ja tiek aprēķināta izplūdes gāzu plūsma) izmaiņas, kura ieplūst daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmā, sākot no zemas plūsmas līdz vismaz 90 % no pilnas skalas. Pakāpenisko izmaiņu iedarbinātājs ir tāds pats, kādu izmanto, lai iedarbinātu paredzamo kontroli faktiskajā testā. Izplūdes gāzu plūsmas pakāpenisko stimulu un plūsmas mērītāja reakciju reģistrē pie vismaz 10 Hz liela paraugu biežuma.

Pamatojoties uz šiem datiem, nosaka transformācijas laiku daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmai, kas ir laiks no pakāpeniskā stimula uzsākšanas līdz 50 % punktam no caurplūdes mērītāja reakcijas. Līdzīgā veidā nosaka q
  mp signāla (t. i., izplūdes gāzu parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā) un q
  mew,i signāla (t. i., izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata, ko nodrošina izplūdes gāzes plūsmas ātruma mērītājs) transformācijas laikus. Šos signālus izmanto regresijas pārbaudēs pēc katra testa (sk. 8.2.1.2. punktu).

Aprēķinu atkārto vismaz pieciem pieauguma un krituma stimuliem un nosaka vidējo rezultātu. Standarta plūsmas mērītāja iekšējo transformācijas laiku (< 100 ms) atņem no šīs vērtības. Ja sistēmai saskaņā ar 8.2.1.2. punktu ir vajadzīga “paredzamā metode”, piemēro daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas “paredzamo vērtību” saskaņā ar 8.2.1.2. punktu.

8.1.8.7.   Vakuuma puses noplūdes pārbaude

8.1.8.7.1.   Darbības joma un biežums

Veicot sākotnējo paraugu ņemšanas sistēmas uzstādīšanu, pēc plašas tehniskās apkopes, piemēram, ar priekšfiltru saistītām izmaiņām, kā arī 8 stundas pirms katra darbības cikla pārbauda, vai nav konstatējamas būtiskas noplūdes vakuuma pusē, izmantojot kādu no šajā iedaļā aprakstītajiem noplūžu testiem. Šī pārbaude neattiecas uz nevienu CVS atšķaidīšanas sistēmas pilnas plūsmas daļu.

8.1.8.7.2.   Mērīšanas principi

Noplūdi var noteikt, izmērot nelielu plūsmas daļu nulles plūsmas apstākļos vai nosakot zināmas standartgāzes koncentrācijas atšķaidīšanu, kad tā plūst caur paraugu ņemšanas sistēmas vakuuma pusi, vai mērot iztīrītas sistēmas spiediena pieaugumu.

8.1.8.7.3.   Zemas plūsmas noplūdes tests

Lai noteiktu zemas plūsmas noplūdes, paraugu ņemšanas sistēmu testē šādi:

| a) | sistēmas zondes galu noslēdz, veicot kādu no turpmāk norādītajiem pasākumiem:






  i) | paraugu ņemšanas zondes galu noslēdz ar vāku vai aizbāzni; |
| --- | --- | --- |

a)

sistēmas zondes galu noslēdz, veicot kādu no turpmāk norādītajiem pasākumiem:

i)

paraugu ņemšanas zondes galu noslēdz ar vāku vai aizbāzni;

| ii) | pārvades cauruli pie zondes atvieno un noslēdz ar vāku vai aizbāzni; |
| --- | --- |

ii)

pārvades cauruli pie zondes atvieno un noslēdz ar vāku vai aizbāzni;

| iii) | noslēdz pret noplūdi drošu vārstu, kas atrodas starp zondi un pārvades cauruli; |
| --- | --- |

iii)

noslēdz pret noplūdi drošu vārstu, kas atrodas starp zondi un pārvades cauruli;

| b) | darbina visus vakuuma sūkņus; pēc stabilizēšanas pārbauda, vai plūsma caur paraugu ņemšanas sistēmas vakuuma pusi ir mazāka par 0,5 % no sistēmas normālās ekspluatācijas plūsmas ātruma; var noteikt tipiskās analizatora un apvada plūsmas kā sistēmas normālās ekspluatācijas plūsmas ātruma tuvinājumu. |
| --- | --- |

b)

darbina visus vakuuma sūkņus; pēc stabilizēšanas pārbauda, vai plūsma caur paraugu ņemšanas sistēmas vakuuma pusi ir mazāka par 0,5 % no sistēmas normālās ekspluatācijas plūsmas ātruma; var noteikt tipiskās analizatora un apvada plūsmas kā sistēmas normālās ekspluatācijas plūsmas ātruma tuvinājumu.

8.1.8.7.4.   Standartgāzes atšķaidīšanas noplūdes tests

Šā testa vajadzībām var izmantot jebkuru gāzu analizatoru. Ja šim testam izmanto FID, saskaņā ar A.7. papildinājuma un A.8. papildinājuma par HC un NMHC noteikšanu koriģē katru HC piesārņojumu paraugu ņemšanas sistēmā. Izmantojot tikai tādus analizatorus, kuriem ir 0,5 % vai labāka atkārtojamība attiecībā uz šajā testā izmantoto standartgāzes koncentrāciju, novērš maldinošus rezultātus. Noplūdes pārbaudi vakuuma pusē veic turpmāk aprakstītajā veidā:

| a) | gāzu analizatoru sagatavo tāpat kā emisiju testēšanas vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

gāzu analizatoru sagatavo tāpat kā emisiju testēšanas vajadzībām;

| b) | līdz analizatora atverei nogādā standartgāzi un pārbauda, vai standartgāzes koncentrācija tiek izmērīta, ievērojot paredzamo mērījumu precizitāti un atkārtojamību; |
| --- | --- |

b)

līdz analizatora atverei nogādā standartgāzi un pārbauda, vai standartgāzes koncentrācija tiek izmērīta, ievērojot paredzamo mērījumu precizitāti un atkārtojamību;

| c) | pārpildes standartgāzi novada uz kādu no turpmāk norādītajām paraugu ņemšanas sistēmas vietām:






  i) | paraugu ņemšanas zondes galu; |
| --- | --- | --- |

c)

pārpildes standartgāzi novada uz kādu no turpmāk norādītajām paraugu ņemšanas sistēmas vietām:

i)

paraugu ņemšanas zondes galu;

| ii) | pārvades cauruli pie zondes savienojuma atvieno un pārvades caurules atvērtajā galā ievada pārpildes standartgāzi; |
| --- | --- |

ii)

pārvades cauruli pie zondes savienojuma atvieno un pārvades caurules atvērtajā galā ievada pārpildes standartgāzi;

| iii) | starp zondi un tās pārvades cauruli uzstādīto trīsceļu vārpstu; |
| --- | --- |

iii)

starp zondi un tās pārvades cauruli uzstādīto trīsceļu vārpstu;

| d) | pārbauda, vai izmērītā pārpildes standartgāzes koncentrācija ir ± 0,5 % robežās no standartgāzes koncentrācijas; izmērītā vērtība, kas ir zemāka par paredzamo vērtību, liecina par noplūdi, bet vērtība, kas ir augstāka par paredzamo vērtību, var liecināt par problēmu saistībā ar standartgāzi vai pašu analizatoru; izmērītā vērtība, kas ir augstāka par paredzamo vērtību, neliecina par noplūdi. |
| --- | --- |

d)

pārbauda, vai izmērītā pārpildes standartgāzes koncentrācija ir ± 0,5 % robežās no standartgāzes koncentrācijas; izmērītā vērtība, kas ir zemāka par paredzamo vērtību, liecina par noplūdi, bet vērtība, kas ir augstāka par paredzamo vērtību, var liecināt par problēmu saistībā ar standartgāzi vai pašu analizatoru; izmērītā vērtība, kas ir augstāka par paredzamo vērtību, neliecina par noplūdi.

8.1.8.7.5.   Vakuuma krišanās noplūdes tests

Lai veiktu šo testu, paraugu ņemšanas sistēmas vakuuma puses tilpumam piemēro vakuumu un novēro sistēmas noplūdes apmēru kā krišanos piemērotajā vakuumā. Lai veiktu šo testu, paraugu ņemšanas sistēmas vakuuma puses tilpumu nosaka ±10 o% robežās no tā faktiskā tilpuma. Šā testa veikšanai izmanto arī mērinstrumentus, kuri atbilst 8.1. un 9.4. punktā noteiktajām specifikācijām.

Vakuuma krišanās noplūdes testu veic turpmāk aprakstītajā veidā.

| a) | Sistēmas zondes galu slēdz pēc iespējas tuvāk zondes atverei, veicot kādu no turpmāk aprakstītajiem pasākumiem:






  i) | paraugu ņemšanas zondes galu noslēdz ar vāku vai aizbāzni; |
| --- | --- | --- |

a)

Sistēmas zondes galu slēdz pēc iespējas tuvāk zondes atverei, veicot kādu no turpmāk aprakstītajiem pasākumiem:

i)

paraugu ņemšanas zondes galu noslēdz ar vāku vai aizbāzni;

| ii) | pārvades cauruli pie zondes atvieno un noslēdz ar vāku vai aizbāzni; |
| --- | --- |

ii)

pārvades cauruli pie zondes atvieno un noslēdz ar vāku vai aizbāzni;

| iii) | noslēdz pret noplūdi drošu vārstu, kas atrodas starp zondi un pārvades cauruli. |
| --- | --- |

iii)

noslēdz pret noplūdi drošu vārstu, kas atrodas starp zondi un pārvades cauruli.

| b) | Darbina visus vakuuma sūkņus. Nodrošina vakuumu, kas raksturo normālus ekspluatācijas apstākļus. Paraugu ņemšanas maisa gadījumā ir ieteicams divas reizes atkārtot normālu paraugu ņemšanas maisa izsūknēšanas procedūru, lai pēc iespējas samazinātu maisā palikušos gāzu tilpumus. |
| --- | --- |

b)

Darbina visus vakuuma sūkņus. Nodrošina vakuumu, kas raksturo normālus ekspluatācijas apstākļus. Paraugu ņemšanas maisa gadījumā ir ieteicams divas reizes atkārtot normālu paraugu ņemšanas maisa izsūknēšanas procedūru, lai pēc iespējas samazinātu maisā palikušos gāzu tilpumus.

| c) | Paraugu ņemšanas sūkņus izslēdz un sistēmu aizzīmogo. Izmēra un reģistrē maisā palikušās gāzes absolūto spiedienu un, ja vēlas, sistēmas absolūto temperatūru. Ļauj izbeigties īslaicīgiem traucējumiem, kā arī paredz pietiekami ilgu laiku, lai noplūde pie 0,5 % varētu izraisīt spiediena maiņu, kas ir vismaz 10 reizes lielāka par spiediena diapazona izšķirtspēju. Vēlreiz reģistrē spiedienu un, ja vēlas, temperatūru. |
| --- | --- |

c)

Paraugu ņemšanas sūkņus izslēdz un sistēmu aizzīmogo. Izmēra un reģistrē maisā palikušās gāzes absolūto spiedienu un, ja vēlas, sistēmas absolūto temperatūru. Ļauj izbeigties īslaicīgiem traucējumiem, kā arī paredz pietiekami ilgu laiku, lai noplūde pie 0,5 % varētu izraisīt spiediena maiņu, kas ir vismaz 10 reizes lielāka par spiediena diapazona izšķirtspēju. Vēlreiz reģistrē spiedienu un, ja vēlas, temperatūru.

| d) | Aprēķina noplūdes plūsmas ātrumu, pamatojoties uz pieņemto nulles vērtību attiecībā uz izsūknētiem somu tilpumiem, kā arī zināmajām vērtībām attiecībā uz paraugu ņemšanas sistēmas tilpumu, sākotnējiem un galīgajiem spiedieniem, izraudzītajām temperatūrām, kā arī pagājušo laiku. Turpmāk aprakstītajā veidā pārbauda, vai vakuuma krišanās noplūdes plūsmas ātrums ir mazāks nekā 0,5 % no sistēmas normālās ekspluatācijas plūsmas ātruma: | (8-3) |
| --- | --- | --- |

d)

Aprēķina noplūdes plūsmas ātrumu, pamatojoties uz pieņemto nulles vērtību attiecībā uz izsūknētiem somu tilpumiem, kā arī zināmajām vērtībām attiecībā uz paraugu ņemšanas sistēmas tilpumu, sākotnējiem un galīgajiem spiedieniem, izraudzītajām temperatūrām, kā arī pagājušo laiku. Turpmāk aprakstītajā veidā pārbauda, vai vakuuma krišanās noplūdes plūsmas ātrums ir mazāks nekā 0,5 % no sistēmas normālās ekspluatācijas plūsmas ātruma:

Formula

(8-3)

kur:

| q

  Vleak | = | vakuuma krišanās plūsmas ātrums [mol/s], |
| --- | --- | --- |
| V
  vac | = | paraugu ņemšanas sistēmas vakuuma puses ģeometriskais tilpums [m3], |
| R | = | molārā gāzes konstante [J/(mol·K)], |
| p
  2 | = | vakuuma puses absolūtais spiediens laikā t
  2 [Pa], |
| T
  2 | = | vakuuma puses absolūtā temperatūra laikā t
  2 [K], |
| p
  1 | = | vakuuma puses absolūtais spiediens laikā t
  1 [Pa], |
| T
  1 | = | vakuuma puses absolūtā temperatūra laikā t
  1 [K], |
| t
  2 | = | vakuuma krituma noplūdes pārbaudes testa pabeigšanas laiks [s], |
| t
  1 | = | vakuuma krituma noplūdes pārbaudes testa sākšanas laiks [s]. |

q

  Vleak

=

vakuuma krišanās plūsmas ātrums [mol/s],

V
  vac

=

paraugu ņemšanas sistēmas vakuuma puses ģeometriskais tilpums [m3],

R

=

molārā gāzes konstante [J/(mol·K)],

p
  2

=

vakuuma puses absolūtais spiediens laikā t
  2 [Pa],

T
  2

=

vakuuma puses absolūtā temperatūra laikā t
  2 [K],

p
  1

=

vakuuma puses absolūtais spiediens laikā t
  1 [Pa],

T
  1

=

vakuuma puses absolūtā temperatūra laikā t
  1 [K],

t
  2

=

vakuuma krituma noplūdes pārbaudes testa pabeigšanas laiks [s],

t
  1

=

vakuuma krituma noplūdes pārbaudes testa sākšanas laiks [s].

8.1.9.   CO un CO2 mērījumi

8.1.9.1.   H2O traucējumu pārbaude CO2
  NDIR analizatoriem

8.1.9.1.1.   Darbības joma un biežums

Ja CO2 mēra, izmantojot NDIR analizatoru, H2O traucējumu pārbauda pēc sākotnējās analizatora uzstādīšanas un pēc plašas tehniskās apkopes veikšanas.

8.1.9.1.2.   Mērīšanas principi

H2O var ietekmēt NDIR analizatora reakciju uz CO2. Ja NDIR analizators izmanto kompensācijas algoritmus, kuros tiek izmantoti citu gāzu mērījumi, lai gūtu apstiprinājumu par traucējumiem, vienlaikus veic minētos pārējos mērījumus, lai pārbaudītu kompensācijas algoritmus analizatora traucējumu apstiprināšanas laikā.

8.1.9.1.3.   Prasības attiecībā uz sistēmu

CO2
  NDIR analizatorā ir H2O traucējums, kas ietilpst (0,0 ± 0,4) mmol/mol robežās (no sagaidāmās vidējās CO2 koncentrācijas).

8.1.9.1.4.   Procedūra

Traucējumu apstiprināšanu veic, kā aprakstīts turpmāk.

| a) | CO2
  NDIR analizatoru iedarbina, darbina, iestata nulles un atbildes rādītājus tāpat kā pirms emisiju testa. |
| --- | --- |

a)

CO2
  NDIR analizatoru iedarbina, darbina, iestata nulles un atbildes rādītājus tāpat kā pirms emisiju testa.

| b) | Sagatavo mitrinātu testa gāzi, barbotējot nulles gaisu, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, caur destilētu ūdeni slēgtā traukā. Ja paraugu nelaiž caur žāvētāju, kontrolē trauka temperatūru, lai ģenerētu vismaz tik augstu H2O līmeni kā maksimālais testēšanas līmenī sagaidāmais līmenis. Ja paraugu laiž caur žāvētāju, kontrolē trauka temperatūru, lai ģenerētu vismaz tik augstu H2O līmeni kā 9.3.2.3.1. punktā noteiktais līmenis. |
| --- | --- |

b)

Sagatavo mitrinātu testa gāzi, barbotējot nulles gaisu, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, caur destilētu ūdeni slēgtā traukā. Ja paraugu nelaiž caur žāvētāju, kontrolē trauka temperatūru, lai ģenerētu vismaz tik augstu H2O līmeni kā maksimālais testēšanas līmenī sagaidāmais līmenis. Ja paraugu laiž caur žāvētāju, kontrolē trauka temperatūru, lai ģenerētu vismaz tik augstu H2O līmeni kā 9.3.2.3.1. punktā noteiktais līmenis.

| c) | Nodrošina, lai mitrinātās testa gāzes temperatūra lejpus traukam vismaz par 5 °C pārsniedz tās rasas punkta temperatūru. |
| --- | --- |

c)

Nodrošina, lai mitrinātās testa gāzes temperatūra lejpus traukam vismaz par 5 °C pārsniedz tās rasas punkta temperatūru.

| d) | Paraugu ņemšanas sistēmā ielaiž mitrinātu testa gāzi. Mitrinātu testa gāzi var ielaist lejpus jebkuram paraugu žāvētājam, ja testēšanas laikā to izmanto. |
| --- | --- |

d)

Paraugu ņemšanas sistēmā ielaiž mitrinātu testa gāzi. Mitrinātu testa gāzi var ielaist lejpus jebkuram paraugu žāvētājam, ja testēšanas laikā to izmanto.

| e) | Pēc iespējas tuvāk analizatora atverei izmēra mitrinātas testa gāzes ūdens molu daļu, x
  H2O. Piemēram, lai aprēķinātu x
  H2O, izmēra rasas punktu T
  dew un absolūto spiedienu p
  total. |
| --- | --- |

e)

Pēc iespējas tuvāk analizatora atverei izmēra mitrinātas testa gāzes ūdens molu daļu, x
  H2O. Piemēram, lai aprēķinātu x
  H2O, izmēra rasas punktu T
  dew un absolūto spiedienu p
  total.

| f) | Lai novērstu kondensēšanos pārvades caurulēs, palīgierīcēs vai vārstos no punkta, kur analizatorā tiek mērīts x
  H2O, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu. |
| --- | --- |

f)

Lai novērstu kondensēšanos pārvades caurulēs, palīgierīcēs vai vārstos no punkta, kur analizatorā tiek mērīts x
  H2O, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.

| g) | Analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties. Stabilizācijai nepieciešamajā laikā ietilpst laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu pārvades cauruli un ņemtu vērā analizatora reakciju. |
| --- | --- |

g)

Analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties. Stabilizācijai nepieciešamajā laikā ietilpst laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu pārvades cauruli un ņemtu vērā analizatora reakciju.

| h) | Kamēr analizators mēra parauga koncentrāciju, reģistrē 30 sekundēs savāktos datus. Aprēķina šo datu vidējo aritmētisko. Analizators atbilst traucējumu pārbaudes prasībām, ja šī vērtība ir (0,0 ± 0,4) mmol/mol robežās. |
| --- | --- |

h)

Kamēr analizators mēra parauga koncentrāciju, reģistrē 30 sekundēs savāktos datus. Aprēķina šo datu vidējo aritmētisko. Analizators atbilst traucējumu pārbaudes prasībām, ja šī vērtība ir (0,0 ± 0,4) mmol/mol robežās.

8.1.9.2.   H2O un CO2 piejaukuma pārbaude CO NDIR analizatoriem

8.1.9.2.1.   Darbības joma un biežums

Ja CO mēra, izmantojot NDIR analizatoru, H2O un CO2 traucējumu pārbauda pēc sākotnējās analizatora uzstādīšanas un pēc plašas tehniskās apkopes veikšanas.

8.1.9.2.2.   Mērīšanas principi

H2O and CO2 var pozitīvi ietekmēt NDIR analizatoru, izraisot CO līdzīgu reakciju. Ja NDIR analizators izmanto kompensācijas algoritmus, kuros tiek izmantoti citu gāzu mērījumi, lai gūtu apstiprinājumu par traucējumiem, vienlaikus veic pārējos minētos mērījumus, lai pārbaudītu kompensācijas algoritmus analizatora traucējumu apstiprināšanas laikā.

8.1.9.2.3.   Prasības attiecībā uz sistēmu

CO NDIR analizatorā ir kombinēts H2O un CO2 traucējums, kas ietilpst ± 2 % robežās no sagaidāmās vidējās CO koncentrācijas.

8.1.9.2.4.   Procedūra

Traucējumu apstiprināšanu veic, kā aprakstīts turpmāk.

| a) | CO NDIR analizatoru iedarbina, darbina, iestata nulles un atbildes rādītājus tāpat kā pirms emisiju testa. |
| --- | --- |

a)

CO NDIR analizatoru iedarbina, darbina, iestata nulles un atbildes rādītājus tāpat kā pirms emisiju testa.

| b) | Sagatavo mitrinātu CO2 testa gāzi, barbotējot CO2 standartgāzi caur destilētu ūdeni slēgtā traukā. Ja paraugu nelaiž caur žāvētāju, kontrolē trauka temperatūru, lai ģenerētu vismaz tik augstu H2O līmeni kā testēšanas laikā maksimāli paredzamais līmenis. Ja paraugu testēšanas laikā laiž caur žāvētāju, kontrolē trauka temperatūru, lai ģenerētu vismaz tik augstu H2O līmeni kā 8.1.8.5.8. punktā noteiktais līmenis. CO2 standartgāzes koncentrāciju izmanto vismaz tik augstā līmenī kā testēšanas laikā maksimāli paredzamais līmenis. |
| --- | --- |

b)

Sagatavo mitrinātu CO2 testa gāzi, barbotējot CO2 standartgāzi caur destilētu ūdeni slēgtā traukā. Ja paraugu nelaiž caur žāvētāju, kontrolē trauka temperatūru, lai ģenerētu vismaz tik augstu H2O līmeni kā testēšanas laikā maksimāli paredzamais līmenis. Ja paraugu testēšanas laikā laiž caur žāvētāju, kontrolē trauka temperatūru, lai ģenerētu vismaz tik augstu H2O līmeni kā 8.1.8.5.8. punktā noteiktais līmenis. CO2 standartgāzes koncentrāciju izmanto vismaz tik augstā līmenī kā testēšanas laikā maksimāli paredzamais līmenis.

| c) | Paraugu ņemšanas sistēmā ievada mitrinātu CO2 testa gāzi. Mitrinātu CO2 testa gāzi var ievadīt lejpus visiem paraugu žāvētājiem, ja testēšanas laikā tos izmanto. |
| --- | --- |

c)

Paraugu ņemšanas sistēmā ievada mitrinātu CO2 testa gāzi. Mitrinātu CO2 testa gāzi var ievadīt lejpus visiem paraugu žāvētājiem, ja testēšanas laikā tos izmanto.

| d) | Pēc iespējas tuvāk analizatora atverei izmēra mitrinātas testa gāzes ūdens molu daļu x
  H2O. Piemēram, lai aprēķinātu x
  H2O, izmēra rasas punktu T
  dew un absolūto spiedienu p
  total. |
| --- | --- |

d)

Pēc iespējas tuvāk analizatora atverei izmēra mitrinātas testa gāzes ūdens molu daļu x
  H2O. Piemēram, lai aprēķinātu x
  H2O, izmēra rasas punktu T
  dew un absolūto spiedienu p
  total.

| e) | Lai novērstu kondensēšanos pārvades caurulēs, palīgierīcēs vai vārstos no punkta, kur analizatorā tiek mērīts x
  H2O, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu. |
| --- | --- |

e)

Lai novērstu kondensēšanos pārvades caurulēs, palīgierīcēs vai vārstos no punkta, kur analizatorā tiek mērīts x
  H2O, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.

| f) | Analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties. |
| --- | --- |

f)

Analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties.

| g) | Analizatoram mērot parauga koncentrāciju, tā rezultātus reģistrē 30 s. Aprēķina šo datu vidējo aritmētisko vērtību. |
| --- | --- |

g)

Analizatoram mērot parauga koncentrāciju, tā rezultātus reģistrē 30 s. Aprēķina šo datu vidējo aritmētisko vērtību.

| h) | Analizators atbilst traucējumu pārbaudes prasībām, ja šā punkta g) apakšpunkta rezultāti atbilst 8.1.9.2.3. punktā paredzētajai pielaidei. |
| --- | --- |

h)

Analizators atbilst traucējumu pārbaudes prasībām, ja šā punkta g) apakšpunkta rezultāti atbilst 8.1.9.2.3. punktā paredzētajai pielaidei.

| i) | Traucējumu procedūras CO2 un H2O var izpildīt arī atsevišķi. Ja izmantotais CO2 un H2O daudzums ir lielāks nekā testēšanas laikā paredzamais maksimālais daudzums, katru novēroto traucējumu vērtību proporcionāli samazina, reizinot novēroto traucējumu līmeni ar maksimālās paredzamās koncentrācijas vērtības proporcionālo attiecību pret procedūrā izmantoto faktisko vērtību. Atsevišķās traucējumu pārbaudes procedūrās var izmantot mazāku H2O koncentrāciju (līdz 0,025 mol/mol H2O satura) nekā maksimālo paredzamo H2O koncentrāciju testa laikā, taču novēroto H2O traucējumu līmeni proporcionāli palielina, reizinot novēroto traucējumu līmeni ar maksimālās paredzamās H2O koncentrācijas vērtības proporcionālo attiecību pret šajā procedūrā izmantoto faktisko vērtību. Abu proporcionāli koriģēto traucējumu vērtību summa atbilst šajā punktā noteiktajai pielaidei. |
| --- | --- |

i)

Traucējumu procedūras CO2 un H2O var izpildīt arī atsevišķi. Ja izmantotais CO2 un H2O daudzums ir lielāks nekā testēšanas laikā paredzamais maksimālais daudzums, katru novēroto traucējumu vērtību proporcionāli samazina, reizinot novēroto traucējumu līmeni ar maksimālās paredzamās koncentrācijas vērtības proporcionālo attiecību pret procedūrā izmantoto faktisko vērtību. Atsevišķās traucējumu pārbaudes procedūrās var izmantot mazāku H2O koncentrāciju (līdz 0,025 mol/mol H2O satura) nekā maksimālo paredzamo H2O koncentrāciju testa laikā, taču novēroto H2O traucējumu līmeni proporcionāli palielina, reizinot novēroto traucējumu līmeni ar maksimālās paredzamās H2O koncentrācijas vērtības proporcionālo attiecību pret šajā procedūrā izmantoto faktisko vērtību. Abu proporcionāli koriģēto traucējumu vērtību summa atbilst šajā punktā noteiktajai pielaidei.

8.1.10.   Ogļūdeņražu mērījumi

8.1.10.1.   FID optimizēšana un pārbaude

8.1.10.1.1.   Darbības joma un biežums

Visu FID analizatoru gadījumā FID kalibrē, veicot sākotnējo uzstādīšanu. Kalibrēšanu atkārto atbilstīgi vajadzībām, izmantojot pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Attiecībā uz FID, kas veic HC mērījumus, veic šādus pasākumus:

| a) | pēc sākotnējās analizatoru uzstādīšanas un pēc plašas tehniskās apkopes optimizē FID reakciju uz dažādiem ogļūdeņražiem; FID reakcija uz propilēnu un toluēnu ir no 0,9 līdz 1,1 attiecībā pret propānu; |
| --- | --- |

a)

pēc sākotnējās analizatoru uzstādīšanas un pēc plašas tehniskās apkopes optimizē FID reakciju uz dažādiem ogļūdeņražiem; FID reakcija uz propilēnu un toluēnu ir no 0,9 līdz 1,1 attiecībā pret propānu;

| b) | kā aprakstīts šīs iedaļas 8.1.10.1.4. punktā, pēc sākotnējās analizatora uzstādīšanas un plašas tehniskās apkopes nosaka FID metāna (CH4) reakcijas koeficientu; |
| --- | --- |

b)

kā aprakstīts šīs iedaļas 8.1.10.1.4. punktā, pēc sākotnējās analizatora uzstādīšanas un plašas tehniskās apkopes nosaka FID metāna (CH4) reakcijas koeficientu;

| c) | metāna (CH4) reakciju apstiprina 185 dienās pirms testēšanas. |
| --- | --- |

c)

metāna (CH4) reakciju apstiprina 185 dienās pirms testēšanas.

8.1.10.1.2.   Kalibrēšana

Lai izstrādātu kalibrēšanas procedūru, piemēram, tādu procedūru, kuras pamatā ir FID analizatora ražotāja instrukcijas un ieteicamā frekvence FID kalibrēšanai, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu. FID, kas mēra HC, kalibrē, izmantojot C3H8 kalibrēšanas gāzes, kuras atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām. FID, kas mēra CH4, kalibrē, izmantojot CH4 kalibrēšanas gāzes, kuras atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām. Neraugoties uz kalibrēšanas gāzes sastāvu, to kalibrē, pamatojoties uz oglekļa skaita bāzes vērtību 1 (C1).

8.1.10.1.3.   HC FID reakcijas optimizēšana

Šī procedūra attiecas tikai uz FID analizatoriem, kuri mēra HC.

| a) | Sākotnējai instrumenta palaidei un vienkāršai veiktspējas pielāgošanai, izmantojot FID degvielu un nulles gaisu, izmanto instrumenta ražotāja prasības un pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Sildāmi FID nepārsniedz tiem noteiktos temperatūras diapazonus. FID reakciju optimizē, lai nodrošinātu atbilstību ogļūdeņražu reakcijas koeficientiem un pārbaudei ar skābekļa piejaukumu saskaņā ar 8.1.10.1.1. punkta a) apakšpunktu un 8.1.10.2. punktu visparastākajā analizatora diapazonā, kas ir sagaidāms emisiju testēšanas laikā. Saskaņā ar instrumenta ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu var izmantot augstāku analizatora diapazonu, lai precīzi optimizētu FID, ja parastais analizatora diapazons ir zemāks nekā instrumenta ražotāja norādītais minimālais diapazons. |
| --- | --- |

a)

Sākotnējai instrumenta palaidei un vienkāršai veiktspējas pielāgošanai, izmantojot FID degvielu un nulles gaisu, izmanto instrumenta ražotāja prasības un pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Sildāmi FID nepārsniedz tiem noteiktos temperatūras diapazonus. FID reakciju optimizē, lai nodrošinātu atbilstību ogļūdeņražu reakcijas koeficientiem un pārbaudei ar skābekļa piejaukumu saskaņā ar 8.1.10.1.1. punkta a) apakšpunktu un 8.1.10.2. punktu visparastākajā analizatora diapazonā, kas ir sagaidāms emisiju testēšanas laikā. Saskaņā ar instrumenta ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu var izmantot augstāku analizatora diapazonu, lai precīzi optimizētu FID, ja parastais analizatora diapazons ir zemāks nekā instrumenta ražotāja norādītais minimālais diapazons.

| b) | Sildāmi FID nepārsniedz tiem noteiktos temperatūras diapazonus. FID reakciju optimizē visparastākajā analizatora diapazonā, kas ir sagaidāms emisiju testēšanas laikā. Kad degvielas un gaisa plūsmas ātrums iestatīts atbilstīgi ražotāja ieteikumiem, analizatorā ievada standartgāzi. |
| --- | --- |

b)

Sildāmi FID nepārsniedz tiem noteiktos temperatūras diapazonus. FID reakciju optimizē visparastākajā analizatora diapazonā, kas ir sagaidāms emisiju testēšanas laikā. Kad degvielas un gaisa plūsmas ātrums iestatīts atbilstīgi ražotāja ieteikumiem, analizatorā ievada standartgāzi.

| c) | Optimizēšanas nolūkos veic turpmāk i) līdz iv) punktā izklāstītos pasākumus vai instrumenta ražotāja instrukcijās paredzēto procedūru. Optimizēšanu pēc izvēles var veikt, izmantojot SAE dokumentā Nr. 770141 noteiktās procedūras.






  i) | Reakciju atbilstīgi degvielas plūsmai nosaka pēc starpības starp standartgāzes reakciju un nulles gāzes reakciju. |
| --- | --- | --- |

c)

Optimizēšanas nolūkos veic turpmāk i) līdz iv) punktā izklāstītos pasākumus vai instrumenta ražotāja instrukcijās paredzēto procedūru. Optimizēšanu pēc izvēles var veikt, izmantojot SAE dokumentā Nr. 770141 noteiktās procedūras.

i)

Reakciju atbilstīgi degvielas plūsmai nosaka pēc starpības starp standartgāzes reakciju un nulles gāzes reakciju.

| ii) | Degvielas plūsmu noregulē nedaudz virs ražotāja norādītās un nedaudz zem tās. Reģistrē šīm degvielas plūsmām atbilstīgo standarta un nulles reakciju. |
| --- | --- |

ii)

Degvielas plūsmu noregulē nedaudz virs ražotāja norādītās un nedaudz zem tās. Reģistrē šīm degvielas plūsmām atbilstīgo standarta un nulles reakciju.

| iii) | Starpību starp standartgāzes un nulles gāzes reakciju attēlo grafiski un degvielas plūsmu pielāgo līknes daļai, kas atbilst lielākajām argumenta vērtībām. Tas ir sākotnējais plūsmas ātruma iestatījums, kuru var būt nepieciešams optimizēt turpmāk atkarībā no ogļūdeņražu reakcijas koeficientiem un pārbaudes ar skābekļa piejaukumu saskaņā ar 8.1.10.1.1. un 8.1.10.2. punktu. |
| --- | --- |

iii)

Starpību starp standartgāzes un nulles gāzes reakciju attēlo grafiski un degvielas plūsmu pielāgo līknes daļai, kas atbilst lielākajām argumenta vērtībām. Tas ir sākotnējais plūsmas ātruma iestatījums, kuru var būt nepieciešams optimizēt turpmāk atkarībā no ogļūdeņražu reakcijas koeficientiem un pārbaudes ar skābekļa piejaukumu saskaņā ar 8.1.10.1.1. un 8.1.10.2. punktu.

| iv) | Ja skābekļa piejaukums vai ogļūdeņražu reakcijas koeficienti neatbilst minētajām specifikācijām, gaisa plūsmu atbilstīgi regulē virs un zem ražotāja specifikācijās norādītajām vērtībām un katrai plūsmai atkārto 8.1.10.1.1. punkta a) apakšpunktā un 8.1.10.2. punktā noteikto secību. |
| --- | --- |

iv)

Ja skābekļa piejaukums vai ogļūdeņražu reakcijas koeficienti neatbilst minētajām specifikācijām, gaisa plūsmu atbilstīgi regulē virs un zem ražotāja specifikācijās norādītajām vērtībām un katrai plūsmai atkārto 8.1.10.1.1. punkta a) apakšpunktā un 8.1.10.2. punktā noteikto secību.

| d) | Nosaka optimālos plūsmas ātrumus un/vai spiedienus attiecībā uz FID degvielu un deglī izmantojamo gaisu un tos normalizē un reģistrē turpmākai zināšanai. |
| --- | --- |

d)

Nosaka optimālos plūsmas ātrumus un/vai spiedienus attiecībā uz FID degvielu un deglī izmantojamo gaisu un tos normalizē un reģistrē turpmākai zināšanai.

8.1.10.1.4.   HC FID CH4 reakcijas koeficienta noteikšana

Šī procedūra attiecas tikai uz FID analizatoriem, kuri mēra HC. Tā kā FID analizatoriem parasti ir atšķirīga reakcija uz CH4 attiecībā pret C3H8, pēc FID optimizēšanas nosaka katra THC FID analizatora CH4 reakcijas koeficientu, RF
  CH4[THC-FID]. Saskaņā ar šo punktu izmērīto nesenāko RF
  CH4[THC-FID] izmanto aprēķinos HC noteikšanai, kas aprakstīta 4.B pielikuma A.7. papildinājumā (uz molāro bāzi pamatota pieeja) vai A.8. papildinājumā (uz masas bāzi pamatota pieeja), lai kompensētu CH4 reakciju. RF
  CH4[THC-FID] nosaka turpmāk aprakstītajā veidā, ņemot vērā, ka RF
  CH4[THC-FID] nav noteikts FID vajadzībām, kas ir kalibrēti un normalizēti, izmantojot CH4 ar nemetāna nošķīrēju:

| a) | izvēlas C3H8 standartgāzes koncentrāciju, lai normalizētu analizatoru pirms emisiju testēšanas; izvēlas tikai tādas standartgāzes, kuras atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, un reģistrē gāzes C3H8 koncentrāciju; |
| --- | --- |

a)

izvēlas C3H8 standartgāzes koncentrāciju, lai normalizētu analizatoru pirms emisiju testēšanas; izvēlas tikai tādas standartgāzes, kuras atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, un reģistrē gāzes C3H8 koncentrāciju;

| b) | izvēlas CH4 standartgāzi, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, un reģistrē gāzes CH4 koncentrāciju; |
| --- | --- |

b)

izvēlas CH4 standartgāzi, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, un reģistrē gāzes CH4 koncentrāciju;

| c) | FID analizatoru darbina saskaņā ar ražotāja instrukcijām; |
| --- | --- |

c)

FID analizatoru darbina saskaņā ar ražotāja instrukcijām;

| d) | apstiprina, ka FID analizators ir kalibrēts, izmantojot C3H8; kalibrēšanu veic, pamatojoties uz oglekļa skaita bāzes vērtību 1 (C1); |
| --- | --- |

d)

apstiprina, ka FID analizators ir kalibrēts, izmantojot C3H8; kalibrēšanu veic, pamatojoties uz oglekļa skaita bāzes vērtību 1 (C1);

| e) | FID iestata uz nulli, izmantojot emisiju testēšanai lietoto nulles gāzi; |
| --- | --- |

e)

FID iestata uz nulli, izmantojot emisiju testēšanai lietoto nulles gāzi;

| f) | FID normalizē ar izraudzīto C3H8 standartgāzi; |
| --- | --- |

f)

FID normalizē ar izraudzīto C3H8 standartgāzi;

| g) | CH4 standartgāzi, kas ir izraudzīta atbilstīgi šā punkta b) apakšpunktam, ievada FID analizatora paraugu atverē; |
| --- | --- |

g)

CH4 standartgāzi, kas ir izraudzīta atbilstīgi šā punkta b) apakšpunktam, ievada FID analizatora paraugu atverē;

| h) | stabilizē analizatora reakciju; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu analizatoru un ņemtu vērā tā reakciju; |
| --- | --- |

h)

stabilizē analizatora reakciju; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu analizatoru un ņemtu vērā tā reakciju;

| i) | kamēr analizators mēra CH4 koncentrāciju, 30 sekundēs savāktos datus reģistrē un aprēķina šo vērtību vidējo aritmētisko; |
| --- | --- |

i)

kamēr analizators mēra CH4 koncentrāciju, 30 sekundēs savāktos datus reģistrē un aprēķina šo vērtību vidējo aritmētisko;

| j) | vidējo izmērīto koncentrāciju dala ar reģistrēto CH4 kalibrēšanas gāzes standartkoncentrāciju; rezultāts ir FID analizatora reakcijas koeficients CH4, RF
  CH4[THC-FID]. |
| --- | --- |

j)

vidējo izmērīto koncentrāciju dala ar reģistrēto CH4 kalibrēšanas gāzes standartkoncentrāciju; rezultāts ir FID analizatora reakcijas koeficients CH4, RF
  CH4[THC-FID].

8.1.10.1.5.   HC FID metāna (CH4) reakcijas pārbaude

Šī procedūra attiecas tikai uz FID analizatoriem, kuri mēra HC. Ja 8.1.10.1.4. punktā minētā RF
  CH4[THC-FID] vērtība ietilpst ± 5,0 % robežās no nesenākās iepriekš noteiktās vērtības, HC FID atbilst metāna reakcijas pārbaudes prasībām.

| a) | Vispirms pārbauda, vai FID degvielas, deglī izmantojamā gaisa un parauga spiedieni un/ vai plūsmas koeficienti katrs atsevišķi ietilpst ± 0,5 % robežās no nesenākajām iepriekš reģistrētajām vērtībām, kā aprakstīts šīs iedaļas 8.1.10.1.3. punktā. Ja šie plūsmas ātrumi ir jāpielāgo, nosaka jaunu RF
  CH4[THC-FID], kā aprakstīts šīs iedaļas 8.1.10.1.4. punktā. Jāpārbauda, vai noteiktā RF
  CH4[THC-FID] vērtība ietilpst 8.1.10.1.5. punktā noteiktās pielaides robežās. |
| --- | --- |

a)

Vispirms pārbauda, vai FID degvielas, deglī izmantojamā gaisa un parauga spiedieni un/ vai plūsmas koeficienti katrs atsevišķi ietilpst ± 0,5 % robežās no nesenākajām iepriekš reģistrētajām vērtībām, kā aprakstīts šīs iedaļas 8.1.10.1.3. punktā. Ja šie plūsmas ātrumi ir jāpielāgo, nosaka jaunu RF
  CH4[THC-FID], kā aprakstīts šīs iedaļas 8.1.10.1.4. punktā. Jāpārbauda, vai noteiktā RF
  CH4[THC-FID] vērtība ietilpst 8.1.10.1.5. punktā noteiktās pielaides robežās.

| b) | Ja RF
  CH4[THC-FID] neietilpst 8.1.10.1.5. punktā noteiktās pielaides robežās, FID reakciju optimizē atkārtoti, kā aprakstīts šīs iedaļas 8.1.10.1.3. punktā. |
| --- | --- |

b)

Ja RF
  CH4[THC-FID] neietilpst 8.1.10.1.5. punktā noteiktās pielaides robežās, FID reakciju optimizē atkārtoti, kā aprakstīts šīs iedaļas 8.1.10.1.3. punktā.

| c) | Nosaka jaunu RF
  CH4(THC-FID), kā aprakstīts šīs iedaļas 8.1.10.1.4. punktā. Šo jauno RF
  CH4(THC-FID) vērtību izmanto aprēķiniem HC noteikšanai, kā aprakstīts 4.B pielikuma A.7. papildinājumā (uz molāro bāzi pamatota pieeja) vai 4.B pielikuma A.8. papildinājumā (uz masas bāzi pamatota pieeja). |
| --- | --- |

c)

Nosaka jaunu RF
  CH4(THC-FID), kā aprakstīts šīs iedaļas 8.1.10.1.4. punktā. Šo jauno RF
  CH4(THC-FID) vērtību izmanto aprēķiniem HC noteikšanai, kā aprakstīts 4.B pielikuma A.7. papildinājumā (uz molāro bāzi pamatota pieeja) vai 4.B pielikuma A.8. papildinājumā (uz masas bāzi pamatota pieeja).

8.1.10.2.   Nestehiometrisko neapstrādāto izplūdes gāzu FID O2 traucējumu pārbaude

8.1.10.2.1.   Darbības joma un biežums

Ja neapstrādātu izplūdes gāzu mērījumiem izmanto FID analizatorus, veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes pārbauda FID O2 traucējumu apmēru.

8.1.10.2.2.   Mērīšanas principi

O2 koncentrācijas izmaiņas neapstrādātās izplūdes gāzēs var ietekmēt FID reakciju, mainot FID liesmas temperatūru. Optimizē FID degvielas, deglī izmantojamā gaisa un parauga plūsmu, lai nodrošinātu atbilstību šīs pārbaudes prasībām. FID veiktspēju pārbauda, izmantojot kompensēšanas algoritmus FID O2 traucējumiem, kas rodas emisiju testa laikā.

8.1.10.2.3.   Prasības attiecībā uz sistēmu

Ikviens FID analizators, ko izmanto testēšanas laikā, atbilst FID O2 traucējumu pārbaudes prasībām atbilstīgi šajā iedaļā izklāstītajai procedūrai.

8.1.10.2.4.   Procedūra

FID O2 traucējumus nosaka turpmāk izklāstītajā veidā, ņemot vērā, ka standartgāzes koncentrāciju radīšanai, kas ir vajadzīgas šīs pārbaudes veikšanai, var izmantot vienu vai vairākus gāzes dalītājus.

| a) | Izvēlas trīs standartgāzes, kuras atbilst 9.5.1. punktā izklāstītajām specifikācijām un kuru C3H8 koncentrācija ir tāda pati, kādu izmanto analizatoru normalizēšanai pirms emisiju testēšanas. Tikai CH4 standartgāzes, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, var izmantot FID, kuri ir kalibrēti ar CH4, izmantojot nemetāna nošķīrēju, vajadzībām. Izvēlas trīs līdzsvarošanas gāzes koncentrācijas, lai O2 un N2 koncentrācijas atspoguļotu testēšanas laikā sagaidāmās minimālās, maksimālās un vidējās O2 koncentrācijas. Prasību izmantot vidējo O2 koncentrāciju var atcelt, ja FID ir kalibrēts ar standartgāzi, kas ir līdzsvarota ar vidējo sagaidāmo skābekļa koncentrāciju. |
| --- | --- |

a)

Izvēlas trīs standartgāzes, kuras atbilst 9.5.1. punktā izklāstītajām specifikācijām un kuru C3H8 koncentrācija ir tāda pati, kādu izmanto analizatoru normalizēšanai pirms emisiju testēšanas. Tikai CH4 standartgāzes, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, var izmantot FID, kuri ir kalibrēti ar CH4, izmantojot nemetāna nošķīrēju, vajadzībām. Izvēlas trīs līdzsvarošanas gāzes koncentrācijas, lai O2 un N2 koncentrācijas atspoguļotu testēšanas laikā sagaidāmās minimālās, maksimālās un vidējās O2 koncentrācijas. Prasību izmantot vidējo O2 koncentrāciju var atcelt, ja FID ir kalibrēts ar standartgāzi, kas ir līdzsvarota ar vidējo sagaidāmo skābekļa koncentrāciju.

| b) | Apstiprina, ka FID analizators atbilst visām 8.1.10.1. punktā noteiktajām specifikācijām. |
| --- | --- |

b)

Apstiprina, ka FID analizators atbilst visām 8.1.10.1. punktā noteiktajām specifikācijām.

| c) | FID analizatoru iedarbina un darbina tāpat kā pirms emisiju testa. Neraugoties uz FID deglī izmantotā gaisa avotu testēšanas laikā, šīs pārbaudes vajadzībām par FID deglī izmantotā gaisa avotu lieto nulles gaisu. |
| --- | --- |

c)

FID analizatoru iedarbina un darbina tāpat kā pirms emisiju testa. Neraugoties uz FID deglī izmantotā gaisa avotu testēšanas laikā, šīs pārbaudes vajadzībām par FID deglī izmantotā gaisa avotu lieto nulles gaisu.

| d) | Analizatoru iestata uz nulli. |
| --- | --- |

d)

Analizatoru iestata uz nulli.

| e) | Analizatoru normalizē, izmantojot standartgāzi, kas ir izmantota emisiju testēšanas laikā. |
| --- | --- |

e)

Analizatoru normalizē, izmantojot standartgāzi, kas ir izmantota emisiju testēšanas laikā.

| f) | Nulles reakciju pārbauda, izmantojot nulles gāzi, kas ir izmantota emisiju testēšanas laikā. Nākamo pasākumu veic tad, ja 30 sekundēs savākto datu vidējā nulles reakcija ietilpst ± 0,5 % robežās no šā punkta e) apakšpunktā izmantotās standartreakcijas vērtības, pretējā gadījumā procedūru sāk atkārtoti, veicot šajā punktā aprakstītās darbības, sākot ar d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

f)

Nulles reakciju pārbauda, izmantojot nulles gāzi, kas ir izmantota emisiju testēšanas laikā. Nākamo pasākumu veic tad, ja 30 sekundēs savākto datu vidējā nulles reakcija ietilpst ± 0,5 % robežās no šā punkta e) apakšpunktā izmantotās standartreakcijas vērtības, pretējā gadījumā procedūru sāk atkārtoti, veicot šajā punktā aprakstītās darbības, sākot ar d) apakšpunktu.

| g) | Pārbauda analizatora reakciju, izmantojot standartgāzi, kurai ir testēšanas laikā paredzamā minimālā O2 koncentrācija. 30 sekundēs ievāktu stabilizētu parauga datu vidējo reakciju reģistrē kā x
  O2minHC. |
| --- | --- |

g)

Pārbauda analizatora reakciju, izmantojot standartgāzi, kurai ir testēšanas laikā paredzamā minimālā O2 koncentrācija. 30 sekundēs ievāktu stabilizētu parauga datu vidējo reakciju reģistrē kā x
  O2minHC.

| h) | FID analizatora nulles reakciju pārbauda, izmantojot emisiju testēšanas laikā lietoto nulles gāzi. Nākamo pasākumu veic tad, ja 30 sekundēs savākto stabilizēto parauga datu nulles reakcija ietilpst ± 0,5 % robežās no šā punkta e) apakšpunktā izmantotās etalonreakcijas vērtības, pretējā gadījumā procedūru sāk atkārtoti, veicot šajā punktā aprakstītās darbības, sākot ar tā d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

h)

FID analizatora nulles reakciju pārbauda, izmantojot emisiju testēšanas laikā lietoto nulles gāzi. Nākamo pasākumu veic tad, ja 30 sekundēs savākto stabilizēto parauga datu nulles reakcija ietilpst ± 0,5 % robežās no šā punkta e) apakšpunktā izmantotās etalonreakcijas vērtības, pretējā gadījumā procedūru sāk atkārtoti, veicot šajā punktā aprakstītās darbības, sākot ar tā d) apakšpunktu.

| i) | Pārbauda analizatora reakciju, izmantojot standartgāzi, kurai ir testēšanas laikā paredzamā vidējā O2 koncentrācija. 30 sekundēs ievāktu stabilizētu parauga datu vidējo reakciju reģistrē kā x
  O2avgHC. |
| --- | --- |

i)

Pārbauda analizatora reakciju, izmantojot standartgāzi, kurai ir testēšanas laikā paredzamā vidējā O2 koncentrācija. 30 sekundēs ievāktu stabilizētu parauga datu vidējo reakciju reģistrē kā x
  O2avgHC.

| j) | FID analizatora nulles reakciju pārbauda, izmantojot emisiju testēšanas laikā lietoto nulles gāzi. Nākamo pasākumu veic tad, ja 30 sekundēs savākto stabilizēto parauga datu nulles reakcija ietilpst ± 0,5 % robežās no šā punkta e) apakšpunktā izmantotās etalonreakcijas vērtības, pretējā gadījumā procedūru sāk atkārtoti, veicot šajā punktā aprakstītās darbības, sākot ar tā d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

j)

FID analizatora nulles reakciju pārbauda, izmantojot emisiju testēšanas laikā lietoto nulles gāzi. Nākamo pasākumu veic tad, ja 30 sekundēs savākto stabilizēto parauga datu nulles reakcija ietilpst ± 0,5 % robežās no šā punkta e) apakšpunktā izmantotās etalonreakcijas vērtības, pretējā gadījumā procedūru sāk atkārtoti, veicot šajā punktā aprakstītās darbības, sākot ar tā d) apakšpunktu.

| k) | Pārbauda analizatora reakciju, izmantojot standartgāzi, kurai ir testēšanas laikā paredzamā maksimālā O2 koncentrācija. 30 sekundēs ievāktu stabilizētu parauga datu vidējo reakciju reģistrē kā x
  O2maxHC. |
| --- | --- |

k)

Pārbauda analizatora reakciju, izmantojot standartgāzi, kurai ir testēšanas laikā paredzamā maksimālā O2 koncentrācija. 30 sekundēs ievāktu stabilizētu parauga datu vidējo reakciju reģistrē kā x
  O2maxHC.

| l) | FID analizatora nulles reakciju pārbauda, izmantojot emisiju testēšanas laikā lietoto nulles gāzi. Nākamo pasākumu veic tad, ja 30 sekundēs savākto stabilizēto parauga datu nulles reakcija ietilpst ± 0,5 % robežās no šā punkta e) apakšpunktā izmantotās etalonreakcijas vērtības, pretējā gadījumā procedūru sāk atkārtoti, veicot šajā punktā aprakstītās darbības, sākot ar tā d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

l)

FID analizatora nulles reakciju pārbauda, izmantojot emisiju testēšanas laikā lietoto nulles gāzi. Nākamo pasākumu veic tad, ja 30 sekundēs savākto stabilizēto parauga datu nulles reakcija ietilpst ± 0,5 % robežās no šā punkta e) apakšpunktā izmantotās etalonreakcijas vērtības, pretējā gadījumā procedūru sāk atkārtoti, veicot šajā punktā aprakstītās darbības, sākot ar tā d) apakšpunktu.

| m) | Aprēķina procentuālo atšķirību starp x
  O2maxHC un standartgāzes koncentrāciju. Aprēķina procentuālo atšķirību starp x
  O2avgHC un standartgāzes koncentrāciju. Aprēķina procentuālo atšķirību starp x
  O2minHC un standartgāzes koncentrāciju. Nosaka lielāko procentuālo atšķirību no šīm trim minētajām. Tas ir O2 traucējums. |
| --- | --- |

m)

Aprēķina procentuālo atšķirību starp x
  O2maxHC un standartgāzes koncentrāciju. Aprēķina procentuālo atšķirību starp x
  O2avgHC un standartgāzes koncentrāciju. Aprēķina procentuālo atšķirību starp x
  O2minHC un standartgāzes koncentrāciju. Nosaka lielāko procentuālo atšķirību no šīm trim minētajām. Tas ir O2 traucējums.

| n) | Ja O2 traucējums ir ± 3 % robežās, FID atbilst O2 traucējuma pārbaudes prasībām. Pretējā gadījumā neatbilstības novēršanai ir jāveic viens vai vairāki no turpmāk minētajiem pasākumiem:






  i) | pārbaudi atkārto, lai noteiktu, vai procedūras laikā tika pieļauta kļūda; |
| --- | --- | --- |

n)

Ja O2 traucējums ir ± 3 % robežās, FID atbilst O2 traucējuma pārbaudes prasībām. Pretējā gadījumā neatbilstības novēršanai ir jāveic viens vai vairāki no turpmāk minētajiem pasākumiem:

i)

pārbaudi atkārto, lai noteiktu, vai procedūras laikā tika pieļauta kļūda;

| ii) | emisiju testēšanai izvēlas tādas nulles gāzes un standartgāzes, kuru sastāvā ir augstāka vai zemāka O2 koncentrācija, un pārbaudi atkārto; |
| --- | --- |

ii)

emisiju testēšanai izvēlas tādas nulles gāzes un standartgāzes, kuru sastāvā ir augstāka vai zemāka O2 koncentrācija, un pārbaudi atkārto;

| iii) | pielāgo FID deglī izmantojamā gaisa, degvielas un parauga plūsmas ātrumus; jāņem vērā, ka, ja šie plūsmas ātrumi ir pielāgoti THC FID, lai nodrošinātu atbilstību O2 traucējumu pārbaudei, RF
  CH4 atiestata nākamajai RF
  CH4 pārbaudei; O2 traucējumu pārbaudi atkārto pēc pielāgošanas un nosaka RF
  CH4; |
| --- | --- |

iii)

pielāgo FID deglī izmantojamā gaisa, degvielas un parauga plūsmas ātrumus; jāņem vērā, ka, ja šie plūsmas ātrumi ir pielāgoti THC FID, lai nodrošinātu atbilstību O2 traucējumu pārbaudei, RF
  CH4 atiestata nākamajai RF
  CH4 pārbaudei; O2 traucējumu pārbaudi atkārto pēc pielāgošanas un nosaka RF
  CH4;

| iv) | FID salabo vai nomaina un atkārto O2 traucējumu pārbaudi. |
| --- | --- |

iv)

FID salabo vai nomaina un atkārto O2 traucējumu pārbaudi.

8.1.10.3.   Nemetāna nošķīrēja iespiešanās daļas

8.1.10.3.1.   Darbības joma un biežums

Ja FID analizatoru un nemetāna nošķīrēju (NMC) izmanto, lai mērītu metānu (CH4), nosaka nemetāna nošķīrēja metāna, ECH4, un etāna, E
  C2H6, pārveidošanas lietderību. Kā sīki izklāstīts šajā punktā, šo pārveidošanas lietderību var noteikt kā NMC pārveidošanas lietderības un FID analizatora reakcijas faktoru apvienojumu atkarībā no konkrētas NMC un FID analizatora konfigurācijas.

Šo pārbaudi veic pēc nemetāna nošķīrēja uzstādīšanas. To atkārto 185 dienās pēc testēšanas, lai pārbaudītu, vai nošķīrēja katalītiskā darbība nav vājinājusies.

8.1.10.3.2.   Mērīšanas principi

Nemetāna nošķīrējs ir uzsildīts katalizators, kurš no izplūdes gāzu plūsmas atdala nemetāna ogļūdeņražus, un pēc tam FID analizators izmēra atlikušo ogļūdeņražu koncentrāciju. Ideāla nemetāna nošķīrēja metāna pārveidošanas lietderība būtu E
  CH4 (-) no 0 (tas ir, metāna iespiešanās daļa, PF
  CH4, no 1000), un pārveidošanas lietderība attiecībā uz visiem pārējiem ogļūdeņražiem būtu 1,000, ko atspoguļo etāna pārveidošanas lietderība E
  C2H6 [-] no 1 (tas ir, etāna iespiešanās daļa PF
  C2H6 [-] no 0). Šajā punktā paredzētās pārveidošanas lietderības E
  CH4 un E
  C2H6 izmērītās vērtības izmanto emisiju aprēķinos, kas ir minēti 4.B pielikuma A.7. papildinājumā vai 4.B pielikuma A.8 papildinājumā, lai izskaidrotu NMC veiktspēju, kas nav ideāla.

8.1.10.3.3.   Prasības attiecībā uz sistēmu

NMC pārveidošanas lietderību neierobežo konkrēts diapazons. Tomēr nemetāna nošķīrēju ir ieteicams optimizēt, pielāgojot tā temperatūru, lai attiecīgos gadījumos nodrošinātu, ka E
  CH4 < 0,15 un E
  C2H6 > 0,98 (PF
  CH4 > 0,85 un PF
  C2H6 < 0,02), kā noteikts 8.1.10.3.4. punktā. Ja NMC temperatūras pielāgošanas rezultātā neizdodas nodrošināt atbilstību šīm specifikācijām, ieteicams nomainīt katalizatora materiālu. Šajā iedaļā minētās nesenākās noteiktās pārveidošanas vērtības izmanto, lai attiecīgā gadījumā aprēķinātu HC emisijas atbilstīgi A.7. un A.8. papildinājumam.

8.1.10.3.4.   Procedūra

Ieteicams piemērot jebkuru no 8.1.10.3.4.1., 8.1.10.3.4.2. un 8.1.10.3.4.3. punktā norādītajām procedūrām. Var izmantot instrumenta ražotāja ieteiktu alternatīvu metodi.

8.1.10.3.4.1.   Procedūra ar NMC kalibrētam FID

Ja FID vienmēr kalibrē, lai izmērītu CH4 ar NMC, tad FID normalizē ar NMC, izmantojot CH4 standartgāzi, minētā FID CH4 reakcijas koeficienta un CH4 iespiešanās daļas, RFPF
  CH4[NMC-FID], reizinājumu pielīdzina 1,0 (t. i., lietderību E
  CH4 [-] pielīdzina 0) attiecībā uz visiem emisiju aprēķiniem, un apvienoto etāna (C2H6) reakcijas koeficientu un iespiešanās daļu, RFPF
  C2H6[NMC-FID] (un lietderību E
  C2H6 [-]) nosaka šādi:

| a) | izvēlas gan CH4 gāzu maisījumu, gan C2H6 analītisko gāzu maisījumu, nodrošinot atbilstību 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām; izvēlas gan CH4 koncentrāciju FID normalizēšanai emisiju testēšanas laikā, gan C2H6 koncentrāciju, kas ir raksturīga augstākajai ogļūdeņražu standartapstākļos sagaidāmajai NMHC koncentrācijai vai līdzvērtīga THC analizatora standartvērtībai; |
| --- | --- |

a)

izvēlas gan CH4 gāzu maisījumu, gan C2H6 analītisko gāzu maisījumu, nodrošinot atbilstību 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām; izvēlas gan CH4 koncentrāciju FID normalizēšanai emisiju testēšanas laikā, gan C2H6 koncentrāciju, kas ir raksturīga augstākajai ogļūdeņražu standartapstākļos sagaidāmajai NMHC koncentrācijai vai līdzvērtīga THC analizatora standartvērtībai;

| b) | nemetāna nošķīrēju iedarbina, darbina un optimizē saskaņā ar ražotāja instrukcijām, ieskaitot jebkādu temperatūras optimizēšanu; |
| --- | --- |

b)

nemetāna nošķīrēju iedarbina, darbina un optimizē saskaņā ar ražotāja instrukcijām, ieskaitot jebkādu temperatūras optimizēšanu;

| c) | apstiprina, ka FID analizators atbilst visām 8.1.10.1. punktā noteiktajām specifikācijām; |
| --- | --- |

c)

apstiprina, ka FID analizators atbilst visām 8.1.10.1. punktā noteiktajām specifikācijām;

| d) | FID analizatoru darbina saskaņā ar ražotāja instrukcijām; |
| --- | --- |

d)

FID analizatoru darbina saskaņā ar ražotāja instrukcijām;

| e) | CH4 standartgāzi izmanto, lai normalizētu FID ar nošķīrēju; FID normalizē, pamatojoties uz C1; piemēram, ja standartgāzes CH4 etalonvērtība ir 100 μmol/mol, pareiza FID reakcija uz šo standartgāzi ir 100 μmol/mol, jo uz vienu CH4 molekulu ir viens oglekļa atoms; |
| --- | --- |

e)

CH4 standartgāzi izmanto, lai normalizētu FID ar nošķīrēju; FID normalizē, pamatojoties uz C1; piemēram, ja standartgāzes CH4 etalonvērtība ir 100 μmol/mol, pareiza FID reakcija uz šo standartgāzi ir 100 μmol/mol, jo uz vienu CH4 molekulu ir viens oglekļa atoms;

| f) | C2H6 analītisko gāzu maisījumu ievada pirms nemetāna nošķīrēja; |
| --- | --- |

f)

C2H6 analītisko gāzu maisījumu ievada pirms nemetāna nošķīrēja;

| g) | stabilizē analizatora reakciju; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu nemetāna nošķīrēju un ņemtu vērā analizatora reakciju; |
| --- | --- |

g)

stabilizē analizatora reakciju; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu nemetāna nošķīrēju un ņemtu vērā analizatora reakciju;

| h) | kamēr analizators mēra stabilo koncentrāciju, 30 sekundēs savāktos datus reģistrē un aprēķina šo datu punktu vidējo aritmētisko; |
| --- | --- |

h)

kamēr analizators mēra stabilo koncentrāciju, 30 sekundēs savāktos datus reģistrē un aprēķina šo datu punktu vidējo aritmētisko;

| i) | vidējo rādītāju dala ar C2H6 etalonvērtību, kas ir pārveidota uz C1 bāzes. Rezultāts ir C2H6 apvienotais reakcijas koeficients un iespiešanās daļa, RFPF
  C2H6(NMC-FID), kas ir līdzvērtīga (1 - E
  C2H6 [-]). Šo apvienoto reakcijas koeficientu un iespiešanās daļu, kā arī CH4 reakcijas koeficienta un CH4 iespiešanās daļas RFPF
  CH4[NMC-FID], kas ir vienāda ar 1,0, reizinājumu emisiju aprēķinos attiecīgā gadījumā izmanto saskaņā ar A.7. vai A.8. papildinājumu. |
| --- | --- |

i)

vidējo rādītāju dala ar C2H6 etalonvērtību, kas ir pārveidota uz C1 bāzes. Rezultāts ir C2H6 apvienotais reakcijas koeficients un iespiešanās daļa, RFPF
  C2H6(NMC-FID), kas ir līdzvērtīga (1 - E
  C2H6 [-]). Šo apvienoto reakcijas koeficientu un iespiešanās daļu, kā arī CH4 reakcijas koeficienta un CH4 iespiešanās daļas RFPF
  CH4[NMC-FID], kas ir vienāda ar 1,0, reizinājumu emisiju aprēķinos attiecīgā gadījumā izmanto saskaņā ar A.7. vai A.8. papildinājumu.

8.1.10.3.4.2.   Procedūra ar propānu kalibrētam FID, kas apiet NMC

Ja FID izmanto ar NMC, kas ir kalibrēts ar propānu, C3H8, apejot NMC, iespiešanās daļas PF
  C2H6[NMC-FID] un PF
  CH4[NMC-FID] nosaka šādi:

| a) | izvēlas CH4 gāzes maisījumu un C2H6 analītisko gāzu savienojumu, nodrošinot atbilstību 9.5.1. punktā paredzētajām specifikācijām, ar CH4 koncentrāciju, kas ir raksturīga augstākajai ogļūdeņraža standartapstākļos sagaidāmajai koncentrācijai, un C2H6 koncentrāciju, kas ir raksturīga ogļūdeņražu standartapstākļos sagaidāmajai augstākajai kopējo ogļūdeņražu (THC) koncentrācijai vai atbilst THC analizatora kalibrēšanas vērtībai; |
| --- | --- |

a)

izvēlas CH4 gāzes maisījumu un C2H6 analītisko gāzu savienojumu, nodrošinot atbilstību 9.5.1. punktā paredzētajām specifikācijām, ar CH4 koncentrāciju, kas ir raksturīga augstākajai ogļūdeņraža standartapstākļos sagaidāmajai koncentrācijai, un C2H6 koncentrāciju, kas ir raksturīga ogļūdeņražu standartapstākļos sagaidāmajai augstākajai kopējo ogļūdeņražu (THC) koncentrācijai vai atbilst THC analizatora kalibrēšanas vērtībai;

| b) | nemetāna nošķīrēju iedarbina, darbina un optimizē saskaņā ar ražotāja instrukcijām, ieskaitot jebkādu temperatūras optimizēšanu; |
| --- | --- |

b)

nemetāna nošķīrēju iedarbina, darbina un optimizē saskaņā ar ražotāja instrukcijām, ieskaitot jebkādu temperatūras optimizēšanu;

| c) | apstiprina, ka FID analizators atbilst visām 8.1.10.1. punktā noteiktajām specifikācijām; |
| --- | --- |

c)

apstiprina, ka FID analizators atbilst visām 8.1.10.1. punktā noteiktajām specifikācijām;

| d) | FID analizatoru darbina saskaņā ar ražotāja instrukcijām; |
| --- | --- |

d)

FID analizatoru darbina saskaņā ar ražotāja instrukcijām;

| e) | FID iestata uz nulli un normalizē tāpat kā emisiju testēšanas laikā; FID normalizē, apejot nošķīrēju un izmantojot C3H8 standartgāzi, lai normalizētu FID; FID normalizē, pamatojoties uz C1; |
| --- | --- |

e)

FID iestata uz nulli un normalizē tāpat kā emisiju testēšanas laikā; FID normalizē, apejot nošķīrēju un izmantojot C3H8 standartgāzi, lai normalizētu FID; FID normalizē, pamatojoties uz C1;

| f) | C2H6 analītisko gāzu maisījumu ievada pirms nemetāna nošķīrēja tajā pašā vietā, kurā tika ievadīta nulles gāze; |
| --- | --- |

f)

C2H6 analītisko gāzu maisījumu ievada pirms nemetāna nošķīrēja tajā pašā vietā, kurā tika ievadīta nulles gāze;

| g) | analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu nemetāna nošķīrēju un ņemtu vērā analizatora reakciju; |
| --- | --- |

g)

analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu nemetāna nošķīrēju un ņemtu vērā analizatora reakciju;

| h) | kamēr analizators mēra stabilo koncentrāciju, 30 sekundēs savāktos datus reģistrē un aprēķina šo datu punktu vidējo aritmētisko; |
| --- | --- |

h)

kamēr analizators mēra stabilo koncentrāciju, 30 sekundēs savāktos datus reģistrē un aprēķina šo datu punktu vidējo aritmētisko;

| i) | izmaina plūsmas ceļu, lai apietu nemetāna nošķīrēju, C2H6 analītisko maisījumu ievada apvadā un atkārto šā punkta g) un h) apakšpunktā paredzētos pasākumus; |
| --- | --- |

i)

izmaina plūsmas ceļu, lai apietu nemetāna nošķīrēju, C2H6 analītisko maisījumu ievada apvadā un atkārto šā punkta g) un h) apakšpunktā paredzētos pasākumus;

| j) | vidējo C2H6 koncentrāciju, kas izmērīta, izmantojot nemetāna nošķīrēju, dala ar vidējo koncentrāciju, kas izmērīta pēc nemetāna nošķīrēja apiešanas. Rezultāts ir C2H6 iespiešanās daļa, PF
  C2H6(NMC-FID), kas ir līdzvērtīga (1 - E
  C2H6 [-]); šo iespiešanās daļu attiecīgi izmanto saskaņā ar A.7. vai A.8. papildinājumu; |
| --- | --- |

j)

vidējo C2H6 koncentrāciju, kas izmērīta, izmantojot nemetāna nošķīrēju, dala ar vidējo koncentrāciju, kas izmērīta pēc nemetāna nošķīrēja apiešanas. Rezultāts ir C2H6 iespiešanās daļa, PF
  C2H6(NMC-FID), kas ir līdzvērtīga (1 - E
  C2H6 [-]); šo iespiešanās daļu attiecīgi izmanto saskaņā ar A.7. vai A.8. papildinājumu;

| k) | atkārto šā punkta f) līdz j) apakšpunktā paredzētos pasākumus, bet C2H6 vietā izmantojot CH4 analītiskās gāzes maisījumu; rezultāts būs CH4 iespiešanās daļa, PF
  CH4(NMC-FID) (līdzvērtīga (1 - E
  CH4 (-))); šo iespiešanās daļu attiecīgi izmanto saskaņā ar A.7. vai A.8. papildinājumu. |
| --- | --- |

k)

atkārto šā punkta f) līdz j) apakšpunktā paredzētos pasākumus, bet C2H6 vietā izmantojot CH4 analītiskās gāzes maisījumu; rezultāts būs CH4 iespiešanās daļa, PF
  CH4(NMC-FID) (līdzvērtīga (1 - E
  CH4 (-))); šo iespiešanās daļu attiecīgi izmanto saskaņā ar A.7. vai A.8. papildinājumu.

8.1.10.3.4.3.   Procedūra ar metānu kalibrētam FID, kas apiet NMC

Ja ar NMC izmanto FID, kas ir kalibrēts ar metānu, CH4, apejot NMC, nosaka tā kopējo etāna (C2H6) reakcijas koeficientu un iespiešanās daļu RFPF
  C2H6[NMC-FID], kā arī tā CH4 iespiešanās daļu PF
  CH4[NMC-FID] šādā veidā:

| a) | izvēlas tādus CH4 un C2H6 analītisko gāzu maisījumus, kuri atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, ar CH4 koncentrāciju, kas ir raksturīga augstākajai ogļūdeņraža standartapstākļos sagaidāmajai koncentrācijai, un C2H6 koncentrāciju, kas ir raksturīga augstākajai ogļūdeņraža standartapstākļos sagaidāmajai kopējo ogļūdeņražu (THC) koncentrācijai vai THC analizatora kalibrēšanas vērtībai; |
| --- | --- |

a)

izvēlas tādus CH4 un C2H6 analītisko gāzu maisījumus, kuri atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, ar CH4 koncentrāciju, kas ir raksturīga augstākajai ogļūdeņraža standartapstākļos sagaidāmajai koncentrācijai, un C2H6 koncentrāciju, kas ir raksturīga augstākajai ogļūdeņraža standartapstākļos sagaidāmajai kopējo ogļūdeņražu (THC) koncentrācijai vai THC analizatora kalibrēšanas vērtībai;

| b) | nemetāna nošķīrēju iedarbina, darbina un optimizē saskaņā ar ražotāja instrukcijām, ieskaitot jebkādu temperatūras optimizēšanu; |
| --- | --- |

b)

nemetāna nošķīrēju iedarbina, darbina un optimizē saskaņā ar ražotāja instrukcijām, ieskaitot jebkādu temperatūras optimizēšanu;

| c) | apstiprina, ka FID analizators atbilst visām 8.1.10.1. punktā noteiktajām specifikācijām; |
| --- | --- |

c)

apstiprina, ka FID analizators atbilst visām 8.1.10.1. punktā noteiktajām specifikācijām;

| d) | FID analizatoru iedarbina un darbina saskaņā ar ražotāja instrukcijām; |
| --- | --- |

d)

FID analizatoru iedarbina un darbina saskaņā ar ražotāja instrukcijām;

| e) | FID iestata uz nulli un standartizē tāpat kā emisiju testēšanas laikā. FID normalizē ar CH4 standartgāzi, apejot nošķīrēju. Jāņem vērā, ka FID normalizē, pamatojoties uz C1. Piemēram, ja standartgāzes metāna etalonvērtība ir 100 μmol/mol, pareiza FID reakcija uz šo standartgāzi ir 100 μmol/mol, jo uz vienu CH4 molekulu ir viens oglekļa atoms; |
| --- | --- |

e)

FID iestata uz nulli un standartizē tāpat kā emisiju testēšanas laikā. FID normalizē ar CH4 standartgāzi, apejot nošķīrēju. Jāņem vērā, ka FID normalizē, pamatojoties uz C1. Piemēram, ja standartgāzes metāna etalonvērtība ir 100 μmol/mol, pareiza FID reakcija uz šo standartgāzi ir 100 μmol/mol, jo uz vienu CH4 molekulu ir viens oglekļa atoms;

| f) | C2H6 analītisko gāzu maisījumu ievada pirms nemetāna nošķīrēja tajā pašā vietā, kurā tika ievadīta nulles gāze; |
| --- | --- |

f)

C2H6 analītisko gāzu maisījumu ievada pirms nemetāna nošķīrēja tajā pašā vietā, kurā tika ievadīta nulles gāze;

| g) | analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu nemetāna nošķīrēju un ņemtu vērā analizatora reakciju; |
| --- | --- |

g)

analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu nemetāna nošķīrēju un ņemtu vērā analizatora reakciju;

| h) | 30 sekundēs savāktos datus reģistrē, kamēr analizators mēra stabilu koncentrāciju; aprēķina šo datu punktu vidējo aritmētisko; |
| --- | --- |

h)

30 sekundēs savāktos datus reģistrē, kamēr analizators mēra stabilu koncentrāciju; aprēķina šo datu punktu vidējo aritmētisko;

| i) | izmaina plūsmas ceļu, lai apietu nemetāna nošķīrēju, C2H6 analītisko maisījumu ievada apvadā un atkārto šā punkta g) un h) apakšpunktā paredzētos pasākumus; |
| --- | --- |

i)

izmaina plūsmas ceļu, lai apietu nemetāna nošķīrēju, C2H6 analītisko maisījumu ievada apvadā un atkārto šā punkta g) un h) apakšpunktā paredzētos pasākumus;

| j) | vidējo C2H6 koncentrāciju, kas izmērīta, izmantojot nemetāna nošķīrēju, dala ar vidējo koncentrāciju, kas izmērīta pēc nemetāna nošķīrēja apiešanas; rezultāts ir C2H6 apvienotais reakcijas koeficients un iespiešanās daļa RFPF
  C2H6[NMC-FID]. Šo apvienoto reakcijas koeficientu un iespiešanās daļu attiecīgi izmanto saskaņā ar A.7. un A.8. papildinājumu; |
| --- | --- |

j)

vidējo C2H6 koncentrāciju, kas izmērīta, izmantojot nemetāna nošķīrēju, dala ar vidējo koncentrāciju, kas izmērīta pēc nemetāna nošķīrēja apiešanas; rezultāts ir C2H6 apvienotais reakcijas koeficients un iespiešanās daļa RFPF
  C2H6[NMC-FID]. Šo apvienoto reakcijas koeficientu un iespiešanās daļu attiecīgi izmanto saskaņā ar A.7. un A.8. papildinājumu;

| k) | atkārto šā punkta f) līdz j) apakšpunktā paredzētos pasākumus, C2H6 vietā izmantojot CH4 analītiskās gāzes maisījumu. Rezultāts būs CH4 iespiešanās daļa PF
  CH4[NMC-FID]. Šo iespiešanās daļu attiecīgi izmanto saskaņā ar A.7. un A.8. papildinājumu. |
| --- | --- |

k)

atkārto šā punkta f) līdz j) apakšpunktā paredzētos pasākumus, C2H6 vietā izmantojot CH4 analītiskās gāzes maisījumu. Rezultāts būs CH4 iespiešanās daļa PF
  CH4[NMC-FID]. Šo iespiešanās daļu attiecīgi izmanto saskaņā ar A.7. un A.8. papildinājumu.

8.1.11.   NOx mērījumi

8.1.11.1.   CLD CO2 un H2O dzēšanas pārbaude

8.1.11.1.1.   Darbības joma un biežums

Ja NOx mērīšanai izmanto CLD analizatoru, tad H2O un CO2 dzēšanas apjomu pārbauda pēc CLD analizatora uzstādīšanas un pēc plašas tehniskās apkopes.

8.1.11.1.2.   Mērīšanas principi

H2O un CO2 var negatīvi ietekmēt CLD NOx reakciju, saduroties dzēšanas laikā un tādējādi kavējot hemiluminiscences reakciju, ko CLD izmanto NOx noteikšanai. Šī procedūra un 8.1.11.2.3. punktā noteiktie aprēķini nosaka dzēšanu un nodrošina dzēšanas rezultātu atbilstību maksimālajai H2O molu daļai un maksimālajai emisiju testēšanas laikā sagaidāmajai CO2 koncentrācijai. Ja CLD analizators izmanto dzēšanas kompensācijas algoritmus, kas piemēro H2O un/vai CO2 mērinstrumentus, dzēšanu novērtē, nodrošinot, ka šie instrumenti darbojas un ka ir piemēroti kompensācijas algoritmi.

8.1.11.1.3.   Prasības attiecībā uz sistēmu

Attiecībā uz atšķaidītu izplūdes gāzu mērījumiem CLD analizators nepārsniedz kopējo H2O un CO2 dzēšanu ± 2 % apmērā. Attiecībā uz neapstrādātu izplūdes gāzu mērījumiem CLD analizators nepārsniedz kopējo H2O un CO2 dzēšanu ± 2 % apmērā. Kopējā dzēšana ir atbilstīgi 8.1.11.1.4. punktam noteiktās CO2 dzēšanas un atbilstīgi 8.1.11.1.5. punktam noteiktās H2O dzēšanas summa. Ja šīs prasības nav izpildītas, veic koriģējošus pasākumus, salabojot vai nomainot analizatoru. Pirms emisiju testu veikšanas pārbauda, vai koriģējošo pasākumu rezultātā ir sekmīgi atjaunota pienācīga analizatora darbība.

8.1.11.1.4.   CO2 dzēšanas pārbaudes procedūra

Lai noteiktu CO2 dzēšanu, izmantojot gāzes dalītāju, kas sajauc binārās standartgāzes ar nulles gāzi kā atšķaidītāju un atbilst 9.4.5.6. punktā noteiktajām specifikācijām, var izmantot turpmāk aprakstīto metodi vai instrumenta ražotāja noteikto metodi, vai arī atšķirīga protokola izstrādei izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.

| a) | Vajadzīgo savienojumu izveidošanai izmanto PTFE vai nerūsējošā tērauda caurules. |
| --- | --- |

a)

Vajadzīgo savienojumu izveidošanai izmanto PTFE vai nerūsējošā tērauda caurules.

| b) | Konfigurē gāzu dalītāju, lai tiktu sajaukti gandrīz vienādi standartgāzes un atšķaidīšanas gāzes daudzumi. |
| --- | --- |

b)

Konfigurē gāzu dalītāju, lai tiktu sajaukti gandrīz vienādi standartgāzes un atšķaidīšanas gāzes daudzumi.

| c) | Ja CLD analizatoram ir darbības režīms, kurā tas nosaka tikai NO, nevis kopējo NOx, CLD analizatoru darbina tikai NO režīmā. |
| --- | --- |

c)

Ja CLD analizatoram ir darbības režīms, kurā tas nosaka tikai NO, nevis kopējo NOx, CLD analizatoru darbina tikai NO režīmā.

| d) | Izmanto CO2 standartgāzi, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, un gāzes koncentrāciju, kas aptuveni divas reizes pārsniedz emisiju testēšanas laikā sagaidāmo maksimālo CO2 koncentrāciju. |
| --- | --- |

d)

Izmanto CO2 standartgāzi, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, un gāzes koncentrāciju, kas aptuveni divas reizes pārsniedz emisiju testēšanas laikā sagaidāmo maksimālo CO2 koncentrāciju.

| e) | Izmanto NO standartgāzi, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, un gāzes koncentrāciju, kas aptuveni divas reizes pārsniedz emisiju testēšanas laikā sagaidāmo maksimālo NO koncentrāciju. Saskaņā ar instrumenta ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu var izmantot augstāku koncentrāciju, lai nodrošinātu precīzu pārbaudi, ja paredzamā NO koncentrācija ir zemāka nekā instrumenta ražotāja norādītais minimālais pārbaudes diapazons. |
| --- | --- |

e)

Izmanto NO standartgāzi, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, un gāzes koncentrāciju, kas aptuveni divas reizes pārsniedz emisiju testēšanas laikā sagaidāmo maksimālo NO koncentrāciju. Saskaņā ar instrumenta ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu var izmantot augstāku koncentrāciju, lai nodrošinātu precīzu pārbaudi, ja paredzamā NO koncentrācija ir zemāka nekā instrumenta ražotāja norādītais minimālais pārbaudes diapazons.

| f) | CLD analizatoru iestata uz nulli un normalizē. CLD analizatoru normalizē ar šā punkta e) apakšpunktā minēto NO standartgāzi, izmantojot gāzes dalītāju. NO standartgāzi savieno ar gāzes dalītāja kalibrēšanas atveri, nulles gāzi savieno ar gāzes dalītāja atšķaidītāja atveri. Izmanto tādu pašu nosacīto sajaukšanas proporciju, kā norādīts šā punkta b) apakšpunktā, un, lai normalizētu CLD analizatoru, izmanto gāzes dalītāja NO izvades koncentrāciju. Atbilstīgi vajadzībām koriģē gāzes īpašības, lai nodrošinātu precīzu gāzes dalīšanu. |
| --- | --- |

f)

CLD analizatoru iestata uz nulli un normalizē. CLD analizatoru normalizē ar šā punkta e) apakšpunktā minēto NO standartgāzi, izmantojot gāzes dalītāju. NO standartgāzi savieno ar gāzes dalītāja kalibrēšanas atveri, nulles gāzi savieno ar gāzes dalītāja atšķaidītāja atveri. Izmanto tādu pašu nosacīto sajaukšanas proporciju, kā norādīts šā punkta b) apakšpunktā, un, lai normalizētu CLD analizatoru, izmanto gāzes dalītāja NO izvades koncentrāciju. Atbilstīgi vajadzībām koriģē gāzes īpašības, lai nodrošinātu precīzu gāzes dalīšanu.

| g) | CO2 standartgāzi savieno ar gāzes dalītāja kalibrēšanas atveri. |
| --- | --- |

g)

CO2 standartgāzi savieno ar gāzes dalītāja kalibrēšanas atveri.

| h) | NO standartgāzi savieno ar gāzes dalītāja atšķaidītāju atveri. |
| --- | --- |

h)

NO standartgāzi savieno ar gāzes dalītāja atšķaidītāju atveri.

| i) | NO un CO2 plūstot caur gāzes dalītāju, stabilizē gāzes dalītāja izvadi. Nosaka CO2 koncentrāciju no gāzes dalītāja izvades, atbilstīgi vajadzībām koriģējot gāzes īpašības, lai nodrošinātu precīzu gāzes dalīšanu. Reģistrē šo koncentrāciju, x
  CO2act, un to izmanto 8.1.11.2.3. punktā noteiktajos dzēšanas pārbaudes aprēķinos. Kā alternatīvu gāzes dalītāja izmantošanai var izmantot citu vienkāršu gāzes sajaukšanas ierīci. Šādā gadījumā CO2 koncentrācijas noteikšanai izmanto analizatoru. Ja NDIR izmanto kopā ar vienkāršu gāzes sajaukšanas ierīci, tas atbilst atbilst šajā iedaļā paredzētajām prasībām un to normalizē ar šī punkta d) apakšpunktā minēto CO2 standartgāzi. NDIR analizatora linearitāte ir iepriekš jāpārbauda visā diapazonā, kas līdz divām reizēm pārsniedz testēšanas laikā sagaidāmo maksimālo CO2 koncentrāciju. |
| --- | --- |

i)

NO un CO2 plūstot caur gāzes dalītāju, stabilizē gāzes dalītāja izvadi. Nosaka CO2 koncentrāciju no gāzes dalītāja izvades, atbilstīgi vajadzībām koriģējot gāzes īpašības, lai nodrošinātu precīzu gāzes dalīšanu. Reģistrē šo koncentrāciju, x
  CO2act, un to izmanto 8.1.11.2.3. punktā noteiktajos dzēšanas pārbaudes aprēķinos. Kā alternatīvu gāzes dalītāja izmantošanai var izmantot citu vienkāršu gāzes sajaukšanas ierīci. Šādā gadījumā CO2 koncentrācijas noteikšanai izmanto analizatoru. Ja NDIR izmanto kopā ar vienkāršu gāzes sajaukšanas ierīci, tas atbilst atbilst šajā iedaļā paredzētajām prasībām un to normalizē ar šī punkta d) apakšpunktā minēto CO2 standartgāzi. NDIR analizatora linearitāte ir iepriekš jāpārbauda visā diapazonā, kas līdz divām reizēm pārsniedz testēšanas laikā sagaidāmo maksimālo CO2 koncentrāciju.

| j) | NO koncentrāciju mēra lejpus gāzes dalītājam, izmantojot CLD analizatoru. Analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties. Stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu pārvades cauruli un ņemtu vērā analizatora reakciju. Analizatoram mērot parauga koncentrāciju, tā rezultātus reģistrē 30 s. Aprēķina šo datu vidējo aritmētisko koncentrāciju, x
  NOmeas. Reģistrē x
  Nomeas un to izmanto 8.1.11.2.3. punktā paredzētajos dzēšanas aprēķinos. |
| --- | --- |

j)

NO koncentrāciju mēra lejpus gāzes dalītājam, izmantojot CLD analizatoru. Analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties. Stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu pārvades cauruli un ņemtu vērā analizatora reakciju. Analizatoram mērot parauga koncentrāciju, tā rezultātus reģistrē 30 s. Aprēķina šo datu vidējo aritmētisko koncentrāciju, x
  NOmeas. Reģistrē x
  Nomeas un to izmanto 8.1.11.2.3. punktā paredzētajos dzēšanas aprēķinos.

| k) | Faktisko NO koncentrāciju aprēķina pie gāzes dalītāja izvada, x
  NOact, pamatojoties uz standartgāzes koncentrācijām un x
  CO2act, atbilstīgi (8-5) vienādojumam. Aprēķināto vērtību izmanto dzēšanas pārbaudes aprēķinos (8-4) vienādojumā. |
| --- | --- |

k)

Faktisko NO koncentrāciju aprēķina pie gāzes dalītāja izvada, x
  NOact, pamatojoties uz standartgāzes koncentrācijām un x
  CO2act, atbilstīgi (8-5) vienādojumam. Aprēķināto vērtību izmanto dzēšanas pārbaudes aprēķinos (8-4) vienādojumā.

| l) | Vērtības, kas ir reģistrētas saskaņā ar šīs iedaļas 8.1.11.1.4. un 8.1.11.1.5. punktu, izmanto, lai aprēķinātu dzēšanu, kā aprakstīts 8.1.11.2.3. punktā. |
| --- | --- |

l)

Vērtības, kas ir reģistrētas saskaņā ar šīs iedaļas 8.1.11.1.4. un 8.1.11.1.5. punktu, izmanto, lai aprēķinātu dzēšanu, kā aprakstīts 8.1.11.2.3. punktā.

8.1.11.1.5.   H2O dzēšanas pārbaudes procedūra

Lai noteiktu H2O dzēšanu, var izmantot turpmāk aprakstīto metodi vai instrumenta ražotāja paredzēto metodi, vai arī atšķirīga protokola izstrādei izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.

| a) | Vajadzīgo savienojumu izveidošanai izmanto PTFE vai nerūsējošā tērauda caurules. |
| --- | --- |

a)

Vajadzīgo savienojumu izveidošanai izmanto PTFE vai nerūsējošā tērauda caurules.

| b) | Ja CLD analizatoram ir darbības režīms, kurā tas nosaka tikai NO, nevis kopējo NOx, CLD analizatoru darbina tikai NO režīmā. |
| --- | --- |

b)

Ja CLD analizatoram ir darbības režīms, kurā tas nosaka tikai NO, nevis kopējo NOx, CLD analizatoru darbina tikai NO režīmā.

| c) | Izmanto NO standartgāzi, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, un gāzes koncentrāciju, kas ir tuva emisiju testēšanas laikā sagaidāmajai maksimālajai NO koncentrācijai. Saskaņā ar instrumenta ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu var izmantot augstāku koncentrāciju, lai nodrošinātu precīzu pārbaudi, ja paredzamā NO koncentrācija ir zemāka nekā instrumenta ražotāja norādītais minimālais pārbaudes diapazons. |
| --- | --- |

c)

Izmanto NO standartgāzi, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, un gāzes koncentrāciju, kas ir tuva emisiju testēšanas laikā sagaidāmajai maksimālajai NO koncentrācijai. Saskaņā ar instrumenta ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu var izmantot augstāku koncentrāciju, lai nodrošinātu precīzu pārbaudi, ja paredzamā NO koncentrācija ir zemāka nekā instrumenta ražotāja norādītais minimālais pārbaudes diapazons.

| d) | CLD analizatoru iestata uz nulli un normalizē. CLD analizatoru normalizē, izmantojot šā punkta c) apakšpunktā norādīto NO standartgāzi, standartgāzes koncentrāciju reģistrē kā x
  NOdry un to izmanto 8.1.11.2.3. punktā minētajos dzēšanas pārbaudes aprēķinos. |
| --- | --- |

d)

CLD analizatoru iestata uz nulli un normalizē. CLD analizatoru normalizē, izmantojot šā punkta c) apakšpunktā norādīto NO standartgāzi, standartgāzes koncentrāciju reģistrē kā x
  NOdry un to izmanto 8.1.11.2.3. punktā minētajos dzēšanas pārbaudes aprēķinos.

| e) | NO standartgāzi mitrina, barbotējot to caur destilētu ūdeni slēgtā traukā. Ja mitrinātās NO standartgāzes paraugs šā pārbaudes testa vajadzībām neizplūst caur parauga žāvētāju, trauka temperatūru kontrolē, lai ģenerētu tādu H2O līmeni, kas ir aptuveni līdzvērtīgs maksimālajai emisiju testēšanas laikā sagaidāmajai H2O molu daļai. Ja mitrinātās NO standartgāzes paraugs neizplūst caur parauga žāvētāju, 8.1.11.2.3. punktā minētie pārbaudes aprēķini nodrošina izmērītās H2O dzēšanas atbilstību maksimālajai testēšanas laikā sagaidāmajai H2O molu daļai. Ja mitrinātās NO standartgāzes paraugs šā pārbaudes testa vajadzībām izplūst caur paraugu žāvētāju, trauka temperatūru kontrolē, lai ģenerētu tādu H2O līmeni, kas ir vismaz tik augsts, kā noteikts 9.3.2.3.1. punktā. Šajā gadījumā 8.1.11.2.3. punktā minētie dzēšanas pārbaudes aprēķini nemaina izmērīto H2O dzēšanu. |
| --- | --- |

e)

NO standartgāzi mitrina, barbotējot to caur destilētu ūdeni slēgtā traukā. Ja mitrinātās NO standartgāzes paraugs šā pārbaudes testa vajadzībām neizplūst caur parauga žāvētāju, trauka temperatūru kontrolē, lai ģenerētu tādu H2O līmeni, kas ir aptuveni līdzvērtīgs maksimālajai emisiju testēšanas laikā sagaidāmajai H2O molu daļai. Ja mitrinātās NO standartgāzes paraugs neizplūst caur parauga žāvētāju, 8.1.11.2.3. punktā minētie pārbaudes aprēķini nodrošina izmērītās H2O dzēšanas atbilstību maksimālajai testēšanas laikā sagaidāmajai H2O molu daļai. Ja mitrinātās NO standartgāzes paraugs šā pārbaudes testa vajadzībām izplūst caur paraugu žāvētāju, trauka temperatūru kontrolē, lai ģenerētu tādu H2O līmeni, kas ir vismaz tik augsts, kā noteikts 9.3.2.3.1. punktā. Šajā gadījumā 8.1.11.2.3. punktā minētie dzēšanas pārbaudes aprēķini nemaina izmērīto H2O dzēšanu.

| f) | Paraugu ņemšanas sistēmā ievada mitrinātu NO testa gāzi. To var ievadīt augšpus vai lejpus paraugu žāvētājam, ko izmanto emisiju testēšanas laikā. Atkarībā no ievadīšanas punkta izvēlas attiecīgo e) apakšpunktā paredzēto aprēķina metodi. Jāņem vērā, ka paraugu dzesētājs atbilst 8.1.8.5.8. punktā minētās pārbaudes prasībām. |
| --- | --- |

f)

Paraugu ņemšanas sistēmā ievada mitrinātu NO testa gāzi. To var ievadīt augšpus vai lejpus paraugu žāvētājam, ko izmanto emisiju testēšanas laikā. Atkarībā no ievadīšanas punkta izvēlas attiecīgo e) apakšpunktā paredzēto aprēķina metodi. Jāņem vērā, ka paraugu dzesētājs atbilst 8.1.8.5.8. punktā minētās pārbaudes prasībām.

| g) | Izmēra H2O molu daļu mitrinātā NO standartgāzē. Ja ir izmantots parauga žāvētājs, H2O molu daļu mitrinātā NO standartgāzē mēra lejpus paraugu žāvētājam, x
  H2Omeas. Ieteicams x
  H2Omeas mērīt pēc iespējas tuvāk CLD analizatora ievadam. x
  H2Omeas var aprēķināt, izmantojot rasas punkta, T
  dew, mērījumus un absolūto spiedienu p
  total. |
| --- | --- |

g)

Izmēra H2O molu daļu mitrinātā NO standartgāzē. Ja ir izmantots parauga žāvētājs, H2O molu daļu mitrinātā NO standartgāzē mēra lejpus paraugu žāvētājam, x
  H2Omeas. Ieteicams x
  H2Omeas mērīt pēc iespējas tuvāk CLD analizatora ievadam. x
  H2Omeas var aprēķināt, izmantojot rasas punkta, T
  dew, mērījumus un absolūto spiedienu p
  total.

| h) | Lai novērstu kondensēšanos pārvades vados, palīgierīcēs vai vārstos posmā no punkta, kurā tiek mērīts x
  H2Omeas, līdz analizatoram, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Ieteicams sistēmu izstrādāt tā, lai sienu temperatūras pārvades vados, palīgierīcēs un vārstos no punkta, kurā mēra x
  H2Omeas, līdz analizatoram ir vismaz 5 °C augstākas par vietējo parauga gāzes rasas punktu. |
| --- | --- |

h)

Lai novērstu kondensēšanos pārvades vados, palīgierīcēs vai vārstos posmā no punkta, kurā tiek mērīts x
  H2Omeas, līdz analizatoram, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Ieteicams sistēmu izstrādāt tā, lai sienu temperatūras pārvades vados, palīgierīcēs un vārstos no punkta, kurā mēra x
  H2Omeas, līdz analizatoram ir vismaz 5 °C augstākas par vietējo parauga gāzes rasas punktu.

| i) | Mitrinātas NO standartgāzes koncentrāciju mēra ar CLD analizatoru. Analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties. Stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu pārvades cauruli un ņemtu vērā analizatora reakciju. Analizatoram mērot parauga koncentrāciju, tā rezultātus reģistrē 30 s. Izmantojot šos datus, aprēķina vidējo aritmētisko, x
  NOwet. x
  NOwet reģistrē un izmanto 8.1.11.2.3. punktā noteiktajos dzēšanas pārbaudes aprēķinos. |
| --- | --- |

i)

Mitrinātas NO standartgāzes koncentrāciju mēra ar CLD analizatoru. Analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties. Stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu pārvades cauruli un ņemtu vērā analizatora reakciju. Analizatoram mērot parauga koncentrāciju, tā rezultātus reģistrē 30 s. Izmantojot šos datus, aprēķina vidējo aritmētisko, x
  NOwet. x
  NOwet reģistrē un izmanto 8.1.11.2.3. punktā noteiktajos dzēšanas pārbaudes aprēķinos.

8.1.11.2.   CLD dzēšanas pārbaudes aprēķini

CLD dzēšanas pārbaudes aprēķinus veic atbilstīgi šajā punktā izklāstītajiem noteikumiem.

8.1.11.2.1.   Testēšanas laikā sagaidāmais ūdens daudzums

Aplēš emisiju testēšanas laikā maksimālo sagaidāmo ūdens molu daļu. Šo aplēsi veic gadījumos, kad atbilstīgi 8.1.11.1.5. punkta f) apakšpunktam tika ievadīta mitrināta NO standartgāze. Aplēšot maksimālo sagaidāmo ūdes molu daļu, ņem vērā maksimālo sagaidāmo ūdens daudzumu sadegšanas gaisā, degvielas sadegšanas produktos un atšķaidīšanas gaisā (attiecīgā gadījumā). Ja pārbaudes testa laikā mitrinātu NO standartgāzi paraugu ņemšanas sistēmā ievada augšpus paraugu žāvētājam, maksimālā sagaidāmā ūdens molu daļa nav jānosaka un x
  H2Oexp pielīdzina x
  H2Omeas.

8.1.11.2.2.   Testēšanas laikā sagaidāmais CO2 daudzums

Aplēš emisiju testēšanas laikā sagaidāmo maksimālo CO2 koncentrāciju, x
  CO2exp. Šo aplēsi veic tajā paraugu ņemšanas sistēmas vietā, kur atbilstīgi 8.1.11.1.4. punkta j) apakšpunktam tiek ievadītas sajauktās NO un CO2 standartgāzes. Aplēšot sagaidāmo maksimālo CO2 koncentrāciju, ņem vērā sagaidāmo maksimālo CO2 daudzumu degvielas sadegšanas produktos un atšķaidīšanas gaisā.

8.1.11.2.3.   Kopējās H2O un CO2 dzēšanas aprēķini

Kopējo H2O un CO2 dzēšanu aprēķina šādi:

| | (8-4) |
| --- | --- |

Formula

(8-4)

kur:

| quench | = | CLD dzēšanas apjoms; |
| --- | --- | --- |
| x
  NOdry | = | izmērītā NO koncentrācija augšpus barbotēšanas vietai atbilstīgi 8.1.11.1.5. punkta d) apakšpunktam; |
| x
  NOwet | = | izmērītā NO koncentrācija lejpus barbotēšanas vietai atbilstīgi 8.1.11.1.5. punkta i) apakšpunktam; |
| x
  H2Oexp | = | emisiju testēšanas laikā maksimālā sagaidāmā ūdens molu daļa atbilstīgi 8.1.11.2.1. punktam; |
| x
  H2Omeas | = | izmērītā ūdens molu daļa dzēšanas pārbaudes laikā atbilstīgi 8.1.11.1.5. punkta g) apakšpunktam; |
| x
  NOmeas | = | izmērītā NO koncentrācija, NO standartgāzi sajaucot ar CO2 standartgāzi, atbilstīgi 8.1.11.1.4. punkta j) apakšpunktam; |
| x
  NOact | = | faktiskā NO koncentrācija, NO standartgāzi sajaucot ar CO2 standartgāzi, atbilstīgi 8.1.11.1.4. punkta k) apakšpunktam, un aprēķinot atbilstīgi (8-5) vienādojumam; |
| x
  CO2exp | = | emisiju testēšanas laikā maksimālā sagaidāmā CO2 koncentrācija atbilstīgi 8.1.11.2.2. punktam; |
| x
  CO2act | = | faktiskā CO2 koncentrācija, NO standartgāzi sajaucot ar CO2 standartgāzi, atbilstīgi 8.1.11.1.4. punkta i) apakšpunktam; |

quench

=

CLD dzēšanas apjoms;

x
  NOdry

=

izmērītā NO koncentrācija augšpus barbotēšanas vietai atbilstīgi 8.1.11.1.5. punkta d) apakšpunktam;

x
  NOwet

=

izmērītā NO koncentrācija lejpus barbotēšanas vietai atbilstīgi 8.1.11.1.5. punkta i) apakšpunktam;

x
  H2Oexp

=

emisiju testēšanas laikā maksimālā sagaidāmā ūdens molu daļa atbilstīgi 8.1.11.2.1. punktam;

x
  H2Omeas

=

izmērītā ūdens molu daļa dzēšanas pārbaudes laikā atbilstīgi 8.1.11.1.5. punkta g) apakšpunktam;

x
  NOmeas

=

izmērītā NO koncentrācija, NO standartgāzi sajaucot ar CO2 standartgāzi, atbilstīgi 8.1.11.1.4. punkta j) apakšpunktam;

x
  NOact

=

faktiskā NO koncentrācija, NO standartgāzi sajaucot ar CO2 standartgāzi, atbilstīgi 8.1.11.1.4. punkta k) apakšpunktam, un aprēķinot atbilstīgi (8-5) vienādojumam;

x
  CO2exp

=

emisiju testēšanas laikā maksimālā sagaidāmā CO2 koncentrācija atbilstīgi 8.1.11.2.2. punktam;

x
  CO2act

=

faktiskā CO2 koncentrācija, NO standartgāzi sajaucot ar CO2 standartgāzi, atbilstīgi 8.1.11.1.4. punkta i) apakšpunktam;

| | (8-5) |
| --- | --- |

Formula

(8-5)

kur:

| x
  NOspan | = | NO standartgāzes koncentrācijas ievade gāzes dalītājā saskaņā ar 8.1.11.1.4. punkta e) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |
| x
  CO2span | = | CO2 standartgāzes koncentrācijas ievade gāzes dalītājā saskaņā ar 8.1.11.1.4. punkta e) apakšpunktu. |

x
  NOspan

=

NO standartgāzes koncentrācijas ievade gāzes dalītājā saskaņā ar 8.1.11.1.4. punkta e) apakšpunktu;

x
  CO2span

=

CO2 standartgāzes koncentrācijas ievade gāzes dalītājā saskaņā ar 8.1.11.1.4. punkta e) apakšpunktu.

8.1.11.3.   NDUV analizatora HC un H2O traucējumu pārbaude

8.1.11.3.1.   Darbības joma un biežums

Ja NOx mēra, izmantojot NDUV analizatoru, H2O un ogļūdeņražu traucējumus pārbauda pēc sākotnējās analizatora uzstādīšanas un pēc plašas tehniskās apkopes.

8.1.11.3.2.   Mērīšanas principi

Ogļūdeņraži un H2O var pozitīvi ietekmēt NDUV analizatoru, izraisot NOx līdzīgu reakciju. Ja NDUV analizators izmanto kompensācijas algoritmus, kuros tiek izmantoti citu gāzu mērījumi, lai nodrošinātu atbilstību šo traucējumu pārbaudes prasībām, vienlaikus veic šādus mērījumus, lai pārbaudītu algoritmus analizatora traucējumu pārbaudes laikā.

8.1.11.3.3.   Prasības attiecībā uz sistēmu

NOx
  NDUV analizatoram ir kopēji H2O and HC traucējumi ± 2 % robežās no vidējās NOx koncentrācijas.

8.1.11.3.4.   Procedūra

Traucējumu pārbaudi veic šādi:

| a) | NOx
  NDUV analizatoru iedarbina, darbina, iestata uz nulli un normalizē saskaņā ar instrumenta ražotāja instrukcijām; |
| --- | --- |

a)

NOx
  NDUV analizatoru iedarbina, darbina, iestata uz nulli un normalizē saskaņā ar instrumenta ražotāja instrukcijām;

| b) | lai veiktu šo pārbaudi, ieteicams ekstrahēt motora izplūdes gāzes; lai noteiktu NOx daudzumu izplūdes gāzēs, izmanto CLD, kas atbilst 9.4. punktā noteiktajām specifikācijām; CLD reakciju izmanto par etalonvērtību. Mēra HC daudzumu izplūdes gāzēs, izmantojot FID analizatoru, kas atbilst 9.4. punktā noteiktajām specifikācijām. FID reakciju izmanto par ogļūdeņražu standartvērtību; |
| --- | --- |

b)

lai veiktu šo pārbaudi, ieteicams ekstrahēt motora izplūdes gāzes; lai noteiktu NOx daudzumu izplūdes gāzēs, izmanto CLD, kas atbilst 9.4. punktā noteiktajām specifikācijām; CLD reakciju izmanto par etalonvērtību. Mēra HC daudzumu izplūdes gāzēs, izmantojot FID analizatoru, kas atbilst 9.4. punktā noteiktajām specifikācijām. FID reakciju izmanto par ogļūdeņražu standartvērtību;

| c) | motora izplūdes gāzes pirms jebkura parauga žāvētāja, ja tāds tiek izmantots testēšanā, ievada NDUV analizatorā; |
| --- | --- |

c)

motora izplūdes gāzes pirms jebkura parauga žāvētāja, ja tāds tiek izmantots testēšanā, ievada NDUV analizatorā;

| d) | analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu pārvades cauruli un ņemtu vērā analizatora reakciju; |
| --- | --- |

d)

analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu pārvades cauruli un ņemtu vērā analizatora reakciju;

| e) | kamēr visi analizatori mēra parauga koncentrāciju, 30 sekundēs savāktos parauga datus reģistrē un visiem trim analizatoriem aprēķina vidējo aritmētisko; |
| --- | --- |

e)

kamēr visi analizatori mēra parauga koncentrāciju, 30 sekundēs savāktos parauga datus reģistrē un visiem trim analizatoriem aprēķina vidējo aritmētisko;

| f) | CLD vidējo vērtību atņem no NDUV vidējās vērtības; |
| --- | --- |

f)

CLD vidējo vērtību atņem no NDUV vidējās vērtības;

| g) | šo starpību reizina ar sagaidāmās HC vidējās koncentrācijas proporcionālo attiecību pret pārbaudes laikā izmērīto HC koncentrāciju. Analizators atbilst šajā punktā paredzētajām traucējumu pārbaudes prasībām, ja šis rezultāts ietilpst ± 2 % robežās no standartapstākļos sagaidāmās NOx koncentrācijas: | (8-6) |
| --- | --- | --- |

g)

šo starpību reizina ar sagaidāmās HC vidējās koncentrācijas proporcionālo attiecību pret pārbaudes laikā izmērīto HC koncentrāciju. Analizators atbilst šajā punktā paredzētajām traucējumu pārbaudes prasībām, ja šis rezultāts ietilpst ± 2 % robežās no standartapstākļos sagaidāmās NOx koncentrācijas:

Formula

(8-6)

kur:

| | = | ar CLD izmērītā vidējā NOx koncentrācija [μmol/mol] vai [ppm]; |
| --- | --- | --- |
| | = | ar NDUV izmērītā vidējā NOx koncentrācija [μmol/mol] vai [ppm]; |
| | = | izmērītā vidējā HC koncentrācija [μmol/mol] vai [ppm]; |
| | = | standartapstākļos sagaidāmā vidējā HC koncentrācija [μmol/mol] vai [ppm]; |
| | = | standartapstākļos sagaidāmā vidējā NOx koncentrācija [μmol/mol] vai [ppm]. |

Formula

=

ar CLD izmērītā vidējā NOx koncentrācija [μmol/mol] vai [ppm];

Formula

=

ar NDUV izmērītā vidējā NOx koncentrācija [μmol/mol] vai [ppm];

Formula

=

izmērītā vidējā HC koncentrācija [μmol/mol] vai [ppm];

Formula

=

standartapstākļos sagaidāmā vidējā HC koncentrācija [μmol/mol] vai [ppm];

Formula

=

standartapstākļos sagaidāmā vidējā NOx koncentrācija [μmol/mol] vai [ppm].

8.1.11.3.5.   Prasības attiecībā uz dzesēšanas vannu (dzesētāju)

Uzskatāmi parāda, ka attiecībā uz ūdens tvaiku lielāko sagaidāmo koncentrāciju, H
  m, ūdens novadīšanas metode notur CLD mitrumu līmenī ≤ 5 g ūdens/kg sausa gaisa (vai apmēram 0,8 % H2O), kas ir 100 % relatīvs mitrums pie 3,9 °C un 101,3 kPa. Šāda mitruma specifikācija ir arī līdzvērtīga apmēram 25 % relatīva mitruma pie 25 °C un 101,3 kPa. To var uzskatāmi parādīt, mērot temperatūru pie termiskā mitruma regulatora atveres vai mērot mitrumu punktā tieši augšpus CLD.

8.1.11.4.   NO2 iespiešanās no dzesēšanas vannas (dzesētāja)

8.1.11.4.1.   Piemērošanas joma un biežums

Ja parauga žāvēšanai augšpus NOx mērījumu instrumenta tiek izmantota dzesēšanas vanna (dzesētājs), bet augšpus dzesēšanas vannai nav izmantots NO2 pārveidotājs par NO, šo pārbaudi veic attiecībā uz NO2 iespiešanos no dzesēšanas vannas. Šo pārbaudi veic pēc sākotnējās uzstādīšanas un plašas tehniskās apkopes.

8.1.11.4.2.   Mērīšanas principi

Dzesēšanas vanna (dzesētājs) aizvada ūdeni, kas pretējā gadījumā var radīt NOx mērījuma traucējumus. Tomēr ūdens, kas paliek nepareizi konstruētā dzesēšanas vannā, var novadīt no parauga NO2. Ja izmanto dzesēšanas vannu, pirms kuras nav uzstādīts NO2 pārveidotājs par NO, tas var izvadīt NO2 no parauga pirms NOx mērīšanas.

8.1.11.4.3.   Prasības attiecībā uz sistēmu

Ar dzesētāju var izmērīt vismaz 95 % NO2 no kopējās NO2 maksimālās paredzamās koncentrācijas.

8.1.11.4.4.   Procedūra

Lai pārbaudītu dzesētāja veiktspēju, izmanto turpmāk aprakstīto procedūru.

| a) | Instrumenta iestatīšana. Ievēro analizatora un dzesētāja ražotāja instrukcijas par iedarbināšanu un darbināšanu. Lai optimizētu veiktspēju, analizatoru un dzesētāju pielāgo atbilstīgi vajadzībām. |
| --- | --- |

a)

Instrumenta iestatīšana. Ievēro analizatora un dzesētāja ražotāja instrukcijas par iedarbināšanu un darbināšanu. Lai optimizētu veiktspēju, analizatoru un dzesētāju pielāgo atbilstīgi vajadzībām.

| b) | Aprīkojuma iestatīšana un datu vākšana.






  i) | Kopējo(-os) NOx gāzes analizatoru(-us) iestata uz nulli un normalizē tāpat kā pirms emisiju testēšanas. |
| --- | --- | --- |

b)

Aprīkojuma iestatīšana un datu vākšana.

i)

Kopējo(-os) NOx gāzes analizatoru(-us) iestata uz nulli un normalizē tāpat kā pirms emisiju testēšanas.

| ii) | Izvēlas NO2 kalibrēšanas gāzi (sausa gaisa līdzsvarošanas gāzi), kuras NO2 koncentrācija ir gandrīz tikpat liela kā testēšanas laikā sagaidāmā koncentrācija. Saskaņā ar instrumenta ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu var izmantot augstāku koncentrāciju, lai nodrošinātu precīzu pārbaudi, ja paredzamā NO2 koncentrācija ir zemāka nekā instrumenta ražotāja norādītais minimālais pārbaudes diapazons. |
| --- | --- |

ii)

Izvēlas NO2 kalibrēšanas gāzi (sausa gaisa līdzsvarošanas gāzi), kuras NO2 koncentrācija ir gandrīz tikpat liela kā testēšanas laikā sagaidāmā koncentrācija. Saskaņā ar instrumenta ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu var izmantot augstāku koncentrāciju, lai nodrošinātu precīzu pārbaudi, ja paredzamā NO2 koncentrācija ir zemāka nekā instrumenta ražotāja norādītais minimālais pārbaudes diapazons.

| iii) | Šo kalibrēšanas gāzi pārpilda pie gāzes paraugu ņemšanas sistēmas zondes vai pārpildes savienotājelementa. Kopējā NOx reakcijai ļauj nostabilizēties, ņemot vērā tikai transportēšanas kavējumus un instrumenta reakciju. |
| --- | --- |

iii)

Šo kalibrēšanas gāzi pārpilda pie gāzes paraugu ņemšanas sistēmas zondes vai pārpildes savienotājelementa. Kopējā NOx reakcijai ļauj nostabilizēties, ņemot vērā tikai transportēšanas kavējumus un instrumenta reakciju.

| iv) | Aprēķina 30 sekundēs reģistrēto kopējā NOx datu vidējo vērtību un to reģistrē kā x
  NOxref. |
| --- | --- |

iv)

Aprēķina 30 sekundēs reģistrēto kopējā NOx datu vidējo vērtību un to reģistrē kā x
  NOxref.

| v) | NO2 kalibrēšanas gāzes plūsmu aptur. |
| --- | --- |

v)

NO2 kalibrēšanas gāzes plūsmu aptur.

| vi) | Pēc tam paraugu ņemšanas sistēmu piesūcina, pārpildot rasas punkta ģeneratora izeju, kas iestatīta uz rasas punktu 50 °C temperatūrā, līdz gāzes paraugu ņemšanas sistēmas zondei vai pārpildes savienotājelementam. Izmantojot paraugu ņemšanas sistēmu un dzesētāju, vismaz 10 minūtes, līdz brīdim, kad paredzams, ka dzesētājs novadīs pastāvīgu ūdens daudzumu, ņem rasas punkta ģeneratora rezultātu paraugu. |
| --- | --- |

vi)

Pēc tam paraugu ņemšanas sistēmu piesūcina, pārpildot rasas punkta ģeneratora izeju, kas iestatīta uz rasas punktu 50 °C temperatūrā, līdz gāzes paraugu ņemšanas sistēmas zondei vai pārpildes savienotājelementam. Izmantojot paraugu ņemšanas sistēmu un dzesētāju, vismaz 10 minūtes, līdz brīdim, kad paredzams, ka dzesētājs novadīs pastāvīgu ūdens daudzumu, ņem rasas punkta ģeneratora rezultātu paraugu.

| vii) | To nekavējoties pārslēdz atpakaļ uz x
  NOxref noteikšanai izmantotās NO2 kalibrēšanas gāzes pārpildes režīmu. Kopējā NOx reakcijai ļauj nostabilizēties, ņemot vērā tikai transportēšanas kavējumus un instrumenta reakciju. Aprēķina 30 sekundēs reģistrēto kopējā NOx datu vidējo vērtību un to reģistrē kā x
  NOxmeas. |
| --- | --- |

vii)

To nekavējoties pārslēdz atpakaļ uz x
  NOxref noteikšanai izmantotās NO2 kalibrēšanas gāzes pārpildes režīmu. Kopējā NOx reakcijai ļauj nostabilizēties, ņemot vērā tikai transportēšanas kavējumus un instrumenta reakciju. Aprēķina 30 sekundēs reģistrēto kopējā NOx datu vidējo vērtību un to reģistrē kā x
  NOxmeas.

| viii) | x
  NOxmeas koriģē atbilstīgi x
  NOxdry, pamatojoties uz atlikušajiem ūdens tvaikiem, kas izgāja caur dzesētāju pie dzesētāja izplūdes temperatūras un spiediena. |
| --- | --- |

viii)

x
  NOxmeas koriģē atbilstīgi x
  NOxdry, pamatojoties uz atlikušajiem ūdens tvaikiem, kas izgāja caur dzesētāju pie dzesētāja izplūdes temperatūras un spiediena.

| c) | Veiktspējas novērtēšana. Ja x
  NOxdry nesasniedz 95 % no x
  NOxref, dzesētāju salabo vai nomaina. |
| --- | --- |

c)

Veiktspējas novērtēšana. Ja x
  NOxdry nesasniedz 95 % no x
  NOxref, dzesētāju salabo vai nomaina.

8.1.11.5.   NO2 pārveidotāja par NO pārveidošanas pārbaude

8.1.11.5.1.   Piemērošanas joma un biežums

Ja NOx noteikšanai izmanto analizatoru, kas mēra tikai NO, augšpus analizatoram izmanto NO2 pārveidotāju par NO. Šo pārbaudi veic pēc pārveidotāja uzstādīšanas, plašas tehniskās apkopes un 35 dienās pirms emisiju testa. Pārbaudi veic norādītajā biežumā, lai pārbaudītu, vai NO2 pārveidotāja par NO katalītiskā darbība nav vājinājusies.

8.1.11.5.2.   Mērīšanas principi

NO2 pārveidotājs par NO ļauj analizatoram, kas mēra tikai NO, noteikt kopējo NOx, izplūdes gāzēs esošo NO2 pārveidojot par NO.

8.1.11.5.3.   Prasības attiecībā uz sistēmu

Ar NO2 pārveidotāju par NO var izmērīt vismaz 95 % no kopējā NO2 maksimālās paredzamās NO2 koncentrācijas apstākļos.

8.1.11.5.4.   Procedūra

Lai pārbaudītu NO2 pārveidotāja par NO veiktspēju, izmanto turpmāk aprakstīto procedūru.

| a) | Attiecībā uz instrumenta uzstādīšanu seko analizatora un NO2 pārveidotāja par NO ražotāja palaišanas un darbināšanas instrukcijām. Lai optimizētu veiktspēju, analizatoru un pārveidotāju pielāgo atbilstīgi vajadzībām. |
| --- | --- |

a)

Attiecībā uz instrumenta uzstādīšanu seko analizatora un NO2 pārveidotāja par NO ražotāja palaišanas un darbināšanas instrukcijām. Lai optimizētu veiktspēju, analizatoru un pārveidotāju pielāgo atbilstīgi vajadzībām.

| b) | Ozonatora ievadu savieno ar nulles gaisa vai skābekļa avotu un tā izvadu savieno ar vienu trīsceļu T veida savienotājelementa atveri. NO standartgāzi savieno ar otru atveri un NO2 pārveidotāja par NO ievadu savieno ar pēdējo atveri. |
| --- | --- |

b)

Ozonatora ievadu savieno ar nulles gaisa vai skābekļa avotu un tā izvadu savieno ar vienu trīsceļu T veida savienotājelementa atveri. NO standartgāzi savieno ar otru atveri un NO2 pārveidotāja par NO ievadu savieno ar pēdējo atveri.

| c) | Veicot šo pārbaudi, īsteno turpmāk norādītos pasākumus.






  i) | Ozonatora gaisu un ozonatora jaudu izslēdz un NO2 pārveidotāju par NO iestata apvada režīmā (t. i., NO režīmā). Ļauj nostabilizēties, ņemot vērā tikai transportēšanas kavējumus un instrumenta reakcijas. |
| --- | --- | --- |

c)

Veicot šo pārbaudi, īsteno turpmāk norādītos pasākumus.

i)

Ozonatora gaisu un ozonatora jaudu izslēdz un NO2 pārveidotāju par NO iestata apvada režīmā (t. i., NO režīmā). Ļauj nostabilizēties, ņemot vērā tikai transportēšanas kavējumus un instrumenta reakcijas.

| ii) | NO un nulles gāzes plūsmas pielāgo, lai NO koncentrācija analizatorā būtu tuvu testēšanas laikā sagaidāmajai augstākajai NOx koncentrācijai. Gāzu maisījuma NO2 saturs ir mazāks nekā 5 % no NO koncentrācijas. NO koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x
  NOref. Saskaņā ar instrumenta ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu var izmantot augstāku koncentrāciju, lai nodrošinātu precīzu pārbaudi, ja paredzamā NO koncentrācija ir zemāka nekā instrumenta ražotāja norādītais minimālais pārbaudes diapazons. |
| --- | --- |

ii)

NO un nulles gāzes plūsmas pielāgo, lai NO koncentrācija analizatorā būtu tuvu testēšanas laikā sagaidāmajai augstākajai NOx koncentrācijai. Gāzu maisījuma NO2 saturs ir mazāks nekā 5 % no NO koncentrācijas. NO koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x
  NOref. Saskaņā ar instrumenta ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu var izmantot augstāku koncentrāciju, lai nodrošinātu precīzu pārbaudi, ja paredzamā NO koncentrācija ir zemāka nekā instrumenta ražotāja norādītais minimālais pārbaudes diapazons.

| iii) | Ieslēdz ozonatora O2 piegādi un pielāgo O2 plūsmas ātrumu, lai analizatora noradītais NO ir aptuveni par 10 % mazāks nekā x
  NOref. NO koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x
  NO+O2mix. |
| --- | --- |

iii)

Ieslēdz ozonatora O2 piegādi un pielāgo O2 plūsmas ātrumu, lai analizatora noradītais NO ir aptuveni par 10 % mazāks nekā x
  NOref. NO koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x
  NO+O2mix.

| iv) | Ozonatoru ieslēdz un pielāgo ozona ģenerēšanas ātrumu, lai analizatora izmērītais NO ir aptuveni 20 % no x
  NOref, tajā pašā laikā saglabājot vismaz 10 % nereaģējuša NO. NO koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x
  NOmeas. |
| --- | --- |

iv)

Ozonatoru ieslēdz un pielāgo ozona ģenerēšanas ātrumu, lai analizatora izmērītais NO ir aptuveni 20 % no x
  NOref, tajā pašā laikā saglabājot vismaz 10 % nereaģējuša NO. NO koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x
  NOmeas.

| v) | NOx analizatoru pārslēdz uz NOx režīmu un izmēra kopējo NOx. NOx koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x
  NOxmeas. |
| --- | --- |

v)

NOx analizatoru pārslēdz uz NOx režīmu un izmēra kopējo NOx. NOx koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x
  NOxmeas.

| vi) | Ozonatoru izslēdz, bet uztur gāzes plūsmu caur sistēmu. NOx analizators norādīs NOx maisījumā, kuru veido NO + O2. NOx koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x
  NOx+O2mix. |
| --- | --- |

vi)

Ozonatoru izslēdz, bet uztur gāzes plūsmu caur sistēmu. NOx analizators norādīs NOx maisījumā, kuru veido NO + O2. NOx koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x
  NOx+O2mix.

| vii) | Izslēdz O2 piegādi. NOx analizators norādīs NOx sākotnējā NO pārveides N2 maisījumā. NOx koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x
  NOxref. Šī vērtība nepārsniedz x
  NOref vērtību vairāk kā par 5 %. |
| --- | --- |

vii)

Izslēdz O2 piegādi. NOx analizators norādīs NOx sākotnējā NO pārveides N2 maisījumā. NOx koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x
  NOxref. Šī vērtība nepārsniedz x
  NOref vērtību vairāk kā par 5 %.

| d) | Veiktspējas novērtēšana. NOx pārveidotāja lietderību aprēķina, ievietojot iegūtās koncentrācijas šādā vienādojumā: | (8-7) |
| --- | --- | --- |

d)

Veiktspējas novērtēšana. NOx pārveidotāja lietderību aprēķina, ievietojot iegūtās koncentrācijas šādā vienādojumā:

Formula

(8-7)

| e) | Ja rezultāts ir mazāks par 95 %, NO2 pārveidotāju par NO salabo vai nomaina. |
| --- | --- |

e)

Ja rezultāts ir mazāks par 95 %, NO2 pārveidotāju par NO salabo vai nomaina.

8.1.12.   PM mērījumi

8.1.12.1.   PM svaru pārbaudes un svēršanas procesa pārbaude

8.1.12.1.1.   Piemērošanas joma un biežums

Šajā punktā ir aprakstītas trīs pārbaudes:

| a) | neatkarīga PM svaru veiktspējas pārbaude 370 dienās pirms jebkura filtra svēršanas; |
| --- | --- |

a)

neatkarīga PM svaru veiktspējas pārbaude 370 dienās pirms jebkura filtra svēršanas;

| b) | svaru iestatīšana uz nulli un normalizēšana 12 stundas pirms jebkura filtra svēršanas; |
| --- | --- |

b)

svaru iestatīšana uz nulli un normalizēšana 12 stundas pirms jebkura filtra svēršanas;

| c) | pārbaude, lai apliecinātu, ka standartfiltru masas noteikšana pirms un pēc filtru svēršanas sesijas ir mazāka par noteikto pielaidi. |
| --- | --- |

c)

pārbaude, lai apliecinātu, ka standartfiltru masas noteikšana pirms un pēc filtru svēršanas sesijas ir mazāka par noteikto pielaidi.

8.1.12.1.2.   Neatkarīga pārbaude

Svaru ražotājs (vai svaru ražotāja apstiprināts pārstāvis) pārbauda svaru veiktspēju 370 dienās pēc testēšanas atbilstīgi iekšējās revīzijas procedūrām.

8.1.12.1.3.   Iestatīšana uz nulli un normalizēšana

Svaru veiktspēju pārbauda, tos iestatot uz nulli un normalizējot ar vismaz vienu kalibrēšanas svaru vienību, un, lai veiktu šo pārbaudi, visām izmantotajām svaru vienībām jāatbilst 9.5.2. punktā noteiktajām specifikācijām. Izmanto manuālu vai automatizētu procedūru:

| a) | manuālā procedūra paredz svaru izmantošanu, un šīs procedūras ietvaros tos iestata uz nulli un normalizē ar vismaz vienu kalibrēšanas svaru vienību; parasti vidējās vērtības iegūst, atkārtojot svēršanas procesu, lai uzlabotu precizitāti un PM mērījumu pareizību, un šo pašu procesu izmanto svaru veiktspējas pārbaudei; |
| --- | --- |

a)

manuālā procedūra paredz svaru izmantošanu, un šīs procedūras ietvaros tos iestata uz nulli un normalizē ar vismaz vienu kalibrēšanas svaru vienību; parasti vidējās vērtības iegūst, atkārtojot svēršanas procesu, lai uzlabotu precizitāti un PM mērījumu pareizību, un šo pašu procesu izmanto svaru veiktspējas pārbaudei;

| b) | automatizēto procedūru veic ar iekšējās kalibrēšanas svaru vienībām, kuras izmanto automātiski, lai pārbaudītu svaru veiktspēju; lai veiktu šo pārbaudi, šīm iekšējās kalibrēšanas svaru vienībām jāatbilst 9.5.2. punktā noteiktajām specifikācijām. |
| --- | --- |

b)

automatizēto procedūru veic ar iekšējās kalibrēšanas svaru vienībām, kuras izmanto automātiski, lai pārbaudītu svaru veiktspēju; lai veiktu šo pārbaudi, šīm iekšējās kalibrēšanas svaru vienībām jāatbilst 9.5.2. punktā noteiktajām specifikācijām.

8.1.12.1.4.   Standartparaugu svēršana

Visus masas nolasījumus svēršanas sesijas laikā pārbauda, nosverot PM standartparaugu ņemšanas līdzekli (piem., filtrus) pirms un pēc svēršanas sesijas. Svēršanas sesija var būt tik īsa, cik vajadzīgs, bet tā nedrīkst pārsniegt 80 stundas, un tajā var būt iekļauti gan pirmstesta, gan pēctesta masas nolasījumi. Secīgu katra PM standartparaugu ņemšanas līdzekļa masas noteikšanu rezultātā iegūtā vērtība ir vienāda un ietilpst ± 10 μg vai ± 10 % robežās no kopējās paredzamās PM masas, izvēlas lielāko vērtību. Ja secīgie PM paraugu filtru svēršanas pasākumi neatbilst šim kritērijam, visus atsevišķos testu filtru masas nolasījumus, ko veic starplaikos starp secīgajām standartfiltra masas noteikšanām, uzskata par spēkā neesošiem. Šos filtrus var atkārtoti nosvērt citā svēršanas sesijā. Ja pēctesta filtru uzskata par spēkā neesošu, testa intervāls ir anulēts. Šo pārbaudi veic, kā aprakstīts turpmāk.

| a) | Vismaz divus neizmantota PM paraugu ņemšanas līdzekļa paraugus uzglabā PM stabilizēšanas vidē. Tos izmanto kā standartus. Atlasa identiska materiāla un izmēra neizmantotus filtrus, lai tos izmantotu kā standartus. |
| --- | --- |

a)

Vismaz divus neizmantota PM paraugu ņemšanas līdzekļa paraugus uzglabā PM stabilizēšanas vidē. Tos izmanto kā standartus. Atlasa identiska materiāla un izmēra neizmantotus filtrus, lai tos izmantotu kā standartus.

| b) | Standartus stabilizē PM stabilizēšanas vidē. Uzskata, ka standarti ir stabilizēti, ja tie PM stabilizēšanas vidē ir atradušies vismaz 30 minūtes un PM stabilizēšanas vide vismaz iepriekšējās 60 minūtes ir atbildusi 9.3.4.4. punktā noteiktajām specifikācijām. |
| --- | --- |

b)

Standartus stabilizē PM stabilizēšanas vidē. Uzskata, ka standarti ir stabilizēti, ja tie PM stabilizēšanas vidē ir atradušies vismaz 30 minūtes un PM stabilizēšanas vide vismaz iepriekšējās 60 minūtes ir atbildusi 9.3.4.4. punktā noteiktajām specifikācijām.

| c) | Svarus izmēģina vairākas reizes, izmantojot standartparaugu un nereģistrējot vērtības. |
| --- | --- |

c)

Svarus izmēģina vairākas reizes, izmantojot standartparaugu un nereģistrējot vērtības.

| d) | Svarus iestata uz nulli un normalizē. Testa masu novieto uz svariem (piem., kalibrēšanas svaru vienību) un pēc tam noņem, pārliecinoties, ka svari normālajā stabilizācijai nepieciešamajā laikā atgriežas pieņemamajā nulles nolasījumā. |
| --- | --- |

d)

Svarus iestata uz nulli un normalizē. Testa masu novieto uz svariem (piem., kalibrēšanas svaru vienību) un pēc tam noņem, pārliecinoties, ka svari normālajā stabilizācijai nepieciešamajā laikā atgriežas pieņemamajā nulles nolasījumā.

| e) | Katru standartlīdzekli (piem., filtrus) nosver un reģistrē tā masu. Parasti vidējās vērtības iegūst, atkārtojot svēršanas procesu, lai uzlabotu standartlīdzekļa (piem., filtru) masu precizitāti un pareizību, un šo pašu procesu izmanto, lai izmērītu paraugu ņemšanas līdzekļu (piem., filtru) masu vidējās vērtības. |
| --- | --- |

e)

Katru standartlīdzekli (piem., filtrus) nosver un reģistrē tā masu. Parasti vidējās vērtības iegūst, atkārtojot svēršanas procesu, lai uzlabotu standartlīdzekļa (piem., filtru) masu precizitāti un pareizību, un šo pašu procesu izmanto, lai izmērītu paraugu ņemšanas līdzekļu (piem., filtru) masu vidējās vērtības.

| f) | Reģistrē svaru vides rasas punktu, apkārtējās vides temperatūru un atmosfēras spiedienu. |
| --- | --- |

f)

Reģistrē svaru vides rasas punktu, apkārtējās vides temperatūru un atmosfēras spiedienu.

| g) | Reģistrētos apkārtējās vides apstākļus izmanto, lai koriģētu noturīguma rezultātus, kā aprakstīts 8.1.12.2. punktā. Reģistrē katra standarta masu, kurai piemērota noturīguma korekcija. |
| --- | --- |

g)

Reģistrētos apkārtējās vides apstākļus izmanto, lai koriģētu noturīguma rezultātus, kā aprakstīts 8.1.12.2. punktā. Reģistrē katra standarta masu, kurai piemērota noturīguma korekcija.

| h) | Katra standartlīdzekļa (piem., filtra) standartmasu, kurai piemērota noturīguma korekcija, atņem no tā iepriekš izmērītās un reģistrētās masas, kurai piemērota noturīguma korekcija. |
| --- | --- |

h)

Katra standartlīdzekļa (piem., filtra) standartmasu, kurai piemērota noturīguma korekcija, atņem no tā iepriekš izmērītās un reģistrētās masas, kurai piemērota noturīguma korekcija.

| i) | Ja kādas no novērotajām standartfiltru masu izmaiņām ir lielākas, nekā atļauts šajā punktā, visas PM masas noteikšanas, kas veiktas kopš pēdējās sekmīgās standartlīdzekļa (piem., filtra) masas pārbaudes, uzskata par spēkā neesošām. PM standartfiltrus var izmest, ja tikai viena filtra masas izmaiņas pārsniedz pieļaujamo līmeni un iespējams noteikt šo filtra masas izmaiņu cēloni, kas nav ietekmējis citus ekspluatācijā esošus filtrus. Tādējādi apstiprināšanu var uzskatīt par sekmīgu. Šajā gadījumā, nosakot atbilstību šā punkta j) apakšpunktam, neiekļauj piesārņoto standartlīdzekli, bet skarto standartfiltru izmet un aizvieto ar citu. |
| --- | --- |

i)

Ja kādas no novērotajām standartfiltru masu izmaiņām ir lielākas, nekā atļauts šajā punktā, visas PM masas noteikšanas, kas veiktas kopš pēdējās sekmīgās standartlīdzekļa (piem., filtra) masas pārbaudes, uzskata par spēkā neesošām. PM standartfiltrus var izmest, ja tikai viena filtra masas izmaiņas pārsniedz pieļaujamo līmeni un iespējams noteikt šo filtra masas izmaiņu cēloni, kas nav ietekmējis citus ekspluatācijā esošus filtrus. Tādējādi apstiprināšanu var uzskatīt par sekmīgu. Šajā gadījumā, nosakot atbilstību šā punkta j) apakšpunktam, neiekļauj piesārņoto standartlīdzekli, bet skarto standartfiltru izmet un aizvieto ar citu.

| j) | Ja kāda no standartmasām mainās vairāk, nekā atļauts 8.1.12.1.4. punktā, visus PM rezultātus, kas tika noteikti starpposmā starp divām standartmasu noteikšanas reizēm, uzskata par spēkā neesošiem. Ja saskaņā ar šā punkta i) apakšpunktu PM standartparaugu ņemšanas līdzekli izmet, ir piejama vismaz viena standartmasas atšķirība, kas atbilst 8.1.12.1.4. punktā noteiktajiem kritērijiem. Pretējā gadījumā visus PM rezultātus, kas tika noteikti starpposmā starp divām standartlīdzekļu (piem., filtru) masu noteikšanas reizēm, uzskata par spēkā neesošiem. |
| --- | --- |

j)

Ja kāda no standartmasām mainās vairāk, nekā atļauts 8.1.12.1.4. punktā, visus PM rezultātus, kas tika noteikti starpposmā starp divām standartmasu noteikšanas reizēm, uzskata par spēkā neesošiem. Ja saskaņā ar šā punkta i) apakšpunktu PM standartparaugu ņemšanas līdzekli izmet, ir piejama vismaz viena standartmasas atšķirība, kas atbilst 8.1.12.1.4. punktā noteiktajiem kritērijiem. Pretējā gadījumā visus PM rezultātus, kas tika noteikti starpposmā starp divām standartlīdzekļu (piem., filtru) masu noteikšanas reizēm, uzskata par spēkā neesošiem.

8.1.12.2.   PM paraugu ņemšanas filtra noturīguma korekcija

8.1.12.2.1.   Vispārīgi nosacījumi

PM paraugu ņemšanas filtru koriģē, lai ņemtu vērā tā noturīgumu gaisā. Noturīguma korekcija ir atkarīga no paraugu līdzekļa blīvuma, gaisa blīvuma un svaru kalibrēšanā izmantotās kalibrēšanas svaru vienības blīvuma. Noturīguma korekcija nenosaka pašu PM noturību, jo PM masa parasti veido tikai 0,01 līdz 0,10 % no kopējā svara. Korekcija šajā nelielajā masas daļā nebūtu lielāka par 0,010 %. Vērtības, kurām ir piemērota noturīguma korekcija, ir PM paraugu taras masas. Šīs pirmstesta filtra svēršanas vērtības, kurām piemērota noturības korekcija, vēlāk atņem no attiecīgā filtra pēctesta svēršanas vērtībām, kurām piemērota noturības korekcija, lai noteiktu testa laikā emitēto PM masu.

8.1.12.2.2.   PM paraugu ņemšanas filtra blīvums

Dažādiem PM paraugu ņemšanas filtriem ir atšķirīgi blīvumi. Izmanto zināmo paraugu ņemšanas līdzekļa blīvumu vai vienu no vairāku kopīgu paraugu ņemšanas līdzekļu blīvumiem, kā norādīts turpmāk:

| a) | attiecībā uz borsilikāta stiklu, kas pārklāts ar PTFE, izmanto paraugu ņemšanas līdzekļa blīvumu 2 300 kg/m3 apmērā; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz borsilikāta stiklu, kas pārklāts ar PTFE, izmanto paraugu ņemšanas līdzekļa blīvumu 2 300 kg/m3 apmērā;

| b) | attiecībā uz PTFE membrānas (filmas) līdzekli ar struktūrā iebūvētu polimetilpentāna balsta gredzenu, kas veido 95 % no līdzekļa masas, izmanto paraugu ņemšanas līdzekļa blīvumu 920 kg/m3 apmērā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz PTFE membrānas (filmas) līdzekli ar struktūrā iebūvētu polimetilpentāna balsta gredzenu, kas veido 95 % no līdzekļa masas, izmanto paraugu ņemšanas līdzekļa blīvumu 920 kg/m3 apmērā;

| c) | attiecībā uz PTFE membrānas (filmas) līdzekli ar struktūrā iebūvētu PTFE balsta gredzenu, izmanto paraugu ņemšanas līdzekļa blīvumu 2 144 kg/m3 apmērā. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz PTFE membrānas (filmas) līdzekli ar struktūrā iebūvētu PTFE balsta gredzenu, izmanto paraugu ņemšanas līdzekļa blīvumu 2 144 kg/m3 apmērā.

8.1.12.2.3.   Gaisa blīvums

Tā kā PM svaru vide ir cieši saistīta ar apkārtējo temperatūru 22°C ± 1°C un rasas punktu 9,5°C ± 1°C, gaisa blīvums ir galvenokārt atmosfēras spiediena funkcija. Tāpēc ir norādīta tāda noturīguma korekcija, kas ir tikai atmosfēras spiediena funkcija.

8.1.12.2.4.   Kalibrēšanas svaru vienības blīvums

Izmanto norādīto metāla kalibrēšanas svaru vienības blīvumu.

8.1.12.2.5.   Korekcijas aprēķins

PM paraugu ņemšanas filtru koriģē attiecībā uz noturību, izmantojot turpmāk norādītos vienādojumus:

| | (8-8) |
| --- | --- |

Formula

(8-8)

kur:

| m
  cor | = | PM paraugu ņemšanas filtra masa, kas ir koriģēta attiecībā uz noturību; |
| --- | --- | --- |
| m
  uncor | = | PM paraugu ņemšanas filtra masa, kas nav koriģēta attiecībā uz noturību; |
| ρ
  air | = | gaisa blīvums svaru vidē; |
| ρ
  weight | = | svaru normalizēšanai izmantotās kalibrēšanas svaru vienības blīvums; |
| ρ
  media | = | PM paraugu ņemšanas filtra blīvums; |

m
  cor

=

PM paraugu ņemšanas filtra masa, kas ir koriģēta attiecībā uz noturību;

m
  uncor

=

PM paraugu ņemšanas filtra masa, kas nav koriģēta attiecībā uz noturību;

ρ
  air

=

gaisa blīvums svaru vidē;

ρ
  weight

=

svaru normalizēšanai izmantotās kalibrēšanas svaru vienības blīvums;

ρ
  media

=

PM paraugu ņemšanas filtra blīvums;

| | (8-9) |
| --- | --- |

Formula

(8-9)

kur:

| p
  abs | = | absolūtais spiediens svaru vidē; |
| --- | --- | --- |
| M
  mix | = | gaisa molārmasa svaru vidē; |
| R | = | molārā gāzes konstante; |
| T
  amb | = | svaru vides absolūtā apkārtējā temperatūra. |

p
  abs

=

absolūtais spiediens svaru vidē;

M
  mix

=

gaisa molārmasa svaru vidē;

R

=

molārā gāzes konstante;

T
  amb

=

svaru vides absolūtā apkārtējā temperatūra.

8.2.   Instrumenta apstiprināšana testa veikšanai

8.2.1.   Proporcionālās plūsmas kontroles apstiprināšana paraugu partijas ņemšanai un minimālā atšķaidījuma pakāpe PM paraugu partijas ņemšanai

8.2.1.1.   Proporcionalitātes kritēriji attiecībā uz CVS

8.2.1.1.1.   Proporcionālās plūsmas

Attiecībā uz jebkuru plūsmas mērītāju pāri izmanto reģistrētos paraugu un kopējās plūsmas ātrumus vai to 1 Hz vidējās vērtības, piemērojot 4.B plielikuma A.2. papildinājuma A.2.9. punktā minētos statistiskos aprēķinus. Nosaka paraugu plūsmas ātruma novērtēšanas standartkļūdu (SEE) attiecībā pret kopējo plūsmas ātrumu. Atttiecībā uz katru testa intervālu uzskatāmi parāda, ka SEE bija mazāka par vai vienāda ar 3,5 % no vidējā paraugu plūsmas ātruma.

8.2.1.1.2.   Pastāvīgās plūsmas

Attiecībā uz katru plūsmas mērītāju pāri izmanto reģistrētos paraugu un kopējās plūsmas ātrumus vai to 1 Hz vidējās vērtības, lai uzskatāmi parādītu, ka katrs plūsmas ātrums bija nemainīgs ± 2,5 % robežās no tā attiecīgā vidējā vai mērķa plūsmas ātruma. Tā vietā, lai reģistrētu katra mērītāja tipa attiecīgo plūsmas ātrumu, var izmantot turpmāk aprakstītās iespējas.

| a) | Kritiskās plūsmas Venturi caurules iespēja. Attiecībā uz kritiskās plūsmas Venturi caurulēm izmanto reģistrētos Venturi caurules ieejas nosacījumus vai to 1 Hz vidējās vērtības. Skaidri parāda, ka plūsmas blīvums pie Venturi caurules ieejas katrā testa intervālā nemainījās vairāk kā par ± 2,5 % no vidējā vai mērķa blīvuma. Attiecībā uz CVS kritiskās plūsmas Venturi cauruli to var skaidri parādīt, apliecinot, ka katrā testa intervālā absolūtā temperatūra pie Venturi caurules nemainījās vairāk kā par ± 4 % no vidējās vai mērķa absolūtās temperatūras. |
| --- | --- |

a)

Kritiskās plūsmas Venturi caurules iespēja. Attiecībā uz kritiskās plūsmas Venturi caurulēm izmanto reģistrētos Venturi caurules ieejas nosacījumus vai to 1 Hz vidējās vērtības. Skaidri parāda, ka plūsmas blīvums pie Venturi caurules ieejas katrā testa intervālā nemainījās vairāk kā par ± 2,5 % no vidējā vai mērķa blīvuma. Attiecībā uz CVS kritiskās plūsmas Venturi cauruli to var skaidri parādīt, apliecinot, ka katrā testa intervālā absolūtā temperatūra pie Venturi caurules nemainījās vairāk kā par ± 4 % no vidējās vai mērķa absolūtās temperatūras.

| b) | Pozitīva darba tilpuma sūkņa iespēja. Izmanto reģistrētos sūkņa atveres nosacījumus vai to 1 Hz vidējās vērtības. Skaidri parāda, ka plūsmas blīvums pie sūkņa atveres katrā testa intervālā nemainījās vairāk kā par ± 2,5 % no vidējā vai mērķa blīvuma. Attiecībā uz CVS sūkni to var skaidri parādīt, apliecinot, ka katrā testa intervālā absolūtā temperatūra pie sūkņa atveres nemainījās vairāk kā par ± 2 % no vidējās vai mērķa absolūtās temperatūras. |
| --- | --- |

b)

Pozitīva darba tilpuma sūkņa iespēja. Izmanto reģistrētos sūkņa atveres nosacījumus vai to 1 Hz vidējās vērtības. Skaidri parāda, ka plūsmas blīvums pie sūkņa atveres katrā testa intervālā nemainījās vairāk kā par ± 2,5 % no vidējā vai mērķa blīvuma. Attiecībā uz CVS sūkni to var skaidri parādīt, apliecinot, ka katrā testa intervālā absolūtā temperatūra pie sūkņa atveres nemainījās vairāk kā par ± 2 % no vidējās vai mērķa absolūtās temperatūras.

8.2.1.1.3.   Proporcionālās paraugu ņemšanas apliecināšana

Attiecībā uz jebkuru proporcionālu partijas paraugu, piemēram, maisā vai PM filtrā savāktu paraugu, apliecina, ka proporcionālā paraugu ņemšana tika nodrošināta, izmantojot vienu no turpmāk norādītajām pieejām, kā arī ņemot vērā, ka līdz 5 % no kopējā datu punktu skaita var izlaist kā netipiskas datu kopas.

Izmantojot pamatotu inženiertehnisko atzinumu, ar tehniskās analīzes palīdzību apliecina, ka proporcionālas plūsmas kontroles sistēma nodrošina proporcionālu paraugu ņemšanu visos testēšanas laikā sagaidāmajos apstākļos. Piemēram, CFV var izmanto gan attiecībā uz paraugu plūsmu, gan kopējo plūsmu, ja ir apliecināts, ka šīm abām plūsmām vienmēr ir nemainīgi ieplūdes spiedieni un temperatūras un ka tās vienmēr darbojas kritiskās plūsmas apstākļos.

Lai noteiktu minimālo atšķaidījuma pakāpi PM paraugu partijas ņemšanai testa intervāla laikā, izmanto izmērītās vai aprēķinātās plūsmas un/vai marķiergāzes koncentrācijas (piem., CO2).

8.2.1.2.   Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas apstiprināšana

Lai kontrolētu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu nolūkā ekstrahēt proporcionālu neapstrādātu izplūdes gāzu paraugu, nepieciešama ātra sistēmas reakcija. To atspoguļo daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas ātrums. Transformācijas laiku sistēmai nosaka, izmantojot 8.1.8.6. punktā aprakstīto un saistītajā 3.1. attēlā uzskatāmi parādīto procedūru. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas faktiskās kontroles pamatā ir aktuālie izmērītie nosacījumi. Ja izplūdes gāzes plūsmas mērījumu un daļējas plūsmas sistēmas kopējais transformācijas laiks ir < 0,3 s, izmanto tiešsaistes kontroli. Ja transformācijas laiks pārsniedz 0,3 s, izmanto paredzamo kontroli, kuras pamatā ir iepriekš reģistrēts tests. Šādā gadījumā kopējais pieauguma laiks ir ≤ 1 s un kopējais aiztures laiks ir ≤ 10 s. Kopējo sistēmas reakciju izstrādā tā, lai nodrošinātu daļiņu reprezentatīvu paraugu, q
  mp,i
  (izplūdes gāzu parauga plūsmas ieplūde daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā), proporcionāli izplūdes gāzu masas plūsmai. Lai noteiktu proporcionalitāti, veic regresijas analīzi par q
  mp,i
  pret q
  mew,i
  (izplūdes gāzu masas plūsma uz mitra pamata) ar vismaz 5 Hz datu iegūšanas ātrumu, izpildot šādu kritērijus:

| a) | lineārās regresijas korelācijas koeficients r
  2 starp q
  mp,i un q
  mew,i
  ir vismaz 0,95; |
| --- | --- |

a)

lineārās regresijas korelācijas koeficients r
  2 starp q
  mp,i un q
  mew,i
  ir vismaz 0,95;

| b) | q

  mp,i pret q

  mew,i
  aplēses standartkļūda nepārsniedz 5 % no q

  mp maksimālās vērtības; |
| --- | --- |

b)

q

  mp,i pret q

  mew,i
  aplēses standartkļūda nepārsniedz 5 % no q

  mp maksimālās vērtības;

| c) | q

  mp krustošanās ar regresijas taisni nepārsniedz ± 2 % no q

  mp maksimālās vērtības. |
| --- | --- |

c)

q

  mp krustošanās ar regresijas taisni nepārsniedz ± 2 % no q

  mp maksimālās vērtības.

Paredzamā kontrole ir nepieciešama, ja daļiņu sistēmas, t
  50,P, un izplūdes gāzes masas plūsmas signāla, t
  50,F, kopējais transformācijas laiks ir > 0,3 s. Šādā gadījumā veic pirmstestu un izmanto pirmstesta izplūdes gāzu masas plūsmas signālu, lai kontrolētu parauga plūsmu daļiņu sistēmā. Daļiņu atšķaidīšanas sistēmas pareizu regulējumu iegūst, ja pirmstesta laika marķieri q
  mew,pre, kurš regulē q
  mp, nobīda par “paredzamu” laiku, kas ir t
  50,P + t
  50,F.

Lai noteiktu korelāciju starp q
  mp,i
  un qmew,i
  , izmanto faktiskā testa laikā iegūtos datus, q
  mew,i laiku regulējot ar t
  50,F attiecībā pret q
  mp,i
  (t
  50,P nekādi neiespaido laika korekciju). Laika nobīde starp q
  mew un q
  mp ir starpība starp to 8.1.8.6.3.2. punktā noteiktajiem transformācijas laikiem.

8.2.2.   Gāzes analizatora diapazona apstiprināšana, svārstību apstiprināšana un svārstību korekcija

8.2.2.1.   Diapazona apstiprināšana

Ja testa laikā, darbinot analizatoru, kādā brīdī tiek pārsniegti 100 % no tā diapazona, veic turpmāk norādītos pasākums.

8.2.2.1.1.   Paraugu ņemšana pa partijām

Attiecībā uz paraugu ņemšanu pa partijām paraugu analizē atkārtoti, izmantojot zemāko analizatora diapazonu, kas nodrošina maksimālo instrumenta reakciju, kura nesasniedz 100 %. Rezultātus ziņo no mazākā diapazona, no kura analizators darbojas, nesasniedzot 100 % no tā diapazona attiecībā uz visu testu.

8.2.2.1.2.   Nepārtraukta paraugu ņemšana

Attiecībā uz nepārtrauktu paraugu ņemšanu atkārto visu testu, izmantojot nākamo augstāko analizatora diapazonu. Ja analizators atkal darbojas, pārsniedzot 100 % no tā diapazona, testu atkārto, izmantojot nākamo augstāko diapazonu. Testu turpina, to atkārtojot līdz brīdim, kad analizators pastāvīgi darbojas, nepārsniedzot 100 % no tā diapazona attiecībā uz visu testu.

8.2.2.2.   Svārstību apstiprināšana un svārstību korekcija

Ja svārstības ietilpst ± 1 % robežās, datus var pieņemt bez korekciju piemērošanas vai pieņemt pēc korekciju veikšanas. Ja svārstības pārsniedz ± 1 %, attiecībā uz katru piesārņotāju aprēķina divas īpatnējo emisiju kopas vai testu anulē. Vienu kopu aprēķina, izmantojot datus pirms svārstību korekcijas, bet otru datu kopu aprēķina pēc visu datu korekcijas attiecībā uz svārstībām saskaņā ar 4.B pielikuma A.7.2. un A.8.2. papildinājumu. Salīdzinājumu izsaka procentos no nekoriģētajiem rezultātiem. Nekoriģēto un koriģēto īpatnējo emisiju vērtību starpībai jābūt ± 4 % robežās no nekoriģētajām īpatnējo emisiju vērtībām. Pretējā gadījumā visu testu anulē.

8.2.3.   PM paraugu ņemšanas līdzekļu (piem., filtru) iepriekšēja sagatavošana un taras svēršana

Lai sagatavotu PM paraugu ņemšanas filtra līdzekļus un aprīkojumu PM mērījumiem, pirms emisiju testa veic turpmāk aprakstītos pasākumus.

8.2.3.1.   Periodiskas pārbaudes

Nodrošina, lai svaru un PM stabilizēšanas vides atbilstu 8.1.12. punktā noteiktajām periodisko pārbaužu prasībām. Standartfiltru nosver īsi pirms testa filtru svēršanas, lai noteiktu pienācīgu atskaites punktu (sīkāku informāciju par procedūru skatīt 8.1.12.1. punktā). Standartfiltru stabilitātes pārbaude notiek pēc pēctesta stabilizēšanas perioda, tieši pirms pēctesta svēršanas.

8.2.3.2.   Vizuāla pārbaude

Neizmantotus paraugu ņemšanas filtru līdzekļus vizuāli pārbauda, lai noteiktu bojājumus. Bojātos filtrus izmet.

8.2.3.3.   Zemēšana

Lai PM filtrus apstrādātu, kā aprakstīts 9.3.4. punktā, izmanto elektriski iezemētas pincetes vai zemēšanas siksnu.

8.2.3.4.   Neizmantoti paraugu ņemšanas līdzekļi

Neizmantotus paraugu ņemšanas līdzekļus ievieto vienā vai vairākās tvertnēs, kas ir atvērtas PM stabilizācijas videi. Ja filtri ir izmantoti, tos var novietot filtra kasetes apakšā.

8.2.3.5.   Stabilizēšana

Paraugu ņemšanas līdzekļus stabilizē PM stabilizēšanas vidē. Neizmantotu paraugu ņemšanas līdzekli var uzskatīt par stabilizētu, ja tas ir atradies PM stabilizēšanas vidē vismaz 30 minūtes, kuru laikā PM stabilizēšanas vide ir atbildusi 9.3.4. punktā noteiktajām specifikācijām.

8.2.3.6.   Svēršana

Paraugu ņemšanas līdzekļus sver automātiski vai manuāli, kā izklāstīts turpmāk:

| a) | attiecībā uz automātisko svēršanu ievēro automatizācijas sistēmas ražotāja instrukcijas, lai sagatavotu paraugus svēršanai; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz automātisko svēršanu ievēro automatizācijas sistēmas ražotāja instrukcijas, lai sagatavotu paraugus svēršanai;

| b) | attiecībā uz manuālu svēršanu izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz manuālu svēršanu izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu;

| c) | pēc izvēles ir atļauta aizstāšanas svēršana (sk. 8.2.3.10. punktu); |
| --- | --- |

c)

pēc izvēles ir atļauta aizstāšanas svēršana (sk. 8.2.3.10. punktu);

| d) | pēc filtra nosvēršanas to atliek atpakaļ Petri traukā un nosedz. |
| --- | --- |

d)

pēc filtra nosvēršanas to atliek atpakaļ Petri traukā un nosedz.

8.2.3.7.   Noturīguma korekcija

Izmērītajam svaram piemēro noturības korekcijas, kā aprakstīts 8.1.12.2. punktā.

8.2.3.8.   Atkārtošana

Filtra masas mērījumus var atkārtot, lai noteiktu filtra vidējo masu, izmantojot pamatotu inženiertehnisko atzinumu, un no vidējās vērtības aprēķina izslēgtu netipiskas datu kopas.

8.2.3.9.   Taras svēršana

Neizmantotos filtrus, kuriem ir veikta taras svēršana, ievieto tīrās filtru kasetēs un šīs pilnās kasetes pirms nogādāšanas testēšanas telpā paraugu ņemšanai ievieto aizvērtā un hermētiski noslēgtā tvertnē.

8.2.3.10.   Aizstāšanas svēršana

Aizstāšanas svēršanu var veikt pēc izvēles, un, ja to izmanto, tā ietver standartsvaru vienības mērījumu pirms un pēc katras PM paraugu ņemšanas līdzekļa (piem., filtra) svēršanas. Lai gan aizstāšanas svēršanas vajadzībām ir jāveic lielāks mērījumu skaits, tā koriģē svaru nulles svārstības un pamatojas uz svaru linearitāti tikai neliela diapazona ietvaros. Tas ir ļoti piemēroti, nosakot tādu kopējo PM masu apjomu, kuras ir mazākas par 0,1 % no paraugu ņemšanas līdzekļa masas. Tomēr tas var būt nepiemēroti, ja kopējās PM masas pārsniedz 1 % no paraugu ņemšanas līdzekļa masas. Ja izmanto aizstāšanas svēršanu, to izmanto attiecībā uz pirmstesta un pēctesta svēršanu. Gan pirmstesta, gan pēctesta svēršanai izmanto to pašu aizstāšanas svaru vienību. Ja aizstāšanas svaru vienības blīvums ir mazāks nekā 2,0 g/cm3, aizstāšanas svaru vienības masu koriģē attiecībā uz noturību. Turpmāk aprakstītie pasākumi ir aizstāšanas svēršanas piemērs:

| a) | izmanto elektriski iezemētas pincetes vai zemēšanas siksnu, kā aprakstīts 9.3.4.6. punktā; |
| --- | --- |

a)

izmanto elektriski iezemētas pincetes vai zemēšanas siksnu, kā aprakstīts 9.3.4.6. punktā;

| b) | lai mazinātu statiskās elektrības lādiņu attiecībā uz jebkuru objektu pirms tā ievietošanas svaru kausā, izmanto statiskās elektrības neitralizētāju, kā aprakstīts 9.3.4.6. punktā; |
| --- | --- |

b)

lai mazinātu statiskās elektrības lādiņu attiecībā uz jebkuru objektu pirms tā ievietošanas svaru kausā, izmanto statiskās elektrības neitralizētāju, kā aprakstīts 9.3.4.6. punktā;

| c) | izvēlas tādu aizstāšanas svaru vienību, kas atbilst 9.5.2. punktā noteiktajām kalibrēšanas svaru vienības specifikācijām; aizstāšanas svaru vienības blīvums ir tāds pats kā mikrosvaru normalizēšanai izmantotās svaru vienības blīvums un ir līdzīgs neizmantotā paraugu ņemšanas līdzekļa (piem., filtra) masai. Ja izmanto filtrus, svaru vienības masai attiecībā uz tipiskiem 47 mm diametra filtriem ir jābūt aptuveni 80 līdz 100 mg; |
| --- | --- |

c)

izvēlas tādu aizstāšanas svaru vienību, kas atbilst 9.5.2. punktā noteiktajām kalibrēšanas svaru vienības specifikācijām; aizstāšanas svaru vienības blīvums ir tāds pats kā mikrosvaru normalizēšanai izmantotās svaru vienības blīvums un ir līdzīgs neizmantotā paraugu ņemšanas līdzekļa (piem., filtra) masai. Ja izmanto filtrus, svaru vienības masai attiecībā uz tipiskiem 47 mm diametra filtriem ir jābūt aptuveni 80 līdz 100 mg;

| d) | reģistrē stabilu svaru nolasījumu un tad noņem kalibrēšanas svaru vienību; |
| --- | --- |

d)

reģistrē stabilu svaru nolasījumu un tad noņem kalibrēšanas svaru vienību;

| e) | nosver neizmantotu paraugu ņemšanas līdzekli (piem., jaunu filtru), reģistrē stabilu svaru nolasījumu un svaru vides rasas punktu, apkārtējo temperatūru un atmosfēras spiedienu; |
| --- | --- |

e)

nosver neizmantotu paraugu ņemšanas līdzekli (piem., jaunu filtru), reģistrē stabilu svaru nolasījumu un svaru vides rasas punktu, apkārtējo temperatūru un atmosfēras spiedienu;

| f) | kalibrēšanas svaru vienību nosver atkārtoti un reģistrē stabilu svaru nolasījumu; |
| --- | --- |

f)

kalibrēšanas svaru vienību nosver atkārtoti un reģistrē stabilu svaru nolasījumu;

| g) | aprēķina tieši pirms un pēc neizmantotā parauga svēršanas divu reģistrēto kalibrēšanas svaru vienību nolasījumu vidējo aritmētisko. Vidējo vērtību atņem no neizmantotā parauga nolasījuma un tad pieskaita kalibrēšanas svaru vienības faktisko masu, kā norādīts kalibrēšanas svaru vienības sertifikātā; reģistrē šo rezultātu; tas ir neizmantotā parauga taras svars, kam nav piemērota noturības korekcija; |
| --- | --- |

g)

aprēķina tieši pirms un pēc neizmantotā parauga svēršanas divu reģistrēto kalibrēšanas svaru vienību nolasījumu vidējo aritmētisko. Vidējo vērtību atņem no neizmantotā parauga nolasījuma un tad pieskaita kalibrēšanas svaru vienības faktisko masu, kā norādīts kalibrēšanas svaru vienības sertifikātā; reģistrē šo rezultātu; tas ir neizmantotā parauga taras svars, kam nav piemērota noturības korekcija;

| h) | šos aizstāšanas svēršanas pasākumus atkārto attiecībā uz pārējiem neizmantotajiem paraugu ņemšanas līdzekļiem; |
| --- | --- |

h)

šos aizstāšanas svēršanas pasākumus atkārto attiecībā uz pārējiem neizmantotajiem paraugu ņemšanas līdzekļiem;

| i) | pēc svēršanas pabeigšanas seko instrukcijām, kas izklāstītas šīs iedaļas 8.2.3.7. līdz 8.2.3.9. punktā. |
| --- | --- |

i)

pēc svēršanas pabeigšanas seko instrukcijām, kas izklāstītas šīs iedaļas 8.2.3.7. līdz 8.2.3.9. punktā.

8.2.4.   PM parauga pēcapstrāde un kopējā svēršana

8.2.4.1.   Periodiskas pārbaude

Nodrošina, ka svēršanas un PM stabilizēšanas vides atbilst 8.1.12.1. punktā izklāstītajām periodisko novērtēšanu prasībām. Pēc testēšanas beigām filtrus atliek atpakaļ svēršanas un PM stabilizēšanas vidē. Svēršanas un PM stabilizēšanas vide atbilst 9.3.4.4. punktā paredzētajām prasībām attiecībā uz apkārtējās vides apstākļiem, pretējā gadījumā testa filtrus neatsedz līdz attiecīgo nosacījumu izpildei.

8.2.4.2.   Izņemšana no hermētiski noslēgtām tvertnēm

PM stabilizēšanas vidē PM paraugus izņem no hermētiski noslēgtajām tvertnēm. Pirms vai pēc stabilizēšanas filtrus var izņemt no to kasetēm. Kad filtrs ir izņemts no kasetes, tās augšējo daļu atdala no apakšas, izmantojot šim nolūkam izgatavotu kasetes dalītāju.

8.2.4.3.   Elektriskā zemēšana

Lai apstrādātu PM paraugus, izmanto elektriski iezemētas pincetes vai zemēšanas siksnu, kā aprakstīts 9.3.4.5. punktā.

8.2.4.4.   Vizuāla pārbaude

Veic savākto PM paraugu un ar tiem saistīto filtru līdzekļu vizuālu pārbaudi. Ja ar filtru vai savākto PM paraugu saistītie nosacījumi šķiet pārkāpti vai ja cietās daļiņas saskaras ar kādu citu virsmu, kas nav filtra virsma, paraugu nedrīkst izmantot cieto daļiņu emisijas noteikšanai. Ja ir notikusi saskaršanās ar citu virsmu, pirms procedūras turpināšanas skarto virsmu notīra.

8.2.4.5.   PM paraugu stabilizēšana

Lai stabilizētu PM paraugus, tos ievieto vienā vai vairākās tvertnēs, kas ir atvērtas PM stabilizēšanas videi, kura ir aprakstīta 9.3.4.3. punktā. PM paraugu uzskata par stabilizētu, ja tā atrašanās stabilizēšanas vidē atbilst vienam no turpmāk minētajiem ilgumiem, kura laikā stabilizēšanas vide ir atbildusi 9.3.4.3. punktā izklāstītajām specifikācijām:

| a) | ja sagaidāms, ka filtra kopējā PM virspusējā koncentrācija pārsniegs 0,353 μg/mm2, pieņemot 400 μg slodzi filtra plankuma laukumā ar 38 mm diametru, filtru pirms svēršanas vismaz 60 minūtes tur stabilizēšanas vidē; |
| --- | --- |

a)

ja sagaidāms, ka filtra kopējā PM virspusējā koncentrācija pārsniegs 0,353 μg/mm2, pieņemot 400 μg slodzi filtra plankuma laukumā ar 38 mm diametru, filtru pirms svēršanas vismaz 60 minūtes tur stabilizēšanas vidē;

| b) | ja sagaidāms, ka filtra kopējā PM virspusējā koncentrācija nesasniegs 0,353 μg/mm2, filtru pirms svēršanas vismaz 30 minūtes tur stabilizēšanas vidē; |
| --- | --- |

b)

ja sagaidāms, ka filtra kopējā PM virspusējā koncentrācija nesasniegs 0,353 μg/mm2, filtru pirms svēršanas vismaz 30 minūtes tur stabilizēšanas vidē;

| c) | ja testā sagaidāmā filtra kopējā PM virspusējā koncentrācija nav zināma, filtru pirms svēršanas vismaz 60 minūtes tur stabilizēšanas vidē. |
| --- | --- |

c)

ja testā sagaidāmā filtra kopējā PM virspusējā koncentrācija nav zināma, filtru pirms svēršanas vismaz 60 minūtes tur stabilizēšanas vidē.

8.2.4.6.   Pēctesta filtra masas noteikšana

Lai noteiktu pēctesta filtra masu, atkārto 8.2.3. punktā (8.2.3.6. līdz 8.2.3.9. punkts) izklāstītās procedūras.

8.2.4.7.   Kopējā masa

Katru filtra taras masu, kurai piemērota noturības korekcija, atņem no attiecīgās pēctesta filtra masas, kurai piemērota noturības korekcija. Rezultāts ir kopējā masa, m
  total, kuru izmanto A.7. un A.8. papildinājumā minētajos emisiju aprēķinos.

9.   MĒRIERĪCES

9.1.   Motora dinamometra specifikācija

9.1.1.   Vārpstas darbs

Izmanto tādu motora dinamometru, kuram ir atbilstīgas īpašības, lai veiktu piemērojamo darba ciklu, tostarp spēja nodrošināt atbilstību attiecīgajiem cikla apstiprināšanas kritērijiem. Var izmantot šādus dinamometrus:

| a) | virpuļstrāvas vai hidraulisko bremžu dinamometrus; |
| --- | --- |

a)

virpuļstrāvas vai hidraulisko bremžu dinamometrus;

| b) | maiņstrāvas vai līdzstrāvas kustības dinamometrus; |
| --- | --- |

b)

maiņstrāvas vai līdzstrāvas kustības dinamometrus;

| c) | vienu vai vairākus dinamometrus. |
| --- | --- |

c)

vienu vai vairākus dinamometrus.

9.1.2.   Īslaicīgs cikls

Griezes momenta mērījumiem var izmantot slodzes devēju vai iekšvada griezes momenta mērītāju.

Izmantojot spēka sensoru, griezes momenta signālu pārvada uz motora asi un ņem vērā dinamometra inerci. Faktiskais motora griezes moments ir spēka sensorā nolasītais griezes moments, pieskaitot bremžu inerces momentu un reizinot ar leņķisko paātrinājumu. Kontroles sistēmai šis aprēķins ir jāveic reālajā laikā.

9.1.3.   Motora palīgdetaļas

Ņem vērā motora palīgdetaļu darbu, kas ir vajadzīgs, lai motoru apgādātu ar degvielu, eļļotu vai karsētu, novadītu uz motoru dzesēšanas šķidrumu vai darbinātu pēcapstrādes ierīces, un šīs palīgdetaļas uzstāda saskaņā ar 6.3. punktu.

9.2.   Atšķaidīšanas procedūra (vajadzības gadījumā)

9.2.1.   Ar atšķaidītāju saistītie nosacījumi un fona koncentrācijas

Gāzveida sastāvdaļas var mērīt neapstrādātā vai atšķaidītā veidā, savukārt PM mērījuma veikšanai parasti ir jāveic atšķaidīšana. Atšķaidīšanu var veikt, izmantojot pilnas plūsmas vai daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu. Ja piemēro atšķaidīšanu, izplūdes gāzi var atšķaidīt ar apkārtējo gaisu, sintētisko gaisu vai slāpekli. Attiecībā uz gāzveida emisiju mērījumu atšķaidītāja temperatūra ir vismaz 15 °C. Attiecībā uz PM paraugu ņemšanu atšķaidītāja temperatūra ir norādīta 9.2.2. punktā saistībā ar CVS un 9.2.3. punktā saistībā ar PFD, paredzot dažādas atšķaidījuma pakāpes. Atšķaidīšanas sistēmas plūsmas caurlaidība ir pietiekami liela, lai pilnīgi novērstu ūdens kondensāciju atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmās. Mitruma aizvadīšana no atšķaidīšanas gaisa pirms ieplūdes atšķaidīšanas sistēmā ir atļauta, ja atšķaidīšanas gaiss ir ļoti mitrs. Lai novērstu ūdens kondensēšanos, atšķaidīšanas tuneļa sienas, kā arī pamatplūsmas caurules lejpus tunelim var uzkarsēt vai izolēt.

Pirms atšķaidītāja sajaukšanas ar izplūdes gāzēm to var sagatavot, palielinot vai samazinot tā temperatūru vai mitrumu. No atšķaidītāja var novadīt sastāvdaļas, lai samazinātu to fona koncentrāciju. Turpmāk izklāstītie noteikumi attiecas uz sastāvdaļu novadīšanu vai fona koncentrāciju ņemšanu vērā:

| a) | var izmērīt sastāvdaļu koncentrācijas atšķaidītājā un tās kompensēt attiecībā uz fona ietekmi uz testa rezultātiem; aprēķinus, kas kompensē fona koncentrācijas, skatīt A.7. un A.8. papildinājumā; |
| --- | --- |

a)

var izmērīt sastāvdaļu koncentrācijas atšķaidītājā un tās kompensēt attiecībā uz fona ietekmi uz testa rezultātiem; aprēķinus, kas kompensē fona koncentrācijas, skatīt A.7. un A.8. papildinājumā;

| b) | lai ņemtu vērā fona PM, ir pieejamas šādas iespējas:






  i) | lai novadītu fona PM, atšķaidītāju filtrē, izmantojot augstas efektivitātes cieto daļiņu gaisa (HEPA) filtrus, kuru sākotnējā minimālā savākšanas efektivitātes specifikācija ir 99,97 % (informāciju par procedūrām saistībā ar HEPA filtrēšanas efektivitātēm sk. 3.1. punktā); |
| --- | --- | --- |

b)

lai ņemtu vērā fona PM, ir pieejamas šādas iespējas:

i)

lai novadītu fona PM, atšķaidītāju filtrē, izmantojot augstas efektivitātes cieto daļiņu gaisa (HEPA) filtrus, kuru sākotnējā minimālā savākšanas efektivitātes specifikācija ir 99,97 % (informāciju par procedūrām saistībā ar HEPA filtrēšanas efektivitātēm sk. 3.1. punktā);

| ii) | lai koriģētu fona PM, neveicot HEPA filtrēšanu, fona PM nedrīkst veidot vairāk kā 50 % no paraugu filtrā savākto neto PM apjoma; |
| --- | --- |

ii)

lai koriģētu fona PM, neveicot HEPA filtrēšanu, fona PM nedrīkst veidot vairāk kā 50 % no paraugu filtrā savākto neto PM apjoma;

| iii) | PM fona koriģēšana, izmantojot HEPA filtrēšanu, ir atļauta, neparedzot nekādus ierobežojumus. |
| --- | --- |

iii)

PM fona koriģēšana, izmantojot HEPA filtrēšanu, ir atļauta, neparedzot nekādus ierobežojumus.

9.2.2.   Pilnas plūsmas sistēma

Pilnas plūsmas atšķaidīšana; pastāvīgā tilpuma parauga ņemšana (CVS). Neapstrādātu izplūdes gāzu pilnu plūsmu atšķaida atšķaidīšanas tunelī. Nemainīgu plūsmu var uzturēt, nodrošinot, ka temperatūra un spiediens pie plūsmas mērītāja nepārsniedz ierobežojumus. Attiecībā uz plūsmu, kas nav pastāvīga, plūsmu mēra tiešā veidā, lai nodrošinātu proporcionālu paraugu ņemšanu. Sistēmu izveido turpmāk aprakstītajā veidā (sk. 9.1. attēlu).

| a) | Izmanto tuneli, kura iekšējās virsmas ir izgatavotas no nerūsējošā tērauda. Viss atšķaidīšanas tunelis ir elektriski iezemēts. |
| --- | --- |

a)

Izmanto tuneli, kura iekšējās virsmas ir izgatavotas no nerūsējošā tērauda. Viss atšķaidīšanas tunelis ir elektriski iezemēts.

| b) | Izplūdes sistēmas pretspiedienu nedrīkst mākslīgi pazemināt ar atšķaidīšanas gaisa ieplūdes sistēmu. Nodrošina, ka statiskais spiediens vietā, kurā neapstrādātas izplūdes gāzes ievada tunelī, nepārsniedz ± 1,2 kPa no atmosfēras spiediena. |
| --- | --- |

b)

Izplūdes sistēmas pretspiedienu nedrīkst mākslīgi pazemināt ar atšķaidīšanas gaisa ieplūdes sistēmu. Nodrošina, ka statiskais spiediens vietā, kurā neapstrādātas izplūdes gāzes ievada tunelī, nepārsniedz ± 1,2 kPa no atmosfēras spiediena.

| c) | Lai atbalstītu sajaukšanu, tunelī ievada neapstrādātas izplūdes gāzes, novirzot tās lejup pa tuneļa centra līniju. Atšķaidīšanas gaisa daļu var ievadīt radiāli no tuneļa iekšējās virsmas, lai mazinātu izplūdes gāzu mijiedarbību ar tuneļa sienām. |
| --- | --- |

c)

Lai atbalstītu sajaukšanu, tunelī ievada neapstrādātas izplūdes gāzes, novirzot tās lejup pa tuneļa centra līniju. Atšķaidīšanas gaisa daļu var ievadīt radiāli no tuneļa iekšējās virsmas, lai mazinātu izplūdes gāzu mijiedarbību ar tuneļa sienām.

| d) | Atšķaidītājs. Attiecībā uz PM paraugu ņemšanu atšķaidītāju (apkārtējā gaisa, sintētiskā gaisa vai slāpekļa, kā minēts 9.2.1. punktā) temperatūra atšķaidīšanas tuneļa ieejas tuvumā ir no 293 K līdz 325 K (20 °C–52 °C). |
| --- | --- |

d)

Atšķaidītājs. Attiecībā uz PM paraugu ņemšanu atšķaidītāju (apkārtējā gaisa, sintētiskā gaisa vai slāpekļa, kā minēts 9.2.1. punktā) temperatūra atšķaidīšanas tuneļa ieejas tuvumā ir no 293 K līdz 325 K (20 °C–52 °C).

| e) | Reinoldsa skaitlis, Re, attiecībā uz atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu ir vismaz 4 000, un Re pamatā ir atšķaidīšanas tuneļa iekšējais diametrs. Re ir definēts A.7. un A.8. papildinājumā. Veic pareizas sajaukšanas apstiprināšanu, novietojot paraugu ņemšanas zondi šķērsām pār tuneļa diametru vertikāli un horizontāli. Ja analizatora reakcija liecina par novirzi, kas pārsniedz ± 2 % no vidējās izmērītās koncentrācijas, CVS darbina pie lielāka plūsmas ātruma vai sajaukšanas uzlabošanai uzstāda sajaukšanas plāksni vai sprauslu. |
| --- | --- |

e)

Reinoldsa skaitlis, Re, attiecībā uz atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu ir vismaz 4 000, un Re pamatā ir atšķaidīšanas tuneļa iekšējais diametrs. Re ir definēts A.7. un A.8. papildinājumā. Veic pareizas sajaukšanas apstiprināšanu, novietojot paraugu ņemšanas zondi šķērsām pār tuneļa diametru vertikāli un horizontāli. Ja analizatora reakcija liecina par novirzi, kas pārsniedz ± 2 % no vidējās izmērītās koncentrācijas, CVS darbina pie lielāka plūsmas ātruma vai sajaukšanas uzlabošanai uzstāda sajaukšanas plāksni vai sprauslu.

| f) | Plūsmas mērīšanas sagatavošana. Pirms atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātruma mērīšanas šīs izplūdes gāzes var sagatavot turpmāk aprakstītajā veidā, ja vien sagatavošana notiek lejup uzkarsētām HC vai PM paraugu ņemšanas zondēm:






  i) | var izmantot plūsmas taisnotājus, pulsācijas slāpētājus vai abus šos instrumentus; |
| --- | --- | --- |

f)

Plūsmas mērīšanas sagatavošana. Pirms atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātruma mērīšanas šīs izplūdes gāzes var sagatavot turpmāk aprakstītajā veidā, ja vien sagatavošana notiek lejup uzkarsētām HC vai PM paraugu ņemšanas zondēm:

i)

var izmantot plūsmas taisnotājus, pulsācijas slāpētājus vai abus šos instrumentus;

| ii) | var izmantot filtru; |
| --- | --- |

ii)

var izmantot filtru;

| iii) | lai regulētu temperatūru augšpus jebkuram plūsmas mērītājam, var izmantot siltummaini, bet veic pasākumus, lai novērstu ūdens kondensēšanos. |
| --- | --- |

iii)

lai regulētu temperatūru augšpus jebkuram plūsmas mērītājam, var izmantot siltummaini, bet veic pasākumus, lai novērstu ūdens kondensēšanos.

| g) | Ūdens kondensēšanās. Lai nodrošinātu tādas plūsmas mērījumus, kas atbilst izmērītajai koncentrācijai, novērš ūdens kondensēšanos posmā starp paraugu ņemšanas zondes atrašanās vietu un plūsmas mērītāja atveri atšķaidīšanās tunelī vai ļauj rasties ūdens kondensācijai un izmēra mitrumu pie plūsmas mērītāja atveres. Lai novērstu ūdens kondensēšanos, atšķaidīšanas tuneļa sienas vai pamatplūsmas caurules lejpus tunelim var uzkarsēt vai izolēt. Ūdens kondensēšanos novērš visā atšķaidīšanas tunelī. Mitrums var atšķaidīt vai likvidēt atsevišķus izplūdes gāzu komponentus.
  Attiecībā uz PM paraugu ņemšanu jau proporcionālajai plūsmai, kas nāk no CVS, tiek piemērota sekundārā atšķaidīšana (viena vai vairākas), lai nodrošinātu vajadzīgo vispārējo atšķaidījuma pakāpi, kā norādīts 9.2. attēlā un minēts 9.2.3.2. punktā. |
| --- | --- |

g)

Ūdens kondensēšanās. Lai nodrošinātu tādas plūsmas mērījumus, kas atbilst izmērītajai koncentrācijai, novērš ūdens kondensēšanos posmā starp paraugu ņemšanas zondes atrašanās vietu un plūsmas mērītāja atveri atšķaidīšanās tunelī vai ļauj rasties ūdens kondensācijai un izmēra mitrumu pie plūsmas mērītāja atveres. Lai novērstu ūdens kondensēšanos, atšķaidīšanas tuneļa sienas vai pamatplūsmas caurules lejpus tunelim var uzkarsēt vai izolēt. Ūdens kondensēšanos novērš visā atšķaidīšanas tunelī. Mitrums var atšķaidīt vai likvidēt atsevišķus izplūdes gāzu komponentus.

Attiecībā uz PM paraugu ņemšanu jau proporcionālajai plūsmai, kas nāk no CVS, tiek piemērota sekundārā atšķaidīšana (viena vai vairākas), lai nodrošinātu vajadzīgo vispārējo atšķaidījuma pakāpi, kā norādīts 9.2. attēlā un minēts 9.2.3.2. punktā.

| h) | Minimālā vispārējā atšķaidījuma pakāpe ir 5:1 līdz 7:1, un pirmajā atšķaidīšanas posmā, pamatojoties uz motora izplūdes gāzu maksimālo plūsmas ātrumu testa cikla vai testa intervāla laikā, tā ir vismaz 2:1. |
| --- | --- |

h)

Minimālā vispārējā atšķaidījuma pakāpe ir 5:1 līdz 7:1, un pirmajā atšķaidīšanas posmā, pamatojoties uz motora izplūdes gāzu maksimālo plūsmas ātrumu testa cikla vai testa intervāla laikā, tā ir vismaz 2:1.

| i) | Kopējais laiks, ko atšķaidītājs pavada sistēmā no atšķaidītāja ievadīšanas brīža filtra turētājā(-os), ir no 0,5 līdz 5 sekundēm. |
| --- | --- |

i)

Kopējais laiks, ko atšķaidītājs pavada sistēmā no atšķaidītāja ievadīšanas brīža filtra turētājā(-os), ir no 0,5 līdz 5 sekundēm.

| j) | Laiks, ko atšķaidītājs pavada sekundārās atšķaidīšanas sistēmā, ja to piemēro, no sekundārā atšķaidītāja ievadīšanas brīža filtra turētājā(-os), ir no 0,5 līdz 5 sekundēm. |
| --- | --- |

j)

Laiks, ko atšķaidītājs pavada sekundārās atšķaidīšanas sistēmā, ja to piemēro, no sekundārā atšķaidītāja ievadīšanas brīža filtra turētājā(-os), ir no 0,5 līdz 5 sekundēm.

Lai noteiktu daļiņu masu, nepieciešama daļiņu paraugu ņemšanas sistēma, daļiņu paraugu ņemšanas filtrs, gravimetriskie svari un svēršanas kamera, kurā kontrolē temperatūru un mitrumu.

9.1.   attēls

Pilnas plūsmas atšķaidīšanas paraugu ņemšanas konfigurāciju piemēri

Image

9.2.3.   Daļējas plūsmas atšķaidīšanas (PFD) sistēma

9.2.3.1.   Daļējas plūsmas sistēmas apraksts

PFD sistēmas shēma ir attēlota 9.2. attēlā. Tā ir vispārēja shēma, kas atspoguļo paraugu ņemšanu, atšķaidīšanu un PM paraugu ņemšanu. Shēmas mērķis nav norādīt, ka visi attēlā redzamie komponenti ir vajadzīgi citām iespējamajām paraugu ņemšanas sistēmām, kas izpilda paraugu ņemšanas uzdevumu. Ir atļautas citas konfigurācijas, kas neatbilst šīm shēmām, ar nosacījumu, ka tām ir noteikts tāds pats paraugu vākšanas, atšķaidīšanas un PM paraugu ņemšanas uzdevums. Tām ir jāatbilst citiem kritērijiem, kas ir noteikti, piemēram, 8.1.8.6. punktā (periodiskā kalibrēšana) un 8.2.1.2. punktā (apstiprināšana) attiecībā uz dažāda atšķaidījuma PFD un 8.1.4.5. punktā, kā arī 8.2. attēlā (linearitātes pārbaude) un 8.1.8.5.7. punktā (pārbaude) attiecībā uz nemainīgas atšķaidīšanas PFD.

Kā redzams 9.2. attēlā, neapstrādātas izplūdes gāzes vai galvenā atšķaidītā plūsma tiek novadīta attiecīgi no izplūdes caurules EP vai CVS uz atšķaidīšanas tuneli DT caur paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TL. Kopējo plūsmu pa tuneli regulē ar plūsmas regulatoru un paraugu ņemšanas sistēmas (PSS) sūkni P. Attiecībā uz proporcionālu neapstrādātu izplūdes gāzu paraugu ņemšanu atšķaidīšanas gaisa plūsmu regulē plūsmas regulators FC1, kas var izmantot q
  mew (izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu uz mitra pamata) vai q
  maw (ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrumu uz mitra pamata) un q
  mf (degvielas masas plūsmas ātrumu) kā komandsignālus attiecībā uz vēlamo izplūdes sadalījumu. Parauga plūsma atšķaidīšanas tunelī DT ir starpība starp kopējo plūsmu un atšķaidīšanas gaisa plūsmu. Atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu mēra ar plūsmas mērīšanas ierīci FM1, kopējo plūsmas ātrumu — ar daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas plūsmas mērīšanas ierīci. Atšķaidījuma pakāpi aprēķina, izmantojot šos divus plūsmas ātrumus. Attiecībā uz paraugu ņemšanu ar neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu nemainīgu atšķaidījuma pakāpi attiecībā pret izplūdes gāzu plūsmu (piem., sekundārā atšķaidīšana attiecībā uz PM paraugu ņemšanu) atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrums parasti ir nemainīgs, un to regulē plūsmas regulators FC1 vai atšķaidīšanas gaisa sūknis.

9.2.   attēls

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas (kopējās paraugu ņemšanas tipa) shēma

Image

| a | = | motora izplūdes gāzes vai galvenā atšķaidītā plūsma |
| --- | --- | --- |
| b | = | pēc izvēles |
| c | = | PM paraugu ņemšana |

a

=

motora izplūdes gāzes vai galvenā atšķaidītā plūsma

b

=

pēc izvēles

c

=

PM paraugu ņemšana

9.2. attēla komponenti

| DAF | = | atšķaidīšanas gaisa filtrs — atšķaidīšanas gaisu (apkārtējo gaisu, sintētisko gaisu vai slāpekli) filtrē, izmantojot augstas efektivitātes PM gaisa (HEPA) filtru; |
| --- | --- | --- |
| DT | = | atšķaidīšanas tunelis vai sekundārā atšķaidīšanas sistēma; |
| EP | = | izplūdes caurule vai galvenā atšķaidīšanas sistēma; |
| FC1 | = | plūsmas regulators; |
| FH | = | filtra turētājs; |
| FM1 | = | plūsmas mērīšanas ierīce, ar kuru mēra atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu; |
| P | = | paraugu ņemšanas sūknis; |
| PSS | = | PM paraugu ņemšanas sistēma; |
| PTL | = | PM pārvades caurule; |
| SP | = | neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņemšanas zonde; |
| TL | = | pārvades caurule. |

DAF

=

atšķaidīšanas gaisa filtrs — atšķaidīšanas gaisu (apkārtējo gaisu, sintētisko gaisu vai slāpekli) filtrē, izmantojot augstas efektivitātes PM gaisa (HEPA) filtru;

DT

=

atšķaidīšanas tunelis vai sekundārā atšķaidīšanas sistēma;

EP

=

izplūdes caurule vai galvenā atšķaidīšanas sistēma;

FC1

=

plūsmas regulators;

FH

=

filtra turētājs;

FM1

=

plūsmas mērīšanas ierīce, ar kuru mēra atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu;

P

=

paraugu ņemšanas sūknis;

PSS

=

PM paraugu ņemšanas sistēma;

PTL

=

PM pārvades caurule;

SP

=

neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņemšanas zonde;

TL

=

pārvades caurule.

Masas plūsmas ātrumi, kas piemērojami tikai proporcionālu neapstrādātu izpūtes gāzu paraugu ņemšanas PFD:

| q
  mew | = | izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata, |
| --- | --- | --- |
| q
  maw | = | ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata, |
| q
  mf | = | degvielas masas plūsmas ātrums. |

q
  mew

=

izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata,

q
  maw

=

ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata,

q
  mf

=

degvielas masas plūsmas ātrums.

9.2.3.2.   Atšķaidīšana

Atšķaidītāju (apkārtējā gaisa, sintētiskā gaisa vai slāpekļa, kā minēts 9.2.1. punktā) temperatūra atšķaidīšanas tuneļa ieejas tuvumā ir no 293 K līdz 325 K (20 °C–52 °C).

Drīkst aizvadīt mitrumu no atšķaidīšanas gaisa, pirms tas nonāk atšķaidīšanas sistēmā. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu konstruē tā, lai ekstrahētu proporcionālu neapstrādātas izplūdes gāzes paraugu no motora izplūdes gāzu plūsmas, tādējādi reaģējot uz novirzēm izplūdes gāzu plūsmas ātrumā, kā arī ievadītu atšķaidīšanas gaisu šajā paraugā, lai pie testa filtra nodrošinātu 9.3.3.4.3. punktā noteikto temperatūru. Tāpēc ir svarīgi noteikt tādu atšķaidījuma pakāpi, kas nodrošinātu atbilstību 8.1.8.6.1. punktā paredzētajām precizitātes prasībām.

Lai nodrošinātu tādas plūsmas mērījumus, kas atbilst izmērītajai koncentrācijai, novērš ūdens kondensēšanos posmā starp paraugu ņemšanas zondes atrašanās vietu un plūsmas mērītāja atveri atšķaidīšanās tunelī vai atļauj rasties ūdens kondensācijai un izmēra mitrumu pie plūsmas mērītāja atveres. Lai novērstu ūdens kondensēšanos, PFD sistēmu var uzkarsēt vai izolēt. Ūdens kondensēšanos novērš visā atšķaidīšanas tunelī.

Minimālā atšķaidījuma pakāpe, pamatojoties uz motora izplūdes gāzu maksimālo plūsmas ātrumu testa cikla vai testa intervāla laikā, ir 5:1 līdz 7:1.

Kopējais laiks, ko atšķaidītājs pavada sistēmā no atšķaidītāja ievadīšanas brīža filtra turētājā(-os), ir no 0,5 līdz 5 sekundēm.

Lai noteiktu daļiņu masu, nepieciešama daļiņu paraugu ņemšanas sistēma, daļiņu paraugu ņemšanas filtrs, gravimetriskie svari un svēršanas telpa, kurā kontrolē temperatūru un mitrumu.

9.2.3.3.   Piemērojamība

PFD var izmantot, lai ekstrahētu proporcionālu neapstrādātas izplūdes gāzes paraugu attiecībā uz jebkuru paraugu partijas vai nepārtrauktu PM un gāzveida emisiju paraugu ņemšanu jebkura īslaicīga darba cikla, vienmērīgas kustības darba cikla vai jebkura pakāpeniska modālā darba cikla laikā.

Sistēmu var izmantot arī attiecībā uz iepriekš atšķaidītām izplūdes gāzēm, ja, izmantojot nemainīgu atšķaidījuma pakāpi, jau ir atšķaidīta proporcionāla plūsma (sk. 9.2. attēlu). Šādā veidā veic sekundāro atšķaidīšanu no CVS tuneļa, lai attiecībā uz PM paraugu ņemšanu panāktu vajadzīgo vispārējo atšķaidījuma pakāpi.

9.2.3.4.   Kalibrēšana

PFD kalibrēšana proporcionālu neapstrādātu izplūdes gāzu parauga ekstrahēšanai ir aplūkota 8.1.8.6. punktā.

9.3.   Paraugu ņemšanas procedūras

9.3.1   Vispārējās prasības attiecībā uz paraugu ņemšanu

9.3.1.1.   Zondes konstrukcija un izgatavošana

Zonde ir pirmā palīgierīce paraugu ņemšanas sistēmā. Tā iesniedzas neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmā, lai ekstrahētu paraugu, tās iekšējām un ārējām virsmām saskaroties ar izplūdes gāzēm. Paraugu pārvieto no zondes pārvades caurulē.

Paraugu ņemšanas zondes iekšējās virsmas izgatavo no nerūsējoša tērauda, savukārt neapstrādātu izplūdes gāzu paraugu ņemšanai paredzētās zondes izgatavošanā izmanto jebkuru nereaģējošu materiālu, kas spēj izturēt neapstrādātu izplūdes gāzu temperatūras. Paraugu ņemšanas zondes atrodas vietā, kur sajauc sastāvdaļas, nodrošinot to vidējo paraugu koncentrāciju, un kur pēc iespējas ir samazināta mijiedarbība ar citām zondēm. Ieteicams nodrošināt, lai zondes neietekmē robežslāņi, virpuļi un uzplūdi, jo īpaši līdzās neapstrādātu izplūdes gāzu izpūtēja izvadei, kur varētu notikt neplānota atšķaidīšana. Zondes tīrīšana vai atgriezeniskā skalošana testēšanas laikā neietekmē citu zondi. Vienu zondi var izmantot vairāku sastāvdaļu paraugu ekstrahēšanai, ja vien šī zonde atbilst visām specifikācijām attiecībā uz katru sastāvdaļu.

9.3.1.2.   Pārvades caurules

Pēc iespējas samazina to pārvades cauruļu garumu, kuras transportē ekstrahēto paraugu no zondes uz analizatoru, glabāšanas līdzekli vai atšķaidīšanas sistēmu, novietojot analizatorus, glabāšanas līdzekļus un atšķaidīšanas sistēmas pēc iespējas tuvāk zondēm. Pārvades caurulēm ir pēc iespējas mazāks izliekumu skaits un vajadzīgo izliekumu rādiuss ir pēc iespējas lielāks.

9.3.1.3.   Paraugu ņemšanas metodes

Attiecībā uz 7.2. punktā minēto nepārtraukto paraugu ņemšanu un paraugu partiju ņemšanu attiecas šādi nosacījumi:

| a) | ekstrahējot no nemainīga plūsmas ātruma, arī parauga plūsmas ātrums ir nemainīgs; |
| --- | --- |

a)

ekstrahējot no nemainīga plūsmas ātruma, arī parauga plūsmas ātrums ir nemainīgs;

| b) | ekstrahējot no mainīga plūsmas ātruma, parauga plūsmas ātrums būs mainīgs proporcionāli mainīgajam plūsmas ātrumam; |
| --- | --- |

b)

ekstrahējot no mainīga plūsmas ātruma, parauga plūsmas ātrums būs mainīgs proporcionāli mainīgajam plūsmas ātrumam;

| c) | proporcionālo paraugu ņemšanu apstiprina, kā aprakstīts 8.2.1. punktā. |
| --- | --- |

c)

proporcionālo paraugu ņemšanu apstiprina, kā aprakstīts 8.2.1. punktā.

9.3.2.   Gāzes paraugu ņemšana

9.3.2.1.   Paraugu ņemšanas zondes

Gāzveida emisiju paraugu ņemšanai izmanto zondes ar vienu vai vairākām atverēm. Zondes var vērst jebkurā virzienā attiecībā pret neapstrādāto vai atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu. Attiecībā uz dažām zondēm paraugu temperatūtas regulē šādi:

| a) | attiecībā uz zondēm, kuras no atšķaidītām izplūdes gāzēm ekstrahē NOx, zondes temperatūru regulē, lai novērstu ūdens kondensēšanos; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz zondēm, kuras no atšķaidītām izplūdes gāzēm ekstrahē NOx, zondes temperatūru regulē, lai novērstu ūdens kondensēšanos;

| b) | attiecībā uz zondēm, kuras no atšķaidītām izplūdes gāzēm ekstrahē ogļūdeņražus, ieteicams nodrošināt zondes sienas temperatūru aptuveni 190 °C apmērā, lai pēc iespējas samazinātu piesārņojumu. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz zondēm, kuras no atšķaidītām izplūdes gāzēm ekstrahē ogļūdeņražus, ieteicams nodrošināt zondes sienas temperatūru aptuveni 190 °C apmērā, lai pēc iespējas samazinātu piesārņojumu.

9.3.2.2.   Pārvades caurules

Izmanto pārvades caurules, kuru iekšējās virsmas ir no nerūsējoša tērauda, PTFE, VitonTM vai jebkāda cita materiāla, kam ir labākas īpašības emisiju paraugu ņemšanai. Izmanto nereaģējošu materiālu, kas spēj izturēt izplūdes gāzu temperatūras. Var izmantot iekšvada filtrus, ja filtrs un tā apvalks atbilst tādām pašām temperatūras prasībām kā pārvada caurules, proti:

| a) | attiecībā uz NOx pārvades caurulēm augšpus NO2 pārveidotājam par NO, kas atbilst 8.1.11.5. punktā noteiktajām specifikācijām, vai dzesētājiem, kuri atbilst 8.1.11.4. punktā noteiktajām specifikācijām, uztur parauga temperatūru, kas novērš ūdens kondensēšanos; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz NOx pārvades caurulēm augšpus NO2 pārveidotājam par NO, kas atbilst 8.1.11.5. punktā noteiktajām specifikācijām, vai dzesētājiem, kuri atbilst 8.1.11.4. punktā noteiktajām specifikācijām, uztur parauga temperatūru, kas novērš ūdens kondensēšanos;

| b) | attiecībā uz THC pārvades caurulēm visas caurules garumā nodrošina atbilstību sienu termperatūras pielaidei 191 °C ± 11 °C; ja paraugus ņem no neapstrādātām izplūdes gāzēm, zondi tiešā veidā var savienot ar nesildītu, izolētu pārvades cauruli; pārvades caurules garumu un izolāciju konstruē tā, lai atdzesētu augstāko sagaidāmo neapstrādātu izplūdes gāzu temperatūru līdz temperatūrai, kas pie pārvades caurules izvada nav zemāka par 191 °C; attiecībā uz atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņemšanu ir atļauta pārejas zona starp zondi un pārvades cauruli, kas var sasniegt līdz 0,92 m garumu, lai nodrošinatu sienas temperatūras pāreju uz 191 °C ± 11 °C. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz THC pārvades caurulēm visas caurules garumā nodrošina atbilstību sienu termperatūras pielaidei 191 °C ± 11 °C; ja paraugus ņem no neapstrādātām izplūdes gāzēm, zondi tiešā veidā var savienot ar nesildītu, izolētu pārvades cauruli; pārvades caurules garumu un izolāciju konstruē tā, lai atdzesētu augstāko sagaidāmo neapstrādātu izplūdes gāzu temperatūru līdz temperatūrai, kas pie pārvades caurules izvada nav zemāka par 191 °C; attiecībā uz atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņemšanu ir atļauta pārejas zona starp zondi un pārvades cauruli, kas var sasniegt līdz 0,92 m garumu, lai nodrošinatu sienas temperatūras pāreju uz 191 °C ± 11 °C.

9.3.2.3.   Paraugu sagatavošanas komponenti

9.3.2.3.1.   Paraugu žāvētājs

9.3.2.3.1.1.   Prasības

Instruments, kuru izmanto mitruma novadīšanai, atbilst nākamajā punktā izklāstītajām obligātajām prasībām. A.8-14 vienādojumā izmanto 0,8 % H2O mitruma saturu.

Attiecībā uz ūdens tvaiku lielāko sagaidāmo koncentrāciju H
  m ūdens novadīšanas metode notur CLD mitrumu līmenī, kas ir ≤ 5 g ūdens/kg sausa gaisa (vai apmēram 0,8 % ), kas ir 100 % relatīvs mitrums pie 3,9 °C un 101,3 kPa. Šāda mitruma specifikācija ir arī līdzvērtīga apmēram 25 % relatīva mitruma pie 25 °C un 101,3 kPa. To var uzskatāmi parādīt, mērot temperatūru pie termiskā mitruma regulatora atveres vai mērot mitrumu punktā tieši augšpus CLD.

9.3.2.3.1.2.   Atļauto paraugu žāvētāju tips un procedūra mitruma satura noteikšanai pēc žāvētāja izmantošanas

Var izmantot jebkuru no šajā punktā aprakstītajiem paraugu žāvētāju tipiem, lai mazinātu ūdens ietekmi uz gāzveida emisiju mērījumiem.

| a) | Ja izmanto osmozes membrānas žāvētāju augšpus jebkuram gāzveida paraugu analizatoram vai glabāšanas līdzeklim, šis žāvētājs atbilst 9.3.2.2. punktā noteiktajām temperatūras specifikācijām. Lejpus osmozes membrānas žāvētājam pārrauga rasas punktu, T
  dew, un absolūto spiedienu, p
  total. Ūdens daudzumu aprēķina, kā norādīts A.7. un A.8. papildinājumā, izmantojot T
  dew un p
  total nepārtraukti reģistrētās vērtības vai to augstākās vērtības, kas ir novērotas testā, vai to signalizētāju iestatītos punktus. Ja nav pieejams tiešs mērījums, testēšanas laikā sagaidāmais žāvētāja zemākais absolūtais spiediens sniedz nominālu p
  total. |
| --- | --- |

a)

Ja izmanto osmozes membrānas žāvētāju augšpus jebkuram gāzveida paraugu analizatoram vai glabāšanas līdzeklim, šis žāvētājs atbilst 9.3.2.2. punktā noteiktajām temperatūras specifikācijām. Lejpus osmozes membrānas žāvētājam pārrauga rasas punktu, T
  dew, un absolūto spiedienu, p
  total. Ūdens daudzumu aprēķina, kā norādīts A.7. un A.8. papildinājumā, izmantojot T
  dew un p
  total nepārtraukti reģistrētās vērtības vai to augstākās vērtības, kas ir novērotas testā, vai to signalizētāju iestatītos punktus. Ja nav pieejams tiešs mērījums, testēšanas laikā sagaidāmais žāvētāja zemākais absolūtais spiediens sniedz nominālu p
  total.

| b) | Termisko dzesētāju augšpus THC mērījumu sistēmai attiecībā uz kompresijaizdedzas motoriem nedrīkst izmantot. Ja izmanto termisko dzesētāju augšpus NO2 pārveidotājam par NO vai paraugu ņemšanas sistēmā bez NO2 pārveidotāja par NO, dzesētājs atbilst 8.1.11.4. punktā noteiktajām NO2 zaudējumu veiktspējas pārbaudes prasībām. Lejpus termiskajam dzesētājam pārrauga rasas punktu, T
  dew, un absolūto spiedienu, p
  total. Ūdens daudzumu aprēķina, kā norādīts A.7. un A.8. papildinājumā, izmantojot T
  dew un p
  total nepārtraukti reģistrētās vērtības vai to augstākās vērtības, kas ir novērotas testā, vai to signalizētāju iestatītos punktus. Ja nav pieejams tiešs mērījums, testēšanas laikā sagaidāmais termiskā dzesētāja zemākais absolūtais spiediens sniedz nominālu p
  total. Ja to ir pamatoti pieņemt, var aprēķināt piesātinājuma līmeni termiskajā dzesētājā, T
  dew, pamatojoties uz zināmo dzesētāja efektivitāti un pastāvīgu dzesētāja tempratūras, T
  chiller, uzraudzību. Ja neveic T
  chiller vērtību pastāvīgu reģistrēšanu, kā konstantu vērtību konstanta ūdens daudzuma noteikšanai atbilstīgi A.7. un A.8. papildinājumam var izmantot testa laikā novēroto lielāko vērtību vai tās signalizētāja iestatīto punktu. Ja ir pamatoti pieņemt, ka T
  chiller vērtība ir vienāda ar T
  dew vērtību, T
  chiller vērtību var izmantot T
  dew vērtības vietā atbilstīgi A.7. un A.8. papildinājumam. Ja ir pamatoti pieņemt konstantu temperatūras nobīdi starp T
  chiller un T
  dew saistībā ar zināmu un noteiktu parauga starppārkarsēšanas apmēru starp dzesētāja izplūdi un temperatūras mērījuma veikšanas vietu, šo pieņemto temperatūras nobīdes vērtību var ņemt vērā emisiju aprēķinos. Šajā punktā izklāstīto pieņēmumu pamatotību apliecina ar inženiertehnisko analīzi vai datiem. |
| --- | --- |

b)

Termisko dzesētāju augšpus THC mērījumu sistēmai attiecībā uz kompresijaizdedzas motoriem nedrīkst izmantot. Ja izmanto termisko dzesētāju augšpus NO2 pārveidotājam par NO vai paraugu ņemšanas sistēmā bez NO2 pārveidotāja par NO, dzesētājs atbilst 8.1.11.4. punktā noteiktajām NO2 zaudējumu veiktspējas pārbaudes prasībām. Lejpus termiskajam dzesētājam pārrauga rasas punktu, T
  dew, un absolūto spiedienu, p
  total. Ūdens daudzumu aprēķina, kā norādīts A.7. un A.8. papildinājumā, izmantojot T
  dew un p
  total nepārtraukti reģistrētās vērtības vai to augstākās vērtības, kas ir novērotas testā, vai to signalizētāju iestatītos punktus. Ja nav pieejams tiešs mērījums, testēšanas laikā sagaidāmais termiskā dzesētāja zemākais absolūtais spiediens sniedz nominālu p
  total. Ja to ir pamatoti pieņemt, var aprēķināt piesātinājuma līmeni termiskajā dzesētājā, T
  dew, pamatojoties uz zināmo dzesētāja efektivitāti un pastāvīgu dzesētāja tempratūras, T
  chiller, uzraudzību. Ja neveic T
  chiller vērtību pastāvīgu reģistrēšanu, kā konstantu vērtību konstanta ūdens daudzuma noteikšanai atbilstīgi A.7. un A.8. papildinājumam var izmantot testa laikā novēroto lielāko vērtību vai tās signalizētāja iestatīto punktu. Ja ir pamatoti pieņemt, ka T
  chiller vērtība ir vienāda ar T
  dew vērtību, T
  chiller vērtību var izmantot T
  dew vērtības vietā atbilstīgi A.7. un A.8. papildinājumam. Ja ir pamatoti pieņemt konstantu temperatūras nobīdi starp T
  chiller un T
  dew saistībā ar zināmu un noteiktu parauga starppārkarsēšanas apmēru starp dzesētāja izplūdi un temperatūras mērījuma veikšanas vietu, šo pieņemto temperatūras nobīdes vērtību var ņemt vērā emisiju aprēķinos. Šajā punktā izklāstīto pieņēmumu pamatotību apliecina ar inženiertehnisko analīzi vai datiem.

9.3.2.3.2.   Paraugu ņemšanas sūkņi

Izmanto paraugu ņemšanas sūkņus augšpus jebkuras gāzes analizatoram vai glabāšanas līdzeklim. Izmanto paraugu ņemšanas sūkņus, kuru iekšējā virsma ir no nerūsējošā tērauda, PTFE vai jebkāda cita materiāla, kuram ir labākas īpašības emisiju paraugu ņemšanai. Attiecībā uz dažiem paraugu ņemšanas sūkņiem temperatūras regulē šādi:

| a) | ja izmanto NOx paraugu ņemšanas sūkni augšpus NO2 pārveidotājam par NO, kas atbilst 8.1.11.5. panta prasībām, vai dzesētāju, kas atbilst 8.1.11.4. punkta prasībām, to uzkarsē, lai nepieļautu ūdens kondensēšanos; |
| --- | --- |

a)

ja izmanto NOx paraugu ņemšanas sūkni augšpus NO2 pārveidotājam par NO, kas atbilst 8.1.11.5. panta prasībām, vai dzesētāju, kas atbilst 8.1.11.4. punkta prasībām, to uzkarsē, lai nepieļautu ūdens kondensēšanos;

| b) | ja izmanto THC paraugu ņemšanas sūkni augšpus THC analizatoram vai glabāšanas līdzeklim, tā iekšējās virsmas uzkarsē līdz 191 °C ± 11 °C pielaidei. |
| --- | --- |

b)

ja izmanto THC paraugu ņemšanas sūkni augšpus THC analizatoram vai glabāšanas līdzeklim, tā iekšējās virsmas uzkarsē līdz 191 °C ± 11 °C pielaidei.

9.3.2.4.   Paraugu glabāšanas līdzekļi

Ja paraugus vāc maisā, gāzes tilpumus glabā pietiekami tīrās tvertnēs, no kurām minimāli izdalās vai caursūcas gāzes. Lai noteiktu pieņemamas glabāšanas līdzekļa tīrības un caursūkšanās robežvērtības, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Lai tvertni iztīrītu, to var vairākkārt atbrīvot un karsēt. Izmanto elastīgu tvertni (piem., somu) termoregulējamā vidē vai termoregulējamu nekustīgu tvertni, kuru vispirms atbrīvo vai kurā atrodas tilpums, ko iespējams pārvietot, piemēram, virzuļa un cilindra konstrukcija. Izmanto tvertnes, kas atbilst turpmāk redzamajā 9.1. tabulā norādītajām specifikācijām.

9.1.   tabula

Gāzveida paraugu partijas tvertnes materiāli

| CO, CO2, O2, CH4, C2H6, C3H8, NO, NO2
   (6) | polivinilfluorīds (PVF) (7), piemēram, TedlarTM, polivinilidēnfluorīds (7), piemēram, KynarTM, politetrafluoretilēns (8), piemēram, teflonsTM, vai nerūsējošais tērauds (8) |
| --- | --- |
| THC, NMHC | politetrafluoretilēns (9) vai nerūsējošais tērauds (9) |

CO, CO2, O2, CH4, C2H6, C3H8, NO, NO2
   (6)

polivinilfluorīds (PVF) (7), piemēram, TedlarTM, polivinilidēnfluorīds (7), piemēram, KynarTM, politetrafluoretilēns (8), piemēram, teflonsTM, vai nerūsējošais tērauds (8)

THC, NMHC

politetrafluoretilēns (9) vai nerūsējošais tērauds (9)

9.3.3.   PM paraugu ņemšana

9.3.3.1.   Paraugu ņemšanas zondes

Izmanto PM zondes ar vienu atveri zondes galā. PM zondes ir vērstas tieši augšup.

PM zondi var aizsargāt ar vāku, kas atbilst 9.3. attēlā norādītajām prasībām. Šajā gadījumā neizmanto 9.3.3.3. punktā aprakstīto iepriekšējo klasifikatoru.

9.3.   attēls

Paraugu ņemšanas zondes shēma ar iepriekšēju klasifikatoru vāka formā

Image

Image

9.3.3.2.   Pārvades caurules

Ieteicams izmantot izolētas vai uzkarsētas pārvades caurules vai uzkarsētu apvalku, lai pēc iespējas samazinātu temperatūras atšķirības starp pārvades caurulēm un izplūdes gāzu sastāvdaļām. Izmanto pārvades caurules, kuras attiecībā uz PM ir inertas un kuru iekšējā virsma vada elektrību. Ieteicams izmantot no nerūsējošā tērauda izgatavotas PM pārvades caurules. Ja izmanto citu materiālu, kas nav nerūsējošais tērauds, tam jāatbilst tādiem pašiem paraugu ņemšanas veiktspējas rādītājiem, kādiem atbilst nerūsējošais tērauds. PM pārvades cauruļu iekšējā virsma ir elektriski iezemēta.

9.3.3.3.   Iepriekšējs klasifikators

Daļiņu ar lielu diametru novadīšanai ir atļauts izmantot PM iepriekšēju klasifikatoru, ko uzstāda atšķaidīšanas sistēmā tieši pirms filtra turētāja. Ir atļauts tikai viens iepriekšējs klasifikators. Ja izmanto vāka formas zondi (sk. 9.3. attēlu), ir aizliegts izmantot iepriekšēju klasifikatoru.

PM iepriekšējais klasifikators var būt inerces impulsa devējs vai cikloniskais atdalītājs. Tas ir izgatavots no nerūsējošā tērauda. Iepriekšējais klasifikators ir iestatīts tā, lai novadītu vismaz 50 % no PM pie 10 μm aerodinamiskā diametra un ne vairāk kā 1 % no PM pie 1 μm aerodinamiskā diametra to plūsmas ātrumu diapazonā, kurā to izmanto. Iepriekšējā klasifikatora izvadu konfigurē, apejot visus PM paraugu ņemšanas filtrus, lai iepriekšējā klasifikatora plūsmu var stabilizēt pirms testa sākšanas. PM paraugu ņemšanas filtrs atrodas 75 cm robežās lejpus iepriekšējā klasifikatora izvadam.

9.3.3.4.   Paraugu ņemšanas filtrs

Atšķaidīto izplūdes gāzu paraugus iegūst, izmantojot filtru, kas testa secības laikā atbilst 9.3.3.4.1. līdz 9.3.3.4.4. punktā noteiktajām prasībām.

9.3.3.4.1.   Filtra specifikācija

Visu tipu filtri ir ar 0,3 μm DOP (dioktilftalāta) minimālo 99,7 % savākšanas spēju. Lai pierādītu šīs prasības izpildi, var izmantot paraugu filtra ražotāja mērījumus, kas norādīti to produktu vērtējumos. Filtrs ir izgatavots no šāda materiāla:

| a) | ar fluorogļūdeņradi (PTFE) pārklātas stiklšķiedras vai |
| --- | --- |

a)

ar fluorogļūdeņradi (PTFE) pārklātas stiklšķiedras vai

| b) | fluorogļūdeņraža (PTFE) membrānas. |
| --- | --- |

b)

fluorogļūdeņraža (PTFE) membrānas.

Ja sagaidamā neto PM masa filtrā pārsniedz 400 μg, var izmantot filtru ar minimālo sākotnējo savākšanas efektivitāti 98 % apmērā.

9.3.3.4.2.   Filtra izmērs

Nominālais filtra izmērs ir 46,50 mm ± 0,6 mm diametrs.

9.3.3.4.3.   PM paraugu atšķaidīšana un temperatūras regulēšana

PM paraugus CVS sistēmas gadījumā atšķaida vismaz vienreiz augšpus pārvades caurulēm un PFD sistēmas gadījumā — lejpus pārvades caurulēm (sk. 9.3.3.2. punktu attiecībā uz pārvades caurulēm). Parauga temperatūra ir jāregulē atbilstīgi 47 °C ± 5 °C pielaidei, kuras ievērošana ir jānodrošina jebkurā punktā 200 mm augšpus vai 200 mm lejpus PM glabāšanas līdzeklim. PM paraugu ir paredzēts uzkarsēt vai atdzesēt galvenokārt atbilstīgi atšķaidīšanas nosacījumiem, kā norādīts 9.2.1. punkta a) apakšpunktā.

9.3.3.4.4.   Plūsmas nominālais ātrums filtrā

Plūsmas nominālais ātrums filtrā ir no 0,90 līdz 1,00 m/s, turklāt mazāk nekā 5 % no reģistrētajām plūsmas vērtībām pārsniedz šo diapazonu. Ja kopējā PM masa pārsniedz 400 μg, plūsmas nominālo ātrumu filtrā var samazināt. Nominālo ātrumu aprēķina kā parauga tilpuma plūsmas ātruma pie spiediena, kāds ir augšpus filtram, un filtra virsmas temperatūrā, dalījumu ar plūsmai pakļauto filtra laukumu. CVS tuneļa spiediena izplūdes cauruli izmanto maksimālajam plūsmas spiedienam, ja spiediena kritums no PM paraugu ņemšanas ierīces līdz filtram ir mazāks par 2 kPa.

9.3.3.4.5   Filtra turētājs

Lai pēc iespējas samazinātu turbulento nogulsnēšanos un nodrošinātu vienmērīgu PM nogulsnēšanos uz filtra, izmanto 12,5° (no centra) konusa leņķi pārejai no pārvades caurules diametra līdz plūsmas iedarbībai pakļautajam filtra virsmas diametram. Šai pārejai izmanto nerūsējošo tēraudu.

9.3.4.   PM stabilizēšanas un svēršanas vides gravimetriskā analīze

9.3.4.1.   Vide gravimetriskajai analīzei

Šajā iedaļā ir aprakstītas divas vides, kas ir vajadzīgas, lai stabilizētu un nosvērtu PM gravimetriskās analīzes vajadzībām, proti, PM stabilizēšanas vide, kurā pirms svēršanas uzglabā filtrus, un svēršanas vide, kurā atrodas svari. Abas vides var atrasties kopīgā telpā.

Nodrošina, ka gan stabilizēšanas, gan svēršanas vidē nav piemaisījumu, piemēram, putekļu, aerosolu vai pusgaistošu materiālu, kas varētu nonākt PM paraugos.

9.3.4.2.   Tīrība

PM stabilizēšanas vides tīrību, izmantojot standartfiltrus, apstiprina atbilstīgi 8.1.12.1.4. punktam.

9.3.4.3.   Telpas temperatūra

Svaru telpā (vai istabā), kurā kondicionē un sver daļiņu filtrus, visā filtru kondicionēšanas un svēršanas laikā jāuztur 22 °C ± 1 °C temperatūra. Mitrumu uztur 9,5 °C ± 1 °C rasas punktā, un relatīvais mitrums ir 45 % ± 8 %. Ja stabilizēšanas un svēršanas vides ir nodalītas, stabilizēšanas vidē nodrošina atbilstību 22 °C ± 3 °C pielaidei.

9.3.4.4.   Apkārtējās vides apstākļu pārbaude

Ja izmanto mērinstrumentus, kuri atbilst 9.4. punktā noteiktajām specifikācijām, pārbauda šādus apkārtējās vides apstākļus:

| a) | reģistrē rasas punktu un apkārtējo temperatūru; šīs vērtības izmanto, lai noteiktu, vai stabilizēšanas un svēršanas vides joprojām atbilst šīs iedaļas 9.3.4.3. punktā noteiktajām pielaidēm vismaz 60 minūtes pirms filtru svēršanas; |
| --- | --- |

a)

reģistrē rasas punktu un apkārtējo temperatūru; šīs vērtības izmanto, lai noteiktu, vai stabilizēšanas un svēršanas vides joprojām atbilst šīs iedaļas 9.3.4.3. punktā noteiktajām pielaidēm vismaz 60 minūtes pirms filtru svēršanas;

| b) | svēršanas vidē pastāvīgi reģistrē atmosfēras spiedienu; pieņemama alternatīva ir barometra izmantošana, kas mēra atmosfēras spiedienu ārpus svēršanas vides, ja vien spēj nodrošināt, ka atmosfēras spiediens pie svariem vienmēr ir ± 100 Pa robežās no kopējās atmosfēras spiediena; sverot katru PM paraugu, nodrošina instrumentu nesenākā atmosfēras spiediena reģistrēšanai; šo vērtību izmanto, lai aprēķinātu 8.1.12.2. punktā noteikto PM noturības korekciju. |
| --- | --- |

b)

svēršanas vidē pastāvīgi reģistrē atmosfēras spiedienu; pieņemama alternatīva ir barometra izmantošana, kas mēra atmosfēras spiedienu ārpus svēršanas vides, ja vien spēj nodrošināt, ka atmosfēras spiediens pie svariem vienmēr ir ± 100 Pa robežās no kopējās atmosfēras spiediena; sverot katru PM paraugu, nodrošina instrumentu nesenākā atmosfēras spiediena reģistrēšanai; šo vērtību izmanto, lai aprēķinātu 8.1.12.2. punktā noteikto PM noturības korekciju.

9.3.4.5.   Svaru uzstādīšana

Svarus uzstāda šādi:

| a) | uzstāda uz vibrāciju izolējošas platformas, lai izolētu tos no ārējiem trokšņiem un vibrācijas; |
| --- | --- |

a)

uzstāda uz vibrāciju izolējošas platformas, lai izolētu tos no ārējiem trokšņiem un vibrācijas;

| b) | aizsargā pret konvektīvo gaisa plūsmu ar elektriski zemētu statisko enerģiju izkliedējošu aizsargstikla vairogu. |
| --- | --- |

b)

aizsargā pret konvektīvo gaisa plūsmu ar elektriski zemētu statisko enerģiju izkliedējošu aizsargstikla vairogu.

9.3.4.6.   Statiskās elektrības lādiņš

Statiskās elektrības lādiņu svaru vidē pēc iespējas vairāk samazina šādā veidā:

| a) | svari ir elektriski zemēti; |
| --- | --- |

a)

svari ir elektriski zemēti;

| b) | ja PM paraugus apstrādā ar rokām, izmanto nerūsējošā tērauda pincetes; |
| --- | --- |

b)

ja PM paraugus apstrādā ar rokām, izmanto nerūsējošā tērauda pincetes;

| c) | pincetes ir zemētas ar zemēšanas siksnu, vai operatoram nodrošina zemēšanas siksnu, kurai ir kopīgs zemējums ar svariem; |
| --- | --- |

c)

pincetes ir zemētas ar zemēšanas siksnu, vai operatoram nodrošina zemēšanas siksnu, kurai ir kopīgs zemējums ar svariem;

| d) | nodrošina statiskās elektrības neitralizētāju, kas tāpat kā svari ir elektriski zemēts, lai atbrīvotu PM paraugus no statiskā lādiņa. |
| --- | --- |

d)

nodrošina statiskās elektrības neitralizētāju, kas tāpat kā svari ir elektriski zemēts, lai atbrīvotu PM paraugus no statiskā lādiņa.

9.4.   Mērinstrumenti

9.4.1.   Ievads

9.4.1.1.   Darbības joma

Šajā punktā ir norādīti ar emisiju testēšanu saistītie mērinstrumenti un prasības attiecībā uz saistītajām sistēmām. Tas ietver laboratorijas instrumentus motora parametru, apkārtējās vides apstākļu, ar plūsmu saistīto parametru un emisiju koncentrāciju (neapstrādātu vai atšķaidītu) mērīšanai.

9.4.1.2.   Instrumentu tipi

Visus šajā pielikumā minētos instrumentus izmanto, kā aprakstīts pašā pielikumā (sk. 8.2. tabulu attiecībā uz šo instrumentu mērījumu daudzumiem). Ja šajā pielikumā minētu instrumentu izmanto veidā, kas nav norādīts, vai tā vietā izmanto citu instrumentu, piemēro 5.1.3. punktā paredzēto līdzvērtības noteikumu prasības. Ja attiecībā uz konkrētu mērījumu ir norādīts vairāk nekā viens instruments, vienu no tiem pēc pieteikuma saņemšanas apstiprinās tipa apstiprinātāja iestāde, lai atsauces veidā apliecinātu, ka alternatīvā procedūra ir līdzvērtīga norādītajai procedūrai.

9.4.1.3.   Liekās sistēmas

Vairāku instrumentu sniegtos datus testa rezultātu aprēķināšanai attiecībā uz vienu testu pēc iepriekšēja tipa apstiprinātājas iestādes apstiprinājuma var izmantot attiecībā uz visiem šajā punktā aprakstītajiem mērinstrumentiem. Visu mērījumu rezultātus reģistrē un saglabā neapstrādātus datus, kā aprakstīts šā pielikuma 5.3. punktā. Šī prasība ir piemērojama neatkarīgi no tā, vai mērījumus faktiski izmanto aprēķinos.

9.4.2.   Datu reģistrēšana un kontrole

Testa sistēmai jāspēj atjaunināt un reģistrēt datus, kā arī kontrolēt ar lietotāja pieprasījumu saistītās sistēmas, dinamometru, paraugu ņemšanas aprīkojumu un mērinstrumentus. Izmanto datu iegūšanas un kontroles sistēmas, kas var veikt reģistrēšanu pie norādītajām minimālajām frekvencēm, kā norādīts 9.2. tabulā (šī tabula neattiecas uz diskrētā režīma testēšanu).

9.2.   tabula

Datu reģistrēšanas un kontroles minimālās frekvences

| Piemēro-jamā testa protokola iedaļa | Izmērītās vērtības | Minimālā komandas un kontroles frekvence | Minimālā reģistrēšanas frekvence |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.6. | Apgriezienu skaits un griezes moments motora posmu kartēšanas laikā | 1 Hz | 1 vidējā vērtība uz soli |
| 7.6. | Apgriezienu skaits un griezes moments motora mēroga kartēšanas laikā | 5 Hz | 1 Hz vidējās vērtības |
| 7.8.3. | Īslaicīgā darba cikla standarta un atgriezenisko apgriezienu skaiti un griezes momenti | 5 Hz | 1 Hz vidējās vērtības |
| 7.8.2. | Vienmērīgas kustības darba cikla un pakāpeniska modālā darba cikla standarta un atgriezenisko apgriezienu skaiti un griezes momenti | 1 Hz | 1 Hz |
| 7.3. | Neapstrādātu izplūdes gāzu analizatoru pastāvīgās koncentrācijas | Nav norādīts | 1 Hz |
| 7.3. | Atšķaidītu izplūdes gāzu analizatoru pastāvīgās koncentrācijas | Nav norādīts | 1 Hz |
| 7.3. | Neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu analizatoru paraugu partiju koncentrācijas | Nav norādīts | 1 vidējā vērtība uz testa intervālu |
| 7.6.
  8.2.1. | Atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātrums no CVS ar siltummaini augšpus plūsmas mērījuma vietai | Nav norādīts | 1 Hz |
| 7.6.
  8.2.1. | Atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātrums no CVS bez siltummaiņa augšpus plūsmas mērījuma vietai | 5 Hz | 1 Hz vidējās vērtības |
| 7.6.
  8.2.1. | Ieplūdes gaisa vai izplūdes gāzu plūsmas ātrums (neapstrādātu izplūdes gāzu īslaicīgs mērījums) | Nav norādīts | 1 Hz vidējās vērtības |
| 7.6.
  8.2.1. | Atšķaidīšanas gaiss, ja to aktīvi regulē | 5 Hz | 1 Hz vidējās vērtības |
| 7.6.
  8.2.1. | Paraugu plūsma no CVS ar siltummaini | 1 Hz | 1 Hz |
| 7.6.
  8.2.1. | Paraugu plūsma no CVS bez siltummaiņa | 5 Hz | 1 Hz vidējās vērtības |

Piemēro-jamā testa protokola iedaļa

Izmērītās vērtības

Minimālā komandas un kontroles frekvence

Minimālā reģistrēšanas frekvence

7.6.

Apgriezienu skaits un griezes moments motora posmu kartēšanas laikā

1 Hz

1 vidējā vērtība uz soli

7.6.

Apgriezienu skaits un griezes moments motora mēroga kartēšanas laikā

5 Hz

1 Hz vidējās vērtības

7.8.3.

Īslaicīgā darba cikla standarta un atgriezenisko apgriezienu skaiti un griezes momenti

5 Hz

1 Hz vidējās vērtības

7.8.2.

Vienmērīgas kustības darba cikla un pakāpeniska modālā darba cikla standarta un atgriezenisko apgriezienu skaiti un griezes momenti

1 Hz

1 Hz

7.3.

Neapstrādātu izplūdes gāzu analizatoru pastāvīgās koncentrācijas

Nav norādīts

1 Hz

7.3.

Atšķaidītu izplūdes gāzu analizatoru pastāvīgās koncentrācijas

Nav norādīts

1 Hz

7.3.

Neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu analizatoru paraugu partiju koncentrācijas

Nav norādīts

1 vidējā vērtība uz testa intervālu

7.6.

8.2.1.

Atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātrums no CVS ar siltummaini augšpus plūsmas mērījuma vietai

Nav norādīts

1 Hz

7.6.

8.2.1.

Atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātrums no CVS bez siltummaiņa augšpus plūsmas mērījuma vietai

5 Hz

1 Hz vidējās vērtības

7.6.

8.2.1.

Ieplūdes gaisa vai izplūdes gāzu plūsmas ātrums (neapstrādātu izplūdes gāzu īslaicīgs mērījums)

Nav norādīts

1 Hz vidējās vērtības

7.6.

8.2.1.

Atšķaidīšanas gaiss, ja to aktīvi regulē

5 Hz

1 Hz vidējās vērtības

7.6.

8.2.1.

Paraugu plūsma no CVS ar siltummaini

1 Hz

1 Hz

7.6.

8.2.1.

Paraugu plūsma no CVS bez siltummaiņa

5 Hz

1 Hz vidējās vērtības

9.4.3.   Veiktspējas specifikācijas mērinstrumentiem

9.4.3.1.   Pārskats

Testa sistēma kopumā atbilst visiem piemērojamajiem kalibrēšanu, pārbaužu un testa apstiprināšanas kritērijiem, kas norādīti 8.1. punktā, arī 8.1.4. un 8.2. punktā minētajām linearitātes pārbaudes prasībām. Instrumenti atbilst 9.2. tabulā norādītajām specifikācijām attiecībā uz visiem testēšanā izmantojamajiem diapazoniem. Turklāt saglabā visus dokumentus, kas ir saņemti no instrumentu ražotājiem un apliecina, ka instrumenti atbilst 9.2. tabulā norādītajām specifikācijām.

9.4.3.2.   Prasības attiecībā uz komponentiem

9.3. tabulā ir norādītas specifikācijas attiecībā uz griezes momenta, apgriezienu un spiediena devējiem, temperatūras un rasas punkta sensoriem un citiem instrumentiem. Konkrēta fiziskā un/vai ķīmiskā daudzuma mērīšanai paredzētā sistēma kopumā atbilst 8.1.4. punktā noteiktās linearitātes pārbaudes prasībām. Attiecībā uz gāzveida emisiju mērījumiem var izmantot tādus analizatorus, kuriem ir kompensācijas algoritmi, kas ir citu izmērīto gāzveida komponentu funkcijas, kā arī konkrēta motora testa degvielas īpašību funkcija. Jebkurš kompensācijas algoritms nodrošinā tikai nobīdes kompensāciju, neietekmējot nevienu iestatījumu (kas nav nobīde).

9.3.   tabula

Ieteicamās veiktspējas specifikācijas mērinstrumentiem

| Mērinstruments | Mērītā daudzuma simbols | Visas sistēmas pieauguma laiks | Reģistrē-šanas atjauninā-šanas frekvence | Precizitāte (10) | Atkārtojamība (10) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Motora apgriezienu skaita devējs | n | 1 s | 1 Hz vidējās vērtības | 2,0 % no pt. vai 0,5 % no maks. | 1,0 % no pt. vai 0,25 % no maks. |
| Motora griezes momenta devējs | T | 1 s | 1 Hz vidējās vērtības | 2,0 % no pt. vai 1,0 % no maks. | 1,0 % no pt. vai 0,5 % no maks. |
| Degvielas plūsmas mērītājs
  (degvielas skaitītājs) | | 5 s
  (Nav norādīts) | 1 Hz
  (Nav norādīts) | 2,0 % no pt. vai 1,5 % no maks. | 1,0 % no pt. vai 0,75 % no maks. |
| Kopējās atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas mērītājs (CVS) (Ar siltummaini pirms mērītāja) | | 1 s
  (5 s) | 1 Hz vidējās vērtības
  (1 Hz) | 2,0 % no pt. vai 1,5 % no maks. | 1,0 % no pt. vai 0,75 % no maks. |
| Atšķaidīšanas gaisa, ieplūdes gaisa, izplūdes gāzes un paraugu plūsmas mērītāji | | 1 s | 5 Hz paraugu 1 Hz vidējās vērtības | 2,5 % no pt. vai 1,5 % no maks. | 1,25 % no pt. vai 0,75 % no maks. |
| Neapstrādātu izplūdes gāzu pastāvīgais analizators | x | 2,5 s | 2 Hz | 2,0 % no pt. vai 2,0 % no mērījuma | 1,0 % no pt. vai 1,0 % no mērījuma |
| Atšķaidītu izplūdes gāzu pastāvīgais analizators | x | 5 s | 1 Hz | 2,0 % no pt. vai 2,0 % no mērījuma | 1,0 % no pt. vai 1,0 % no mērījuma |
| Pastāvīgais gāzes analizators | x | 5 s | 1 Hz | 2,0 % no pt. vai 2,0 % no mērījuma | 1,0 % no pt. vai 1,0 % no mērījuma |
| Paraugu partiju gāzes analizators | x | Nav norādīts | Nav norādīts | 2,0 % no pt. vai 2,0 % no mērījuma | 1,0 % no pt. vai 1,0 % no mērījuma |
| Gravimetriskie PM svari | mPM | Nav norādīts | Nav norādīts | Sk. 9.4.11. | 0,5 μg |
| Inerces PM svari | mPM | 5 s | 1 Hz | 2,0 % no pt. vai 2,0 % no mērījuma | 1,0 % no pt. vai 1,0 % no mērījuma |

Mērinstruments

Mērītā daudzuma simbols

Visas sistēmas pieauguma laiks

Reģistrē-šanas atjauninā-šanas frekvence

Precizitāte (10)

Atkārtojamība (10)

Motora apgriezienu skaita devējs

n

1 s

1 Hz vidējās vērtības

2,0 % no pt. vai 0,5 % no maks.

1,0 % no pt. vai 0,25 % no maks.

Motora griezes momenta devējs

T

1 s

1 Hz vidējās vērtības

2,0 % no pt. vai 1,0 % no maks.

1,0 % no pt. vai 0,5 % no maks.

Degvielas plūsmas mērītājs

(degvielas skaitītājs)

5 s

(Nav norādīts)

1 Hz

(Nav norādīts)

2,0 % no pt. vai 1,5 % no maks.

1,0 % no pt. vai 0,75 % no maks.

Kopējās atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas mērītājs (CVS) (Ar siltummaini pirms mērītāja)

1 s

(5 s)

1 Hz vidējās vērtības

(1 Hz)

2,0 % no pt. vai 1,5 % no maks.

1,0 % no pt. vai 0,75 % no maks.

Atšķaidīšanas gaisa, ieplūdes gaisa, izplūdes gāzes un paraugu plūsmas mērītāji

1 s

5 Hz paraugu 1 Hz vidējās vērtības

2,5 % no pt. vai 1,5 % no maks.

1,25 % no pt. vai 0,75 % no maks.

Neapstrādātu izplūdes gāzu pastāvīgais analizators

x

2,5 s

2 Hz

2,0 % no pt. vai 2,0 % no mērījuma

1,0 % no pt. vai 1,0 % no mērījuma

Atšķaidītu izplūdes gāzu pastāvīgais analizators

x

5 s

1 Hz

2,0 % no pt. vai 2,0 % no mērījuma

1,0 % no pt. vai 1,0 % no mērījuma

Pastāvīgais gāzes analizators

x

5 s

1 Hz

2,0 % no pt. vai 2,0 % no mērījuma

1,0 % no pt. vai 1,0 % no mērījuma

Paraugu partiju gāzes analizators

x

Nav norādīts

Nav norādīts

2,0 % no pt. vai 2,0 % no mērījuma

1,0 % no pt. vai 1,0 % no mērījuma

Gravimetriskie PM svari

mPM

Nav norādīts

Nav norādīts

Sk. 9.4.11.

0,5 μg

Inerces PM svari

mPM

5 s

1 Hz

2,0 % no pt. vai 2,0 % no mērījuma

1,0 % no pt. vai 1,0 % no mērījuma

9.4.4.   Motora parametru un apkārtējās vides apstākļu mērīšana

9.4.4.1.   Apgriezienu skaita un griezes momenta sensori

9.4.4.1.1.   Piemērošana

Mērinstrumenti darba ieguldījumiem un rezultātiem motora darbības laikā atbilst šajā punktā izklāstītajām specifikācijām. Ir ieteicami sensori, devēji un mērītāji, kas atbilst 9.3. tabulā norādītajām specifikācijām. Vispārējās sistēmas darba ieguldījumu un rezultātu mērīšanai atbilst 8.1.14. punktā noteiktās linearitātes pārbaudes prasībām.

9.4.4.1.2.   Vārpstas darbs

Darbu un jaudu aprēķina, pamatojoties uz apgriezienu skaita un griezes momenta devēju rezultātiem atbilstīgi 9.4.4.1. punktam. Vispārējās sistēmas apgriezienu skaita un griezes momenta mērīšanai atbilst kalibrēšanas un pārbaudes prasībām 8.1.7. un 8.1.4. punktā.

Griezes momentu, ko izraisījusi ar spararatu saistīto paātrinājuma un palēninājuma komponentu, piemēram, dzenošās vārpstas un dinamometra rotora, inerce, kompensē atbilstīgi vajadzībām, balstoties uz pamatotu inženiertehnisko spriedumu.

9.4.4.2.   Spiediena devēji, temperatūras sensori un rasas punkta sensori

Vispārējās sistēmas spiediena, temperatūras un rasas punkta mērījumiem atbilst 8.1.7. punkta kalibrēšanas prasībām.

Spiediena devēji atrodas termoregulējamā vidē, vai tiem kompensē temperatūras izmaiņas to paredzamajā darbības diapazonā. Devēja materiāli ir savietojami ar mērāmo šķidrumu.

9.4.5.   Ar plūsmu saistīti mērījumi

Attiecībā uz jebkuru plūsmas (degvielas, ieplūdes gaisa, neapstrādātu izplūdes gāzu, atšķaidītu izplūdes gāzu, paraugu plūsmas) mērītāju tipu plūsmu sagatavo atbilstīgi vajadzībām, lai novērstu virpuļu, uzplūdu, riņķveida plūsmu vai plūsmas pulsācijas ietekmi uz mērītāja precizitāti un atkārtojamību. Dažu mērītāju gadījumā tas ir izdarāms, izmantojot pietiekamu taisnu cauruļu garumu (piem., garumu, kas ir vienāds ar vismaz 10 cauruļu diametriem) vai izmantojot īpaši izstrādātus cauruļu izliekumus, taisnošanas ķīļus, sprauslas plāksnes (vai pneimatiskās pulsācijas klusinātājus degvielas plūsmas mērītājiem), lai augšpus mērītājam izveidotu stabilu un paredzamu noturības profilu.

9.4.5.1.   Degvielas plūsmas mērītājs

Vispārējā sistēma degvielas plūsmas mērīšanai atbilst 8.1.8.1. punktā noteiktajām kalibrēšanas prasībām. Katrā degvielas plūsmas mērījumā ņem vērā ikvienu degvielu, kas aizplūst no motora vai atgriežas no motora degvielas tvertnē.

9.4.5.2.   Ieplūdes gaisa plūsmas mērītājs

Vispārējā sistēma ieplūdes gaisa plūsmas mērīšanai atbilst 8.1.8.2. punktā noteiktajām kalibrēšanas prasībām.

9.4.5.3.   Neapstrādātu izplūdes gāzu plūsmas mērītājs

9.4.5.3.1.   Prasības attiecībā uz komponentiem

Vispārējā sistēma neapstrādātu izplūdes gāzu mērīšanai atbilst 8.1.4. punktā paredzētajām prasībām. Ikvienu neapstrādātu izplūdes gāzu mērītāju izgatavo tā, lai pienācīgi kompensētu izmaiņas neapstrādāto izplūdes gāzu termodinamiskajos, šķidruma un struktūras stāvokļos.

9.4.5.3.2.   Plūsmas mērītāja reakcijas laiks

Lai kontrolētu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu nolūkā ekstrahēt proporcionālu neapstrādātu izplūdes gāzu paraugu, vajadzīgs plūsmas mērītāja reakcijas laiks, kas ir ātrāks par 9.3. tabulā norādīto. Attiecībā uz daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmām ar tiešsaistes kontroli plūsmas mērītāja reakcijas laiks atbilst 8.2.1.2. punktā noteiktajām specifikācijām.

9.4.5.3.3.   Izplūdes gāzu dzesēšana

Ir atļauta izplūdes gāzu dzesēšana augšpus plūsmas mērītājam, piemērojot turpmāk norādītos ierobežojumus:

| a) | PM paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai; |
| --- | --- |

a)

PM paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai;

| b) | ja dzesēšanas rezultātā izplūdes gāzu temperatūras, kas pārsniedz 202 °C, noslīd zemāk par 180 °C, NMHC paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai; |
| --- | --- |

b)

ja dzesēšanas rezultātā izplūdes gāzu temperatūras, kas pārsniedz 202 °C, noslīd zemāk par 180 °C, NMHC paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai;

| c) | ja dzesēšana izraisa ūdens kondensēšanos, NOx paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai, izņemot gadījumus, kad dzesētājs atbilst 8.1.11.4. punktā noteiktajām veiktspējas pārbaudes prasībām; |
| --- | --- |

c)

ja dzesēšana izraisa ūdens kondensēšanos, NOx paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai, izņemot gadījumus, kad dzesētājs atbilst 8.1.11.4. punktā noteiktajām veiktspējas pārbaudes prasībām;

| d) | ja dzesēšana izraisa ūdens kondensēšanos, pirms plūsma sasniedz plūsmas mērītāju, T
  dew un spiediena p
  total mēra pie plūsmas mērītāja atveres; šīs vērtības izmanto emisiju aprēķinos saskaņā ar A.7. un A.8. papildinājumu. |
| --- | --- |

d)

ja dzesēšana izraisa ūdens kondensēšanos, pirms plūsma sasniedz plūsmas mērītāju, T
  dew un spiediena p
  total mēra pie plūsmas mērītāja atveres; šīs vērtības izmanto emisiju aprēķinos saskaņā ar A.7. un A.8. papildinājumu.

9.4.5.4.   Atšķaidīšanas gaiss un atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas mērītāji

9.4.5.4.1.   Piemērošana

Momentānas atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātrumus vai kopējo atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmu testa intervālā nosaka, izmantojot atšķaidītu izplūdes gāzu mērītāju. Neapstrādātu izplūdes gāzu plūsmas ātrumus vai kopējo neapstrādātu izplūdes gāzu plūsmu testa intervālā var aprēķināt, izmantojot atšķirību starp atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas mērītāju un atšķaidīšanas gaisa mērītāju.

9.4.5.4.2.   Prasības attiecībā uz komponentiem

Vispārējā sistēma atšķaidītu izplūdes gāzu mērīšanai atbilst kalibrēšanas un pārbaudes prasībām 8.1.8.4. un 8.1.8.5. punktā. Var izmantot šādus mērītājus:

| a) | attiecībā uz atšķaidītu izplūdes gāzu kopējās plūsmas konstantā tilpuma parauga ņemšanu (CVS) var izmantot kritiskās plūsmas Venturi cauruli (CFV) vai vairākas paralēli izkārtotas kritiskās plūsmas Venturi caurules, pozitīva darba tilpuma sūkni (PDP), zemskaņas Venturi cauruli (SSV) vai ultraskaņas plūsmas mērītāju (UFM); CFV vai PDP kopā ar augšpus novietotu siltummaini funkcionēs arī kā pasīvs plūsmas regulators, nodrošinot CVS sistēmā nemainīgu atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūru; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz atšķaidītu izplūdes gāzu kopējās plūsmas konstantā tilpuma parauga ņemšanu (CVS) var izmantot kritiskās plūsmas Venturi cauruli (CFV) vai vairākas paralēli izkārtotas kritiskās plūsmas Venturi caurules, pozitīva darba tilpuma sūkni (PDP), zemskaņas Venturi cauruli (SSV) vai ultraskaņas plūsmas mērītāju (UFM); CFV vai PDP kopā ar augšpus novietotu siltummaini funkcionēs arī kā pasīvs plūsmas regulators, nodrošinot CVS sistēmā nemainīgu atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūru;

| b) | attiecībā uz daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu (PDF) var izmantot jebkuru plūsmas mērītāju ar aktīvu plūsmas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu proporcionālu izplūdes gāzu sastāvdaļu paraugu ņemšanu; kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu vai vienu vai vairākas paraugu plūsmas, vai šo plūsmu kombināciju var kontrolēt, lai nodrošinātu proporcionālu paraugu ņemšanu. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu (PDF) var izmantot jebkuru plūsmas mērītāju ar aktīvu plūsmas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu proporcionālu izplūdes gāzu sastāvdaļu paraugu ņemšanu; kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu vai vienu vai vairākas paraugu plūsmas, vai šo plūsmu kombināciju var kontrolēt, lai nodrošinātu proporcionālu paraugu ņemšanu.

Attiecībā uz jebkuru citu atšķaidīšanas sistēmu var izmantot laminārās caurplūdes elementu, ultraskaņas plūsmas mērītāju, zemskaņas Venturi cauruli, kritiskās plūsmas Venturi cauruli vai vairākas paralēli novietotas kritiskās plūsmas Venturi caurules, pozitīva darba tilpuma mērītāju, termisko masas mērītāju, vidējošanas Pito cauruli vai kvēlojošās stieples anemometru.

9.4.5.4.3.   Izplūdes gāzu dzesēšana

Atšķaidītās izplūdes gāzes augšpus atšķaidītās plūsmas mērītājam var dzesēt, ja ievēro turpmāk aprakstītos noteikumus:

| a) | PM paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai; |
| --- | --- |

a)

PM paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai;

| b) | ja dzesēšanas rezultātā izplūdes gāzu temperatūras, kas pārsniedz 202 °C, noslīd zemāk par 180 °C, NMHC paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai; |
| --- | --- |

b)

ja dzesēšanas rezultātā izplūdes gāzu temperatūras, kas pārsniedz 202 °C, noslīd zemāk par 180 °C, NMHC paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai;

| c) | ja dzesēšana izraisa ūdens kondensēšanos, NOx paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai, izņemot gadījumus, kad dzesētājs atbilst 8.1.11.4. punktā noteiktajām veiktspējas pārbaudes prasībām; |
| --- | --- |

c)

ja dzesēšana izraisa ūdens kondensēšanos, NOx paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai, izņemot gadījumus, kad dzesētājs atbilst 8.1.11.4. punktā noteiktajām veiktspējas pārbaudes prasībām;

| d) | ja dzesēšana izraisa ūdens kondensēšanos, pirms plūsma sasniedz plūsmas mērītāju, rasas punktu T
  dew un spiedienu p
  total mēra pie plūsmas mērītāja atveres; šīs vērtības izmanto emisiju aprēķinos saskaņā ar A.7. un A.8. papildinājumu. |
| --- | --- |

d)

ja dzesēšana izraisa ūdens kondensēšanos, pirms plūsma sasniedz plūsmas mērītāju, rasas punktu T
  dew un spiedienu p
  total mēra pie plūsmas mērītāja atveres; šīs vērtības izmanto emisiju aprēķinos saskaņā ar A.7. un A.8. papildinājumu.

9.4.5.5.   Paraugu plūsmas mērītājs paraugu ņemšanai pa partijām

Paraugu plūsmas mērītāju izmanto, lai noteiktu paraugu plūsmas ātrumus vai kopējo plūsmu, kas ievākta paraugu partijas ņemšanas sistēmā testa intervāla laikā. Atšķirību starp abiem plūsmas mērītājiem var izmantot, lai aprēķinātu paraugu plūsmu atšķaidīšanas tunelī, piemēram, daļējas plūsmas atšķaidīšanas PM mērījuma un sekundāras atšķaidīšanas plūsmas PM mērījuma vajadzībām. Specifikācijas attiecībā uz plūsmas starpības mērīšanu proporcionālu neapstrādātas izplūdes gāzes paraugu iegūšanai ir sniegtas 8.1.8.6.1. punktā, un plūsmas starpības mērīšanas kalibrēšana ir paredzēta 8.1.8.6.2. punktā.

Vispārējā sistēma attiecībā uz paraugu plūsmas mērītāju atbilst 8.1.8. punktā noteiktajām kalibrēšanas prasībām.

9.4.5.6.   Gāzes dalītājs

Gāzes dalītāju var izmantot kalibrēšanas gāzu sajaukšanai.

Izmanto gāzes dalītāju, kas sajauc gāzes atbilstīgi 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām un testēšanas laikā sagaidāmajām koncentrācijām. Var izmantot kritiskās plūsmas gāzes dalītājus, kapilāra gāzes dalītājus vai termiskā masas mērītāja gāzes dalītājus. Lai nodrošinātu pareizu gāzes dalīšanu, vajadzības gadījumā piemēro viskozitātes korekcijas (ja to nav nodrošinājusi gāzes dalītāja iekšējā programmatūra). Gāzes dalītāja sistēma atbilst 8.1.4.5. punktā izklāstītajām linearitātes pārbaudes prasībām. Pēc izvēles sajaukšanas ierīci var pārbaudīt ar lineāru instrumentu, piemēram, izmantojot NO gāzi ar CLD detektoru. Instrumenta kalibrēšanas vērtību regulē, izmantojot instrumentam tieši pievadītu standartgāzi. Gāzes dalītāju pārbauda pie izmantotajiem iestatījumiem un nominālo vērtību salīdzina ar izmērīto instrumenta koncentrāciju.

9.4.6.   CO un CO2 mērījumi

Lai attiecībā uz paraugu partiju vai nepārtraukto paraugu ņemšanu neapstrādātā vai atšķaidītā izplūdes gāzē izmērītu CO un CO2 koncentrācijas, izmanto nedispersīvo infrasarkano (NDIR) analizatoru.

Sistēma, kuras pamatā ir NDIR, atbilst 8.1.9.1. punktā noteiktajām kalibrēšanas un pārbaudes prasībām.

9.4.7.   Ogļūdeņražu mērījumi

9.4.7.1.   Liesmas jonizācijas detektors

9.4.7.1.1.   Piemērošana

Lai attiecībā uz paraugu partiju vai nepārtraukto paraugu ņemšanu neapstrādātā vai atšķaidītā izplūdes gāzē izmērītu ogļūdeņražu koncentrācijas, izmanto sildāma liesmas jonizācijas detektora (FID) analizatoru. Ogļūdeņražu koncentrācijas nosaka, pamatojoties uz oglekļa skaita bāzes vērtību 1 (C1). Metāna un nemetānu ogļūdeņražu vērtības nosaka atbilstīgi 9.4.7.1.4. punktam. Sildāmi FID analizatori nodrošina, ka visu virsmu, kuras saskaras ar emisijām, temperatūra tiek uzturēta 191 °C ± 11 °C robežās.

9.4.7.1.2.   Prasības attiecībā uz komponentiem

Sistēma THC vai CH4 mērīšanai, kuras pamatā ir FID, atbilst visām 8.1.10. punktā noteiktajām pārbaudes prasībām attiecībā uz ogļūdeņražu mērījumiem.

9.4.7.1.3.   FID degviela un deglī izmantojamais gaiss

FID degviela un deglī izmantojamais gaiss atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām. Lai nodrošinātu, ka FID analizators darbojas, izmantojot difūzo liesmu, nevis iepriekš sajauktu gāzes/gaisa maisījuma liesmu, FID degvielu un deglī izmantojamo gaisu nesajauc pirms nonākšanas FID analizatorā.

9.4.7.1.4.   Metāns

FID analizatori mēra kopējos ogļūdeņražus (THC). Lai noteiktu nemetāna ogļūdeņražus (NMHC), nosaka metāna, CH4, daudzumu, izmantojot nemetāna nošķīrēju un FID analizatoru, kā aprakstīts 9.4.7.2. punktā, vai gāzu hromatogrāfu, kā aprakstīts 9.4.7.3. punktā. Attiecībā uz NMHC noteikšanai izmantoto FID analizatoru tā reakcijas koeficientu uz CH4, RF
  CH4, nosaka atbilstīgi 8.1.10.1. punktam. Ar NMHC saistītie aprēķini ir aprakstīti A.7. un A.8. papildinājumā.

9.4.7.1.5.   Pieņēmumi attiecībā uz metānu

Ir atļauts neveikt metāna mērījumu, bet pieņemt, ka 2 % no izmērītajiem kopējiem ogļūdeņražiem veido metāns, kā aprakstīts A.7. un A.8. papildinājumā.

9.4.7.2.   Nemetāna nošķīrējs

9.4.7.2.1.   Piemērošana

Lai ar FID analizatora palīdzību izmērītu CH4, var izmantot nemetāna nošķīrēju. Nemetāna nošķīrējs oksidē visus nemetāna ogļūdeņražus CO2 un H2O. Nemetāna nošķīrēju var izmantot paraugu partiju vai nepārtraukto paraugu ņemšanā attiecībā uz neapstrādātām vai atšķaidītām izplūdes gāzēm.

9.4.7.2.2.   Sistēmas veiktspēja

Nemetāna nošķīrēja veiktspēju nosaka atbilstīgi 8.1.10.3. punktam un rezultātus izmanto A.7. un A.8. papildinājumā noteiktajā NMHC emisiju aprēķinā.

9.4.7.2.3.   Konfigurācija

Lai veiktu 8.1.10.3. punktā paredzēto pārbaudi, nemetāna nošķīrēju konfigurē ar apvada vadu.

9.4.7.2.4.   Optimizēšana

Nemetāna nošķīrēju var optimizēt, lai maksimāli palielinātu CH4 iespiešanos un visu pārējo ogļūdeņražu oksidēšanos. Paraugu var samitrināt un atšķaidīt ar attīrītu gaisu vai skābekli (O2) augšpus nemetāna nošķīrējam, lai opztimizētu veiktspēju. Paraugu mitrināšanu un atšķaidīšanu ņem vērā emisiju aprēķinos.

9.4.7.3.   Gāzu hromatogrāfs

Piemērošana. Gāzu hromatogrāfu var izmantot, lai izmērītu atšķaidītu izplūdes gāzu CH4 koncentrācijas paraugu partijas ņemšanas vajadzībām. Lai gan CH4 mērījumiem var izmantot arī nemetāna nošķīrēju, kā aprakstīts 9.4.7.2. punktā, salīdzināšanai ar jebkuru ierosināto alternatīvo mērījumu procedūru atbilstīgi 5.1.3. punktam izmanto standarta procedūru, kuras pamatā ir gāzes hromatogrāfs.

9.4.8.   NOx mērījumi

NOx mērīšanai ir paredzēti divi mērinstrumenti, un var izmantot jebkuru no tiem, ja tas atbilst attiecīgi 9.4.8.1. vai 9.4.8.2. punktā norādītajiem kritērijiem. Kā standarta procedūru salīdzināšanai ar jebkuru ierosināto alternatīvo mērījumu procedūru atbilstīgi šā pielikuma 5.1.3. punktam izmanto hemiluminiscences detektoru.

9.4.8.1.   Hemiluminiscences detektors

9.4.8.1.1.   Piemērošana

Lai izmērītu NOx koncentrāciju neapstrādātās vai atšķaidītās izplūdes gāzēs paraugu partiju vai nepārtraukto paraugu ņemšanas vajadzībām, izmanto hemiluminiscences detektoru (CLD) kopā ar NO2 pārveidotāju par NO.

9.4.8.1.2.   Prasības attiecībā uz komponentiem

Sistēma, kuras pamatā ir CLD, atbilst 8.1.11.1. punktā izklāstītajām degšanas pārbaudes prasībām. Var izmantot sildāmu vai nesildāmu CLD, kā arī CLD, kas darbojas atmosfēras spiediena vai vakuuma apstākļos.

9.4.8.1.3.   NO2 pārveidotājs par NO

Augšpus CLD novieto iekšēju vai ārēju NO2 pārveidotāju par NO, kas atbilst 8.1.11.5. punktā noteiktajām pārbaudes prasībām, un pārveidotāju konfigurē ar apvadu, lai atvieglotu šo pārbaudi.

9.4.8.1.4.   Mitruma ietekme

Nodrošina visu CLD temperatūru uzturēšanu, lai novērstu ūdens kondensēšanos. Lai novadītu mitrumu no parauga augšpus CLD, izmanto vienu no turpmāk norādītajām konfigurācijām:

| a) | CLD, kas ir pievienots lejpus jebkuram žāvētājam vai dzesētājam, kurš atrodas lejpus NO2 pārveidotājam par NO, kas atbilst 8.1.11.5. punktā noteiktajām pārbaudes prasībām; |
| --- | --- |

a)

CLD, kas ir pievienots lejpus jebkuram žāvētājam vai dzesētājam, kurš atrodas lejpus NO2 pārveidotājam par NO, kas atbilst 8.1.11.5. punktā noteiktajām pārbaudes prasībām;

| b) | CLD, kurš pievienots lejpus jebkuram žāvētājam vai termiskajam dzesētājam, kas atbilst 8.1.11.4. punktā norādītajām pārbaudes prasībām. |
| --- | --- |

b)

CLD, kurš pievienots lejpus jebkuram žāvētājam vai termiskajam dzesētājam, kas atbilst 8.1.11.4. punktā norādītajām pārbaudes prasībām.

9.4.8.1.5.   Reakcijas laiks

Lai uzlabotu CLD reakcijas laiku, var izmantot sildāmu CLD.

9.4.8.2.   Nedispersīvs ultravioletais analizators

9.4.8.2.1.   Piemērošana

Nedispersīvu ultravioleto (NDUV) analizatru izmanto NOx koncentrācijas mērīšanai neapstrādātā vai atšķaidītā izplūdes gāzē paraugu partiju vai nepārtraukto paraugu ņemšanas vajadzībām.

9.4.8.2.2.   Prasības attiecībā uz komponentiem

Sistēma, kuras pamatā ir NDUV, atbilst 8.1.11.3. punktā izklāstītajām pārbaudes prasībām.

9.4.8.2.3.   NO2 pārveidotājs par NO

Ja NDUV analizators mēra tikai NO, augšpus NDUV analizatoram novieto iekšēju vai ārēju NO2 pārveidotāju par NO, kas atbilst 8.1.11.5. punktā noteiktajām pārbaudes prasībām. Pārveidotāju konfigurē ar apvadu, lai atvieglotu šo pārbaudi.

9.4.8.2.4.   Mitruma ietekme

Uztur NDUV temperatūru, lai novērstu ūdens kondensēšanos, izņemot situācijas, kad izmanto vienu no turpmāk norādītajām konfigurācijām:

| a) | NDUV ir pievienots lejpus jebkuram žāvētājam vai dzesētājam, kurš atrodas lejpus NO2 pārveidotājam par NO, kas atbilst 8.1.11.5. punktā noteiktajām pārbaudes prasībām; |
| --- | --- |

a)

NDUV ir pievienots lejpus jebkuram žāvētājam vai dzesētājam, kurš atrodas lejpus NO2 pārveidotājam par NO, kas atbilst 8.1.11.5. punktā noteiktajām pārbaudes prasībām;

| b) | NDUV ir pievienots lejpus jebkuram žāvētājam vai termiskajam dzesētājam, kas atbilst 8.1.11.4. punktā norādītajām pārbaudes prasībām. |
| --- | --- |

b)

NDUV ir pievienots lejpus jebkuram žāvētājam vai termiskajam dzesētājam, kas atbilst 8.1.11.4. punktā norādītajām pārbaudes prasībām.

9.4.9.   O2 mērījumi

Lai izmērītu O2 koncentrāciju neapstrādātās vai atšķaidītās izplūdes gāzēs paraugu partiju vai nepārtraukto paraugu ņemšanas vajadzībām, izmanto paramagnētisko noteikšanu (PMD) vai magnetopneimatisko noteikšanu (MPD).

9.4.10.   Gaisa/degvielas attiecības mērījumi

Lai mērītu gaisa/degvielas attiecību neapstrādātā izplūdes gāzē nepārtrauktai paraugu ņemšanai, var izmantot cirkonija (ZrO2) analizatoru. Lai atbilstīgi A.7. un A.8. papildinājumam aprēķinātu izplūdes gāzu plūsmu, var izmanto O2 mērījumus ar ieplūdes gaisu vai degvielas plūsmas mērījumus.

9.4.11.   PM mērījumi ar gravimetriskajiem svariem

Lai veiktu paraugu ņemšanas filtra līdzeklī savākto neto PM daudzuma mērījumu, izmanto svarus.

Obligātā prasība paredz, ka svaru izšķirtspēja ir vienāda ar vai zemāka par 9.3. tabulā ieteikto 0,5 mikrogramu atkārtojamību. Ja standarta normalizēšanas un linearitātes pārbaužu vajadzībām svari izmanto iekšējas kalibrēšanas svaru vienības, šīs svaru vienības atbilst 9.5.2. punktā noteiktajām specifikācijām.

Svarus konfigurē, lai nodrošinātu optimālu stabilizācijas laiku un stabilitāti to atrašanās vietā.

9.5.   Analītiskās gāzes un masas standarti

9.5.1.   Analītiskās gāzes

Analītiskās gāzes atbilst šajā iedaļā paredzētajām precizitātes un tīrības specifikācijām.

9.5.1.1.   Gāzu specifikācijas

Ņem vērā šādas gāzu specifikācijas:

| a) | lai mērinstrumentus iestatītu uz nulli un veiktu sajaukšanu ar kalibrēšanas gāzēm, izmanto attīrītas gāzes; izmanto gāzes ar piesārņojumu, kas gāzu cilindrā vai pie nulles gāzes ģeneratora izvada nav lielāks par turpmāk norādītajām vērtībām:






  i) | 2 % piesārņojums, kas izmērīts attiecībā pret standartapstākļos sagaidāmo vidējo koncentrāciju; piemēram, ja ir sagaidāma CO koncentrācija 100,0 μmol/mol apmērā, būtu atļauts izmantot nulles gāzi ar CO piesārņojumu, kas ir mazāks par vai vienāds ar 2,000 μmol/mol; |
| --- | --- | --- |

a)

lai mērinstrumentus iestatītu uz nulli un veiktu sajaukšanu ar kalibrēšanas gāzēm, izmanto attīrītas gāzes; izmanto gāzes ar piesārņojumu, kas gāzu cilindrā vai pie nulles gāzes ģeneratora izvada nav lielāks par turpmāk norādītajām vērtībām:

i)

2 % piesārņojums, kas izmērīts attiecībā pret standartapstākļos sagaidāmo vidējo koncentrāciju; piemēram, ja ir sagaidāma CO koncentrācija 100,0 μmol/mol apmērā, būtu atļauts izmantot nulles gāzi ar CO piesārņojumu, kas ir mazāks par vai vienāds ar 2,000 μmol/mol;

| ii) | piesārņojums atbilstīgi 9.4. tabulai, piemērojams neapstrādātas vai atšķaidītas gāzes mērījumiem; |
| --- | --- |

ii)

piesārņojums atbilstīgi 9.4. tabulai, piemērojams neapstrādātas vai atšķaidītas gāzes mērījumiem;

| iii) | piesārņojums atbilstīgi 9.5. tabulai, piemērojams neapstrādātas gāzes mērījumiem.

  9.4.   tabula


  Piesārņojuma robežvērtības, kas piemērojamas neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu mērījumiem (μmol/mol = ppm (3,2.))








  Sastāvdaļa | Attīrīts sintētiskais gaiss (11) | Attīrīts N2
   (11) |
| --- | --- | --- | --- |
| THC (C1 ekvivalents) | ≤ 0,05 μmol/mol | ≤ 0,05 μmol/mol |
| CO | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 1 μmol/mol |
| CO2 | ≤ 10 μmol/mol | ≤ 10 μmol/mol |
| O2 | 0,205 līdz 0,215 mol/mol | ≤ 2 μmol/mol |
| NOx | ≤ 0,02 μmol/mol | ≤ 0,02 μmol/mol |

iii)

piesārņojums atbilstīgi 9.5. tabulai, piemērojams neapstrādātas gāzes mērījumiem.

9.4.   tabula

Piesārņojuma robežvērtības, kas piemērojamas neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu mērījumiem (μmol/mol = ppm (3,2.))

Sastāvdaļa

Attīrīts sintētiskais gaiss (11)

Attīrīts N2
   (11)

THC (C1 ekvivalents)

≤ 0,05 μmol/mol

≤ 0,05 μmol/mol

CO

≤ 1 μmol/mol

≤ 1 μmol/mol

CO2

≤ 10 μmol/mol

≤ 10 μmol/mol

O2

0,205 līdz 0,215 mol/mol

≤ 2 μmol/mol

NOx

≤ 0,02 μmol/mol

≤ 0,02 μmol/mol

9.5.   tabula

Piesārņojuma robežvērtības, kas piemērojamas neapstrādātu izplūdes gāzu mērījumiem (μmol/mol = ppm (3,2.))

| Sastāvdaļa | Attīrīts sintētiskais gaiss (12) | Attīrīts N2
   (12) |
| --- | --- | --- |
| THC (C1 ekvivalents) | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 1 μmol/mol |
| CO | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 1 μmol/mol |
| CO2 | ≤ 400 μmol/mol | ≤ 400 μmol/mol |
| O2 | 0,18 līdz 0,21 mol/mol | — |
| NOx | ≤ 0,1 μmol/mol | ≤ 0,1 μmol/mol |

Sastāvdaļa

Attīrīts sintētiskais gaiss (12)

Attīrīts N2
   (12)

THC (C1 ekvivalents)

≤ 1 μmol/mol

≤ 1 μmol/mol

CO

≤ 1 μmol/mol

≤ 1 μmol/mol

CO2

≤ 400 μmol/mol

≤ 400 μmol/mol

O2

0,18 līdz 0,21 mol/mol

—

NOx

≤ 0,1 μmol/mol

≤ 0,1 μmol/mol

| b) | Ar FID analizatoru izmanto turpmāk minētās gāzes.






  i) | Izmanto FID degvielu ar H2 koncentrāciju (0,39 līdz 0,41) mol/mol, pārējais He. Maisījuma sastāvā esošie THC nepārsniedz 0,05 μmol/mol. |
| --- | --- | --- |

b)

Ar FID analizatoru izmanto turpmāk minētās gāzes.

i)

Izmanto FID degvielu ar H2 koncentrāciju (0,39 līdz 0,41) mol/mol, pārējais He. Maisījuma sastāvā esošie THC nepārsniedz 0,05 μmol/mol.

| ii) | Izmanto FID deglim paredzētu gaisu, kas atbilst šā punkta a) apakšpunktā noteiktajām attīrīta gaisa specifikācijām. |
| --- | --- |

ii)

Izmanto FID deglim paredzētu gaisu, kas atbilst šā punkta a) apakšpunktā noteiktajām attīrīta gaisa specifikācijām.

| iii) | FID nulles gāze. Liesmas jonizācijas detektorus iestata uz nulli, izmantojot attīrītu gaisu, kas atbilst šā punkta a) apakšpunktā noteiktajām specifikācijām, ņemot vērā, ka uz attīrītā gaisa O2 koncentrācijas vērtību neattiecas nekādi ierobežojumi. |
| --- | --- |

iii)

FID nulles gāze. Liesmas jonizācijas detektorus iestata uz nulli, izmantojot attīrītu gaisu, kas atbilst šā punkta a) apakšpunktā noteiktajām specifikācijām, ņemot vērā, ka uz attīrītā gaisa O2 koncentrācijas vērtību neattiecas nekādi ierobežojumi.

| iv) | FID propāna standartgāze. THC FID normalizē un kalibrē ar propāna, C3H8, standartkoncentrācijām. To kalibrē, pamatojoties uz oglekļa skaita bāzes vērtību 1 (C1). |
| --- | --- |

iv)

FID propāna standartgāze. THC FID normalizē un kalibrē ar propāna, C3H8, standartkoncentrācijām. To kalibrē, pamatojoties uz oglekļa skaita bāzes vērtību 1 (C1).

| v) | FID metāna standartgāze. Ja CH4
  FID vienmēr normalizē un kalibrē, izmantojot nemetāna nošķīrēju, FID normalizē un kalibrē ar metāna, CH4, standartkoncentrācijām. To kalibrē, pamatojoties uz oglekļa skaita bāzes vērtību 1 (C1). |
| --- | --- |

v)

FID metāna standartgāze. Ja CH4
  FID vienmēr normalizē un kalibrē, izmantojot nemetāna nošķīrēju, FID normalizē un kalibrē ar metāna, CH4, standartkoncentrācijām. To kalibrē, pamatojoties uz oglekļa skaita bāzes vērtību 1 (C1).

| c) | Izmanto turpmāk norādītos maisījumus, gāzēm ietilpstot ± 1,0 % robežās no starptautiski un/vai valsts mērogā atzītu standartu faktiskās vērtības vai no citu gāzu standartiem, kas ir apstiprināti:






  i) | CH4, pārējais attīrīts sintētiskais gaiss un/vai N2 (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- | --- |

c)

Izmanto turpmāk norādītos maisījumus, gāzēm ietilpstot ± 1,0 % robežās no starptautiski un/vai valsts mērogā atzītu standartu faktiskās vērtības vai no citu gāzu standartiem, kas ir apstiprināti:

i)

CH4, pārējais attīrīts sintētiskais gaiss un/vai N2 (attiecīgā gadījumā);

| ii) | C2H6, pārējais attīrīts sintētiskais gaiss un/vai N2 (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

ii)

C2H6, pārējais attīrīts sintētiskais gaiss un/vai N2 (attiecīgā gadījumā);

| iii) | C3H8, pārējais attīrīts sintētiskais gaiss un/vai N2 (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

iii)

C3H8, pārējais attīrīts sintētiskais gaiss un/vai N2 (attiecīgā gadījumā);

| iv) | CO, pārējais attīrīts N2; |
| --- | --- |

iv)

CO, pārējais attīrīts N2;

| v) | CO2, pārējais attīrīts N2; |
| --- | --- |

v)

CO2, pārējais attīrīts N2;

| vi) | NO, pārējais attīrīts N2; |
| --- | --- |

vi)

NO, pārējais attīrīts N2;

| vii) | NO2, pārējais attīrīts sintētiskais gaiss; |
| --- | --- |

vii)

NO2, pārējais attīrīts sintētiskais gaiss;

| viii) | O2, pārējais attīrīts N2; |
| --- | --- |

viii)

O2, pārējais attīrīts N2;

| ix) | C3H8, CO, CO2, NO, pārējais attīrīts N2; |
| --- | --- |

ix)

C3H8, CO, CO2, NO, pārējais attīrīts N2;

| x) | C3H8, CH4, CO, CO2, NO, pārējais attīrīts N2. |
| --- | --- |

x)

C3H8, CH4, CO, CO2, NO, pārējais attīrīts N2.

| d) | Var izmantot gāzes no grupām, kas nav uzskaitītas šā punkta c) apakšpunktā (piem., metanolu gaisā, ko var izmantot reakcijas koeficientu noteikšanai), ja vien tās ietilpst ± 3,0 % robežās no starptautiski un/vai valsts mērogā atzītu standartu faktiskās vērtības un atbilst 9.5.1.2. punktā noteiktajām stabilitātes prasībām. |
| --- | --- |

d)

Var izmantot gāzes no grupām, kas nav uzskaitītas šā punkta c) apakšpunktā (piem., metanolu gaisā, ko var izmantot reakcijas koeficientu noteikšanai), ja vien tās ietilpst ± 3,0 % robežās no starptautiski un/vai valsts mērogā atzītu standartu faktiskās vērtības un atbilst 9.5.1.2. punktā noteiktajām stabilitātes prasībām.

| e) | Var ģenerēt kalibrēšanas gāzes, izmantojot precīzu sajaukšanas ierīci, piemēram, gāzu dalītāju, lai atšķaidītu gāzes ar attīrītu N2 vai attīrītu sintētisko gaisu. Ja gāzes dalītāji atbilst 9.4.5.6. punktā noteiktajām specifikācijām un sajaucamās gāzes atbilst šā punkta a) un c) apakšpunktam, uzskata, ka sajaukšanas rezultātā iegūtie maisījumi atbilst 9.5.1.1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

e)

Var ģenerēt kalibrēšanas gāzes, izmantojot precīzu sajaukšanas ierīci, piemēram, gāzu dalītāju, lai atšķaidītu gāzes ar attīrītu N2 vai attīrītu sintētisko gaisu. Ja gāzes dalītāji atbilst 9.4.5.6. punktā noteiktajām specifikācijām un sajaucamās gāzes atbilst šā punkta a) un c) apakšpunktam, uzskata, ka sajaukšanas rezultātā iegūtie maisījumi atbilst 9.5.1.1. punkta prasībām.

9.5.1.2.   Koncentrācija un derīguma termiņš

Reģistrē gāzes piegādātāja norādīto kalibrēšanas standartgāzes koncentrāciju un tās derīguma termiņu.

| a) | Nevienu kalibrēšanas standartgāzi nedrīkst izmantot pēc derīguma termiņa beigām, izņemot šā punkta b) apakšpunktā paredzēto izņēmumu. |
| --- | --- |

a)

Nevienu kalibrēšanas standartgāzi nedrīkst izmantot pēc derīguma termiņa beigām, izņemot šā punkta b) apakšpunktā paredzēto izņēmumu.

| b) | Kalibrēšanas gāzes var marķēt atkārtoti un izmantot pēc to derīguma termiņa beigām, ja ir saņemta iepriekšēja tipa apstiprinājuma iestādes atļauja. |
| --- | --- |

b)

Kalibrēšanas gāzes var marķēt atkārtoti un izmantot pēc to derīguma termiņa beigām, ja ir saņemta iepriekšēja tipa apstiprinājuma iestādes atļauja.

9.5.1.3.   Gāzu pārvade

Gāzes pārvada no to avota uz analizatoriem, izmantojot komponentus, kas ir paredzēti tikai šo gāzu regulēšanai un pārvadei.

Jāievēro visu kalibrēšanas gāzu uzglabāšanas laiks. Jāreģistrē ražotāja noteiktās kalibrēšanas gāzes derīguma termiņa beigas.

9.5.2.   Masas standarti

Izmanto PM svaru kalibrēšanas svaru vienības, kas ir sertificētas, apliecinot, ka tās ietilpst 0,1 % no starptautiski un/vai valsts mērogā atzītajos standartos paredzētās nenoteiktības. Kalibrēšanas svaru vienības var sertificēt jebkura kalibrēšanas laboratorija, kas nodrošina atbilstību starptautiski un/vai valsts mērogā atzītiem standartiem. Nodrošina, ka mazākās kalibrēšanas svaru vienības masa ne vairāk kā desmit reižu pārsniedz neizmantota PM paraugu ņemšanas līdzekļa masu. Kalibrēšanas ziņojumā norāda arī svaru vienību blīvumu.

---

(1)  Īpaši simboli ir iekļauti pielikumos.

(2)  Šā pielikuma numerācija atbilst Vispārējo tehnisko noteikumu par visurgājēju tehniku Nr. 11 numerācijai. Tomēr daži šo noteikumu punkti šajā pielikumā nav vajadzīgi.

(3)  Plašāku informāciju par sākotnējās jaudas definīciju skatīt ISO 8528 1:2005 standarta 2. attēlā.

(4)  Veikt kalibrēšanu un pārbaudes biežāk atbilstīgi mērīšanas sistēmas ražotāja instrukcijām un pamatotam inženiertehniskajam atzinumam.

(5)  CVS pārbaude nav jāveic sistēmām, kas atbilst ± 2 %, pamatojoties uz ieplūdes gaisa, degvielas un atšķaidīto izplūdes gāzu oglekļa vai skābekļa ķīmisko līdzsvaru.

(6)  Ja glabāšanas tvertnē ir novērsta ūdens kondensēšanās.

(7)  Līdz 40 °C.

(8)  Līdz 202 °C.

(9)  Pie 191 °C ± 11 °C.

(10)  Precizitāti un atkārtojamību nosaka, izmantojot vienus un tos pašus savāktos datus, kā aprakstīts 9.4.3. punktā, un pamatojoties uz absolūtajām vērtībām. “pt.” attiecas uz vispārējo vidējo vērtību, kas sagaidāma pie emisiju robežvērtībām; “maks.” attiecas uz lielāko vērtību, kas sagaidāma pie emisiju robežvērtībām darba ciklā, nevis maksimālo instrumenta diapazonu; “mērījums”attiecas uz darba ciklā izmērīto faktisko vidējo vērtību.

(11)  Nav noteikta prasība, kas paredzētu, ka šiem tīrības līmeņiem jāatbilst starptautiskiem un/vai valsts līmenī atzītiem standartiem.

(12)  Nav noteikta prasība, kas paredzētu, ka šiem tīrības līmeņiem jāatbilst starptautiskiem un/vai valsts līmenī atzītiem standartiem.

A.1. papildinājums

(Rezervēts)

A.2. papildinājums

Statistika

A.2.1.   Aritmētiskā vidējā vērtība

Vidējo aritmētisko vērtību, Formula, aprēķina šādi:

| | (A.2-1) |
| --- | --- |

Formula

(A.2-1)

A.2.2.   Standartnovirze

Standartnovirzi attiecībā uz objektīvu (piem., N–1) paraugu, σ, aprēķina šādi:

| | (A.2-2) |
| --- | --- |

Formula

(A.2-2)

A.2.3.   Vidējā kvadrātiskā vērtība

Vidējo kvadrātisko vērtību, rms
  y, aprēķina šādi:

| | (A.2-3) |
| --- | --- |

Formula

(A.2-3)

A.2.4.   t-tests

Izmantojot turpmāk norādītos vienādojumus un tabulas, nosaka, vai dati atbilst t-testam:

| a) | attiecībā uz nepāra t-testu t statistiku un tā brīvības pakāpju, v, skaitu aprēķina šādi: | (A.2-4) |
| --- | --- | --- |
| | (A.2-5) |

a)

attiecībā uz nepāra t-testu t statistiku un tā brīvības pakāpju, v, skaitu aprēķina šādi:

Formula

(A.2-4)

Formula

(A.2-5)

| b) | attiecībā uz pāra t-testu t statistiku un tā brīvības pakāpju, v, skaitu aprēķina turpmāk norādītajā veidā, ņemot vērā, ka εi
  ir kļūdas (piem., atšķirības) starp katru y
  refi
  un yi
  pāri: | | (A.2-6) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz pāra t-testu t statistiku un tā brīvības pakāpju, v, skaitu aprēķina turpmāk norādītajā veidā, ņemot vērā, ka εi
  ir kļūdas (piem., atšķirības) starp katru y
  refi
  un yi
  pāri:

Formula

Formula

(A.2-6)

| c) | šajā punktā iekļauto A.2.1. tabulu izmanto, lai salīdzinātu tabulētās t līdz t
  crit vērtības ar brīvības pakāpju skaitu; ja t vērtība ir mazāka par t
  crit, t atbilst t-testa prasībām.

  A.2.1.   tabula


  Kritiskās t vērtības pret brīvības pakāpju skaitu, v









  n | Ticamība |
| --- | --- | --- |
| | 90 procenti | 95 procenti |
| 1 | 6,314 | 12,706 |
| 2 | 2,920 | 4,303 |
| 3 | 2,353 | 3,182 |
| 4 | 2,132 | 2,776 |
| 5 | 2,015 | 2,571 |
| 6 | 1,943 | 2,447 |
| 7 | 1,895 | 2,365 |
| 8 | 1,860 | 2,306 |
| 9 | 1,833 | 2,262 |
| 10 | 1,812 | 2,228 |
| 11 | 1,796 | 2,201 |
| 12 | 1,782 | 2,179 |
| 13 | 1,771 | 2,160 |
| 14 | 1,761 | 2,145 |
| 15 | 1,753 | 2,131 |
| 16 | 1,746 | 2,120 |
| 18 | 1,734 | 2,101 |
| 20 | 1,725 | 2,086 |
| 22 | 1,717 | 2,074 |
| 24 | 1,711 | 2,064 |
| 26 | 1,706 | 2,056 |
| 28 | 1,701 | 2,048 |
| 30 | 1,697 | 2,042 |
| 35 | 1,690 | 2,030 |
| 40 | 1,684 | 2,021 |
| 50 | 1,676 | 2,009 |
| 70 | 1,667 | 1,994 |
| 100 | 1,660 | 1,984 |
| 1000+ | 1,645 | 1,960 |

c)

šajā punktā iekļauto A.2.1. tabulu izmanto, lai salīdzinātu tabulētās t līdz t
  crit vērtības ar brīvības pakāpju skaitu; ja t vērtība ir mazāka par t
  crit, t atbilst t-testa prasībām.

A.2.1.   tabula

Kritiskās t vērtības pret brīvības pakāpju skaitu, v

n

Ticamība

90 procenti

95 procenti

1

6,314

12,706

2

2,920

4,303

3

2,353

3,182

4

2,132

2,776

5

2,015

2,571

6

1,943

2,447

7

1,895

2,365

8

1,860

2,306

9

1,833

2,262

10

1,812

2,228

11

1,796

2,201

12

1,782

2,179

13

1,771

2,160

14

1,761

2,145

15

1,753

2,131

16

1,746

2,120

18

1,734

2,101

20

1,725

2,086

22

1,717

2,074

24

1,711

2,064

26

1,706

2,056

28

1,701

2,048

30

1,697

2,042

35

1,690

2,030

40

1,684

2,021

50

1,676

2,009

70

1,667

1,994

100

1,660

1,984

1000+

1,645

1,960

Lai noteiktu vērtības, kas šeit nav norādītas, izmanto lineāro interpolāciju.

A.2.5.   F-tests

F statistiku aprēķina šādi:

| | (A.2-7) |
| --- | --- |

Formula

(A.2-7)

| a) | attiecībā uz 90 procentu ticamības F-testu izmanto šajā punktā iekļauto 2. tabulu, lai salīdzinātu tabulētās F līdz F
  crit90 vērtības pret (N-1) un (N
  ref-1); ja F vērtība ir mazāka par F
  crit90 vērtību, F atbilst F-testa prasībām ar 90 procentu ticamību; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz 90 procentu ticamības F-testu izmanto šajā punktā iekļauto 2. tabulu, lai salīdzinātu tabulētās F līdz F
  crit90 vērtības pret (N-1) un (N
  ref-1); ja F vērtība ir mazāka par F
  crit90 vērtību, F atbilst F-testa prasībām ar 90 procentu ticamību;

| b) | attiecībā uz 95 procentu ticamības F-testu izmanto šajā punktā iekļauto 3. tabulu, lai salīdzinātu tabulētās F līdz F
  crit95 vērtības pret (N-1) un (N
  ref-1); ja F vērtība ir mazāka par F
  crit95 vērtību, F atbilst F-testa prasībām ar 95 procentu ticamību. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz 95 procentu ticamības F-testu izmanto šajā punktā iekļauto 3. tabulu, lai salīdzinātu tabulētās F līdz F
  crit95 vērtības pret (N-1) un (N
  ref-1); ja F vērtība ir mazāka par F
  crit95 vērtību, F atbilst F-testa prasībām ar 95 procentu ticamību.

A.2.2.   tabula

Kritiskās F vērtības, F
  crit90, pret N-1 un N
  ref -1 ar 90 procentu ticamību

| N-1 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 12 | 15 | 20 | 24 | 30 | 40 | 60 | 120 | 1 000+ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N
  ref-1 | |
| 1 | 39,86 | 49,50 | 53,59 | 55,83 | 57,24 | 58,20 | 58,90 | 59,43 | 59,85 | 60,19 | 60,70 | 61,22 | 61,74 | 62,00 | 62,26 | 62,52 | 62,79 | 63,06 | 63,32 |
| 2 | 8,526 | 9,000 | 9,162 | 9,243 | 9,293 | 9,326 | 9,349 | 9,367 | 9,381 | 9,392 | 9,408 | 9,425 | 9,441 | 9,450 | 9,458 | 9,466 | 9,475 | 9,483 | 9,491 |
| 3 | 5,538 | 5,462 | 5,391 | 5,343 | 5,309 | 5,285 | 5,266 | 5,252 | 5,240 | 5,230 | 5,216 | 5,200 | 5,184 | 5,176 | 5,168 | 5,160 | 5,151 | 5,143 | 5,134 |
| 4 | 4,545 | 4,325 | 4,191 | 4,107 | 4,051 | 4,010 | 3,979 | 3,955 | 3,936 | 3,920 | 3,896 | 3,870 | 3,844 | 3,831 | 3,817 | 3,804 | 3,790 | 3,775 | 3,761 |
| 5 | 4,060 | 3,780 | 3,619 | 3,520 | 3,453 | 3,405 | 3,368 | 3,339 | 3,316 | 3,297 | 3,268 | 3,238 | 3,207 | 3,191 | 3,174 | 3,157 | 3,140 | 3,123 | 3,105 |
| 6 | 3,776 | 3,463 | 3,289 | 3,181 | 3,108 | 3,055 | 3,014 | 2,983 | 2,958 | 2,937 | 2,905 | 2,871 | 2,836 | 2,818 | 2,800 | 2,781 | 2,762 | 2,742 | 2,722 |
| 7 | 3,589 | 3,257 | 3,074 | 2,961 | 2,883 | 2,827 | 2,785 | 2,752 | 2,725 | 2,703 | 2,668 | 2,632 | 2,595 | 2,575 | 2,555 | 2,535 | 2,514 | 2,493 | 2,471 |
| 8 | 3,458 | 3,113 | 2,924 | 2,806 | 2,726 | 2,668 | 2,624 | 2,589 | 2,561 | 2,538 | 2,502 | 2,464 | 2,425 | 2,404 | 2,383 | 2,361 | 2,339 | 2,316 | 2,293 |
| 9 | 3,360 | 3,006 | 2,813 | 2,693 | 2,611 | 2,551 | 2,505 | 2,469 | 2,440 | 2,416 | 2,379 | 2,340 | 2,298 | 2,277 | 2,255 | 2,232 | 2,208 | 2,184 | 2,159 |
| 10 | 3,285 | 2,924 | 2,728 | 2,605 | 2,522 | 2,461 | 2,414 | 2,377 | 2,347 | 2,323 | 2,284 | 2,244 | 2,201 | 2,178 | 2,155 | 2,132 | 2,107 | 2,082 | 2,055 |
| 11 | 3,225 | 2,860 | 2,660 | 2,536 | 2,451 | 2,389 | 2,342 | 2,304 | 2,274 | 2,248 | 2,209 | 2,167 | 2,123 | 2,100 | 2,076 | 2,052 | 2,026 | 2,000 | 1,972 |
| 12 | 3,177 | 2,807 | 2,606 | 2,480 | 2,394 | 2,331 | 2,283 | 2,245 | 2,214 | 2,188 | 2,147 | 2,105 | 2,060 | 2,036 | 2,011 | 1,986 | 1,960 | 1,932 | 1,904 |
| 13 | 3,136 | 2,763 | 2,560 | 2,434 | 2,347 | 2,283 | 2,234 | 2,195 | 2,164 | 2,138 | 2,097 | 2,053 | 2,007 | 1,983 | 1,958 | 1,931 | 1,904 | 1,876 | 1,846 |
| 14 | 3,102 | 2,726 | 2,522 | 2,395 | 2,307 | 2,243 | 2,193 | 2,154 | 2,122 | 2,095 | 2,054 | 2,010 | 1,962 | 1,938 | 1,912 | 1,885 | 1,857 | 1,828 | 1,797 |
| 15 | 3,073 | 2,695 | 2,490 | 2,361 | 2,273 | 2,208 | 2,158 | 2,119 | 2,086 | 2,059 | 2,017 | 1,972 | 1,924 | 1,899 | 1,873 | 1,845 | 1,817 | 1,787 | 1,755 |
| 16 | 3,048 | 2,668 | 2,462 | 2,333 | 2,244 | 2,178 | 2,128 | 2,088 | 2,055 | 2,028 | 1,985 | 1,940 | 1,891 | 1,866 | 1,839 | 1,811 | 1,782 | 1,751 | 1,718 |
| 17 | 3,026 | 2,645 | 2,437 | 2,308 | 2,218 | 2,152 | 2,102 | 2,061 | 2,028 | 2,001 | 1,958 | 1,912 | 1,862 | 1,836 | 1,809 | 1,781 | 1,751 | 1,719 | 1,686 |
| 18 | 3,007 | 2,624 | 2,416 | 2,286 | 2,196 | 2,130 | 2,079 | 2,038 | 2,005 | 1,977 | 1,933 | 1,887 | 1,837 | 1,810 | 1,783 | 1,754 | 1,723 | 1,691 | 1,657 |
| 19 | 2,990 | 2,606 | 2,397 | 2,266 | 2,176 | 2,109 | 2,058 | 2,017 | 1,984 | 1,956 | 1,912 | 1,865 | 1,814 | 1,787 | 1,759 | 1,730 | 1,699 | 1,666 | 1,631 |
| 20 | 2,975 | 2,589 | 2,380 | 2,249 | 2,158 | 2,091 | 2,040 | 1,999 | 1,965 | 1,937 | 1,892 | 1,845 | 1,794 | 1,767 | 1,738 | 1,708 | 1,677 | 1,643 | 1,607 |
| 21 | 2,961 | 2,575 | 2,365 | 2,233 | 2,142 | 2,075 | 2,023 | 1,982 | 1,948 | 1,920 | 1,875 | 1,827 | 1,776 | 1,748 | 1,719 | 1,689 | 1,657 | 1,623 | 1,586 |
| 20 | 2,949 | 2,561 | 2,351 | 2,219 | 2,128 | 2,061 | 2,008 | 1,967 | 1,933 | 1,904 | 1,859 | 1,811 | 1,759 | 1,731 | 1,702 | 1,671 | 1,639 | 1,604 | 1,567 |
| 23 | 2,937 | 2,549 | 2,339 | 2,207 | 2,115 | 2,047 | 1,995 | 1,953 | 1,919 | 1,890 | 1,845 | 1,796 | 1,744 | 1,716 | 1,686 | 1,655 | 1,622 | 1,587 | 1,549 |
| 24 | 2,927 | 2,538 | 2,327 | 2,195 | 2,103 | 2,035 | 1,983 | 1,941 | 1,906 | 1,877 | 1,832 | 1,783 | 1,730 | 1,702 | 1,672 | 1,641 | 1,607 | 1,571 | 1,533 |
| 25 | 2,918 | 2,528 | 2,317 | 2,184 | 2,092 | 2,024 | 1,971 | 1,929 | 1,895 | 1,866 | 1,820 | 1,771 | 1,718 | 1,689 | 1,659 | 1,627 | 1,593 | 1,557 | 1,518 |
| 26 | 2,909 | 2,519 | 2,307 | 2,174 | 2,082 | 2,014 | 1,961 | 1,919 | 1,884 | 1,855 | 1,809 | 1,760 | 1,706 | 1,677 | 1,647 | 1,615 | 1,581 | 1,544 | 1,504 |
| 27 | 2,901 | 2,511 | 2,299 | 2,165 | 2,073 | 2,005 | 1,952 | 1,909 | 1,874 | 1,845 | 1,799 | 1,749 | 1,695 | 1,666 | 1,636 | 1,603 | 1,569 | 1,531 | 1,491 |
| 28 | 2,894 | 2,503 | 2,291 | 2,157 | 2,064 | 1,996 | 1,943 | 1,900 | 1,865 | 1,836 | 1,790 | 1,740 | 1,685 | 1,656 | 1,625 | 1,593 | 1,558 | 1,520 | 1,478 |
| 29 | 2,887 | 2,495 | 2,283 | 2,149 | 2,057 | 1,988 | 1,935 | 1,892 | 1,857 | 1,827 | 1,781 | 1,731 | 1,676 | 1,647 | 1,616 | 1,583 | 1,547 | 1,509 | 1,467 |
| 30 | 2,881 | 2,489 | 2,276 | 2,142 | 2,049 | 1,980 | 1,927 | 1,884 | 1,849 | 1,819 | 1,773 | 1,722 | 1,667 | 1,638 | 1,606 | 1,573 | 1,538 | 1,499 | 1,456 |
| 40 | 2,835 | 2,440 | 2,226 | 2,091 | 1,997 | 1,927 | 1,873 | 1,829 | 1,793 | 1,763 | 1,715 | 1,662 | 1,605 | 1,574 | 1,541 | 1,506 | 1,467 | 1,425 | 1,377 |
| 60 | 2,791 | 2,393 | 2,177 | 2,041 | 1,946 | 1,875 | 1,819 | 1,775 | 1,738 | 1,707 | 1,657 | 1,603 | 1,543 | 1,511 | 1,476 | 1,437 | 1,395 | 1,348 | 1,291 |
| 120 | 2,748 | 2,347 | 2,130 | 1,992 | 1,896 | 1,824 | 1,767 | 1,722 | 1,684 | 1,652 | 1,601 | 1,545 | 1,482 | 1,447 | 1,409 | 1,368 | 1,320 | 1,265 | 1,193 |
| 1 000+ | 2,706 | 2,303 | 2,084 | 1,945 | 1,847 | 1,774 | 1,717 | 1,670 | 1,632 | 1,599 | 1,546 | 1,487 | 1,421 | 1,383 | 1,342 | 1,295 | 1,240 | 1,169 | 1,000 |

N-1

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

12

15

20

24

30

40

60

120

1 000+

N
  ref-1

1

39,86

49,50

53,59

55,83

57,24

58,20

58,90

59,43

59,85

60,19

60,70

61,22

61,74

62,00

62,26

62,52

62,79

63,06

63,32

2

8,526

9,000

9,162

9,243

9,293

9,326

9,349

9,367

9,381

9,392

9,408

9,425

9,441

9,450

9,458

9,466

9,475

9,483

9,491

3

5,538

5,462

5,391

5,343

5,309

5,285

5,266

5,252

5,240

5,230

5,216

5,200

5,184

5,176

5,168

5,160

5,151

5,143

5,134

4

4,545

4,325

4,191

4,107

4,051

4,010

3,979

3,955

3,936

3,920

3,896

3,870

3,844

3,831

3,817

3,804

3,790

3,775

3,761

5

4,060

3,780

3,619

3,520

3,453

3,405

3,368

3,339

3,316

3,297

3,268

3,238

3,207

3,191

3,174

3,157

3,140

3,123

3,105

6

3,776

3,463

3,289

3,181

3,108

3,055

3,014

2,983

2,958

2,937

2,905

2,871

2,836

2,818

2,800

2,781

2,762

2,742

2,722

7

3,589

3,257

3,074

2,961

2,883

2,827

2,785

2,752

2,725

2,703

2,668

2,632

2,595

2,575

2,555

2,535

2,514

2,493

2,471

8

3,458

3,113

2,924

2,806

2,726

2,668

2,624

2,589

2,561

2,538

2,502

2,464

2,425

2,404

2,383

2,361

2,339

2,316

2,293

9

3,360

3,006

2,813

2,693

2,611

2,551

2,505

2,469

2,440

2,416

2,379

2,340

2,298

2,277

2,255

2,232

2,208

2,184

2,159

10

3,285

2,924

2,728

2,605

2,522

2,461

2,414

2,377

2,347

2,323

2,284

2,244

2,201

2,178

2,155

2,132

2,107

2,082

2,055

11

3,225

2,860

2,660

2,536

2,451

2,389

2,342

2,304

2,274

2,248

2,209

2,167

2,123

2,100

2,076

2,052

2,026

2,000

1,972

12

3,177

2,807

2,606

2,480

2,394

2,331

2,283

2,245

2,214

2,188

2,147

2,105

2,060

2,036

2,011

1,986

1,960

1,932

1,904

13

3,136

2,763

2,560

2,434

2,347

2,283

2,234

2,195

2,164

2,138

2,097

2,053

2,007

1,983

1,958

1,931

1,904

1,876

1,846

14

3,102

2,726

2,522

2,395

2,307

2,243

2,193

2,154

2,122

2,095

2,054

2,010

1,962

1,938

1,912

1,885

1,857

1,828

1,797

15

3,073

2,695

2,490

2,361

2,273

2,208

2,158

2,119

2,086

2,059

2,017

1,972

1,924

1,899

1,873

1,845

1,817

1,787

1,755

16

3,048

2,668

2,462

2,333

2,244

2,178

2,128

2,088

2,055

2,028

1,985

1,940

1,891

1,866

1,839

1,811

1,782

1,751

1,718

17

3,026

2,645

2,437

2,308

2,218

2,152

2,102

2,061

2,028

2,001

1,958

1,912

1,862

1,836

1,809

1,781

1,751

1,719

1,686

18

3,007

2,624

2,416

2,286

2,196

2,130

2,079

2,038

2,005

1,977

1,933

1,887

1,837

1,810

1,783

1,754

1,723

1,691

1,657

19

2,990

2,606

2,397

2,266

2,176

2,109

2,058

2,017

1,984

1,956

1,912

1,865

1,814

1,787

1,759

1,730

1,699

1,666

1,631

20

2,975

2,589

2,380

2,249

2,158

2,091

2,040

1,999

1,965

1,937

1,892

1,845

1,794

1,767

1,738

1,708

1,677

1,643

1,607

21

2,961

2,575

2,365

2,233

2,142

2,075

2,023

1,982

1,948

1,920

1,875

1,827

1,776

1,748

1,719

1,689

1,657

1,623

1,586

20

2,949

2,561

2,351

2,219

2,128

2,061

2,008

1,967

1,933

1,904

1,859

1,811

1,759

1,731

1,702

1,671

1,639

1,604

1,567

23

2,937

2,549

2,339

2,207

2,115

2,047

1,995

1,953

1,919

1,890

1,845

1,796

1,744

1,716

1,686

1,655

1,622

1,587

1,549

24

2,927

2,538

2,327

2,195

2,103

2,035

1,983

1,941

1,906

1,877

1,832

1,783

1,730

1,702

1,672

1,641

1,607

1,571

1,533

25

2,918

2,528

2,317

2,184

2,092

2,024

1,971

1,929

1,895

1,866

1,820

1,771

1,718

1,689

1,659

1,627

1,593

1,557

1,518

26

2,909

2,519

2,307

2,174

2,082

2,014

1,961

1,919

1,884

1,855

1,809

1,760

1,706

1,677

1,647

1,615

1,581

1,544

1,504

27

2,901

2,511

2,299

2,165

2,073

2,005

1,952

1,909

1,874

1,845

1,799

1,749

1,695

1,666

1,636

1,603

1,569

1,531

1,491

28

2,894

2,503

2,291

2,157

2,064

1,996

1,943

1,900

1,865

1,836

1,790

1,740

1,685

1,656

1,625

1,593

1,558

1,520

1,478

29

2,887

2,495

2,283

2,149

2,057

1,988

1,935

1,892

1,857

1,827

1,781

1,731

1,676

1,647

1,616

1,583

1,547

1,509

1,467

30

2,881

2,489

2,276

2,142

2,049

1,980

1,927

1,884

1,849

1,819

1,773

1,722

1,667

1,638

1,606

1,573

1,538

1,499

1,456

40

2,835

2,440

2,226

2,091

1,997

1,927

1,873

1,829

1,793

1,763

1,715

1,662

1,605

1,574

1,541

1,506

1,467

1,425

1,377

60

2,791

2,393

2,177

2,041

1,946

1,875

1,819

1,775

1,738

1,707

1,657

1,603

1,543

1,511

1,476

1,437

1,395

1,348

1,291

120

2,748

2,347

2,130

1,992

1,896

1,824

1,767

1,722

1,684

1,652

1,601

1,545

1,482

1,447

1,409

1,368

1,320

1,265

1,193

1 000+

2,706

2,303

2,084

1,945

1,847

1,774

1,717

1,670

1,632

1,599

1,546

1,487

1,421

1,383

1,342

1,295

1,240

1,169

1,000

A.2.3.   tabula

Kritiskās F vērtības, F
  crit95, pret N-1 un N
  ref -1 ar 95 procentu ticamību

| N-1 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 12 | 15 | 20 | 24 | 30 | 40 | 60 | 120 | 1 000+ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N
  ref-1 | |
| 1 | 161,4 | 199,5 | 215,7 | 224,5 | 230,1 | 233,9 | 236,7 | 238,8 | 240,5 | 241,8 | 243,9 | 245,9 | 248,0 | 249,0 | 250,1 | 251,1 | 252,2 | 253,2 | 254,3 |
| 2 | 18,51 | 19,00 | 19,16 | 19,24 | 19,29 | 19,33 | 19,35 | 19,37 | 19,38 | 19,39 | 19,41 | 19,42 | 19,44 | 19,45 | 19,46 | 19,47 | 19,47 | 19,48 | 19,49 |
| 3 | 10,12 | 9,552 | 9,277 | 9,117 | 9,014 | 8,941 | 8,887 | 8,845 | 8,812 | 8,786 | 8,745 | 8,703 | 8,660 | 8,639 | 8,617 | 8,594 | 8,572 | 8,549 | 8,526 |
| 4 | 7,709 | 6,944 | 6,591 | 6,388 | 6,256 | 6,163 | 6,094 | 6,041 | 5,999 | 5,964 | 5,912 | 5,858 | 5,803 | 5,774 | 5,746 | 5,717 | 5,688 | 5,658 | 5,628 |
| 5 | 6,608 | 5,786 | 5,410 | 5,192 | 5,050 | 4,950 | 4,876 | 4,818 | 4,773 | 4,735 | 4,678 | 4,619 | 4,558 | 4,527 | 4,496 | 4,464 | 4,431 | 4,399 | 4,365 |
| 6 | 5,987 | 5,143 | 4,757 | 4,534 | 4,387 | 4,284 | 4,207 | 4,147 | 4,099 | 4,060 | 4,000 | 3,938 | 3,874 | 3,842 | 3,808 | 3,774 | 3,740 | 3,705 | 3,669 |
| 7 | 5,591 | 4,737 | 4,347 | 4,120 | 3,972 | 3,866 | 3,787 | 3,726 | 3,677 | 3,637 | 3,575 | 3,511 | 3,445 | 3,411 | 3,376 | 3,340 | 3,304 | 3,267 | 3,230 |
| 8 | 5,318 | 4,459 | 4,066 | 3,838 | 3,688 | 3,581 | 3,501 | 3,438 | 3,388 | 3,347 | 3,284 | 3,218 | 3,150 | 3,115 | 3,079 | 3,043 | 3,005 | 2,967 | 2,928 |
| 9 | 5,117 | 4,257 | 3,863 | 3,633 | 3,482 | 3,374 | 3,293 | 3,230 | 3,179 | 3,137 | 3,073 | 3,006 | 2,937 | 2,901 | 2,864 | 2,826 | 2,787 | 2,748 | 2,707 |
| 10 | 4,965 | 4,103 | 3,708 | 3,478 | 3,326 | 3,217 | 3,136 | 3,072 | 3,020 | 2,978 | 2,913 | 2,845 | 2,774 | 2,737 | 2,700 | 2,661 | 2,621 | 2,580 | 2,538 |
| 11 | 4,844 | 3,982 | 3,587 | 3,357 | 3,204 | 3,095 | 3,012 | 2,948 | 2,896 | 2,854 | 2,788 | 2,719 | 2,646 | 2,609 | 2,571 | 2,531 | 2,490 | 2,448 | 2,405 |
| 12 | 4,747 | 3,885 | 3,490 | 3,259 | 3,106 | 2,996 | 2,913 | 2,849 | 2,796 | 2,753 | 2,687 | 2,617 | 2,544 | 2,506 | 2,466 | 2,426 | 2,384 | 2,341 | 2,296 |
| 13 | 4,667 | 3,806 | 3,411 | 3,179 | 3,025 | 2,915 | 2,832 | 2,767 | 2,714 | 2,671 | 2,604 | 2,533 | 2,459 | 2,420 | 2,380 | 2,339 | 2,297 | 2,252 | 2,206 |
| 14 | 4,600 | 3,739 | 3,344 | 3,112 | 2,958 | 2,848 | 2,764 | 2,699 | 2,646 | 2,602 | 2,534 | 2,463 | 2,388 | 2,349 | 2,308 | 2,266 | 2,223 | 2,178 | 2,131 |
| 15 | 4,543 | 3,682 | 3,287 | 3,056 | 2,901 | 2,791 | 2,707 | 2,641 | 2,588 | 2,544 | 2,475 | 2,403 | 2,328 | 2,288 | 2,247 | 2,204 | 2,160 | 2,114 | 2,066 |
| 16 | 4,494 | 3,634 | 3,239 | 3,007 | 2,852 | 2,741 | 2,657 | 2,591 | 2,538 | 2,494 | 2,425 | 2,352 | 2,276 | 2,235 | 2,194 | 2,151 | 2,106 | 2,059 | 2,010 |
| 17 | 4,451 | 3,592 | 3,197 | 2,965 | 2,810 | 2,699 | 2,614 | 2,548 | 2,494 | 2,450 | 2,381 | 2,308 | 2,230 | 2,190 | 2,148 | 2,104 | 2,058 | 2,011 | 1,960 |
| 18 | 4,414 | 3,555 | 3,160 | 2,928 | 2,773 | 2,661 | 2,577 | 2,510 | 2,456 | 2,412 | 2,342 | 2,269 | 2,191 | 2,150 | 2,107 | 2,063 | 2,017 | 1,968 | 1,917 |
| 19 | 4,381 | 3,522 | 3,127 | 2,895 | 2,740 | 2,628 | 2,544 | 2,477 | 2,423 | 2,378 | 2,308 | 2,234 | 2,156 | 2,114 | 2,071 | 2,026 | 1,980 | 1,930 | 1,878 |
| 20 | 4,351 | 3,493 | 3,098 | 2,866 | 2,711 | 2,599 | 2,514 | 2,447 | 2,393 | 2,348 | 2,278 | 2,203 | 2,124 | 2,083 | 2,039 | 1,994 | 1,946 | 1,896 | 1,843 |
| 21 | 4,325 | 3,467 | 3,073 | 2,840 | 2,685 | 2,573 | 2,488 | 2,421 | 2,366 | 2,321 | 2,250 | 2,176 | 2,096 | 2,054 | 2,010 | 1,965 | 1,917 | 1,866 | 1,812 |
| 22 | 4,301 | 3,443 | 3,049 | 2,817 | 2,661 | 2,549 | 2,464 | 2,397 | 2,342 | 2,297 | 2,226 | 2,151 | 2,071 | 2,028 | 1,984 | 1,938 | 1,889 | 1,838 | 1,783 |
| 23 | 4,279 | 3,422 | 3,028 | 2,796 | 2,640 | 2,528 | 2,442 | 2,375 | 2,320 | 2,275 | 2,204 | 2,128 | 2,048 | 2,005 | 1,961 | 1,914 | 1,865 | 1,813 | 1,757 |
| 24 | 4,260 | 3,403 | 3,009 | 2,776 | 2,621 | 2,508 | 2,423 | 2,355 | 2,300 | 2,255 | 2,183 | 2,108 | 2,027 | 1,984 | 1,939 | 1,892 | 1,842 | 1,790 | 1,733 |
| 25 | 4,242 | 3,385 | 2,991 | 2,759 | 2,603 | 2,490 | 2,405 | 2,337 | 2,282 | 2,237 | 2,165 | 2,089 | 2,008 | 1,964 | 1,919 | 1,872 | 1,822 | 1,768 | 1,711 |
| 26 | 4,225 | 3,369 | 2,975 | 2,743 | 2,587 | 2,474 | 2,388 | 2,321 | 2,266 | 2,220 | 2,148 | 2,072 | 1,990 | 1,946 | 1,901 | 1,853 | 1,803 | 1,749 | 1,691 |
| 27 | 4,210 | 3,354 | 2,960 | 2,728 | 2,572 | 2,459 | 2,373 | 2,305 | 2,250 | 2,204 | 2,132 | 2,056 | 1,974 | 1,930 | 1,884 | 1,836 | 1,785 | 1,731 | 1,672 |
| 28 | 4,196 | 3,340 | 2,947 | 2,714 | 2,558 | 2,445 | 2,359 | 2,291 | 2,236 | 2,190 | 2,118 | 2,041 | 1,959 | 1,915 | 1,869 | 1,820 | 1,769 | 1,714 | 1,654 |
| 29 | 4,183 | 3,328 | 2,934 | 2,701 | 2,545 | 2,432 | 2,346 | 2,278 | 2,223 | 2,177 | 2,105 | 2,028 | 1,945 | 1,901 | 1,854 | 1,806 | 1,754 | 1,698 | 1,638 |
| 30 | 4,171 | 3,316 | 2,922 | 2,690 | 2,534 | 2,421 | 2,334 | 2,266 | 2,211 | 2,165 | 2,092 | 2,015 | 1,932 | 1,887 | 1,841 | 1,792 | 1,740 | 1,684 | 1,622 |
| 40 | 4,085 | 3,232 | 2,839 | 2,606 | 2,450 | 2,336 | 2,249 | 2,180 | 2,124 | 2,077 | 2,004 | 1,925 | 1,839 | 1,793 | 1,744 | 1,693 | 1,637 | 1,577 | 1,509 |
| 60 | 4,001 | 3,150 | 2,758 | 2,525 | 2,368 | 2,254 | 2,167 | 2,097 | 2,040 | 1,993 | 1,917 | 1,836 | 1,748 | 1,700 | 1,649 | 1,594 | 1,534 | 1,467 | 1,389 |
| 120 | 3,920 | 3,072 | 2,680 | 2,447 | 2,290 | 2,175 | 2,087 | 2,016 | 1,959 | 1,911 | 1,834 | 1,751 | 1,659 | 1,608 | 1,554 | 1,495 | 1,429 | 1,352 | 1,254 |
| 1 000+ | 3,842 | 2,996 | 2,605 | 2,372 | 2,214 | 2,099 | 2,010 | 1,938 | 1,880 | 1,831 | 1,752 | 1,666 | 1,571 | 1,517 | 1,459 | 1,394 | 1,318 | 1,221 | 1,000 |

N-1

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

12

15

20

24

30

40

60

120

1 000+

N
  ref-1

1

161,4

199,5

215,7

224,5

230,1

233,9

236,7

238,8

240,5

241,8

243,9

245,9

248,0

249,0

250,1

251,1

252,2

253,2

254,3

2

18,51

19,00

19,16

19,24

19,29

19,33

19,35

19,37

19,38

19,39

19,41

19,42

19,44

19,45

19,46

19,47

19,47

19,48

19,49

3

10,12

9,552

9,277

9,117

9,014

8,941

8,887

8,845

8,812

8,786

8,745

8,703

8,660

8,639

8,617

8,594

8,572

8,549

8,526

4

7,709

6,944

6,591

6,388

6,256

6,163

6,094

6,041

5,999

5,964

5,912

5,858

5,803

5,774

5,746

5,717

5,688

5,658

5,628

5

6,608

5,786

5,410

5,192

5,050

4,950

4,876

4,818

4,773

4,735

4,678

4,619

4,558

4,527

4,496

4,464

4,431

4,399

4,365

6

5,987

5,143

4,757

4,534

4,387

4,284

4,207

4,147

4,099

4,060

4,000

3,938

3,874

3,842

3,808

3,774

3,740

3,705

3,669

7

5,591

4,737

4,347

4,120

3,972

3,866

3,787

3,726

3,677

3,637

3,575

3,511

3,445

3,411

3,376

3,340

3,304

3,267

3,230

8

5,318

4,459

4,066

3,838

3,688

3,581

3,501

3,438

3,388

3,347

3,284

3,218

3,150

3,115

3,079

3,043

3,005

2,967

2,928

9

5,117

4,257

3,863

3,633

3,482

3,374

3,293

3,230

3,179

3,137

3,073

3,006

2,937

2,901

2,864

2,826

2,787

2,748

2,707

10

4,965

4,103

3,708

3,478

3,326

3,217

3,136

3,072

3,020

2,978

2,913

2,845

2,774

2,737

2,700

2,661

2,621

2,580

2,538

11

4,844

3,982

3,587

3,357

3,204

3,095

3,012

2,948

2,896

2,854

2,788

2,719

2,646

2,609

2,571

2,531

2,490

2,448

2,405

12

4,747

3,885

3,490

3,259

3,106

2,996

2,913

2,849

2,796

2,753

2,687

2,617

2,544

2,506

2,466

2,426

2,384

2,341

2,296

13

4,667

3,806

3,411

3,179

3,025

2,915

2,832

2,767

2,714

2,671

2,604

2,533

2,459

2,420

2,380

2,339

2,297

2,252

2,206

14

4,600

3,739

3,344

3,112

2,958

2,848

2,764

2,699

2,646

2,602

2,534

2,463

2,388

2,349

2,308

2,266

2,223

2,178

2,131

15

4,543

3,682

3,287

3,056

2,901

2,791

2,707

2,641

2,588

2,544

2,475

2,403

2,328

2,288

2,247

2,204

2,160

2,114

2,066

16

4,494

3,634

3,239

3,007

2,852

2,741

2,657

2,591

2,538

2,494

2,425

2,352

2,276

2,235

2,194

2,151

2,106

2,059

2,010

17

4,451

3,592

3,197

2,965

2,810

2,699

2,614

2,548

2,494

2,450

2,381

2,308

2,230

2,190

2,148

2,104

2,058

2,011

1,960

18

4,414

3,555

3,160

2,928

2,773

2,661

2,577

2,510

2,456

2,412

2,342

2,269

2,191

2,150

2,107

2,063

2,017

1,968

1,917

19

4,381

3,522

3,127

2,895

2,740

2,628

2,544

2,477

2,423

2,378

2,308

2,234

2,156

2,114

2,071

2,026

1,980

1,930

1,878

20

4,351

3,493

3,098

2,866

2,711

2,599

2,514

2,447

2,393

2,348

2,278

2,203

2,124

2,083

2,039

1,994

1,946

1,896

1,843

21

4,325

3,467

3,073

2,840

2,685

2,573

2,488

2,421

2,366

2,321

2,250

2,176

2,096

2,054

2,010

1,965

1,917

1,866

1,812

22

4,301

3,443

3,049

2,817

2,661

2,549

2,464

2,397

2,342

2,297

2,226

2,151

2,071

2,028

1,984

1,938

1,889

1,838

1,783

23

4,279

3,422

3,028

2,796

2,640

2,528

2,442

2,375

2,320

2,275

2,204

2,128

2,048

2,005

1,961

1,914

1,865

1,813

1,757

24

4,260

3,403

3,009

2,776

2,621

2,508

2,423

2,355

2,300

2,255

2,183

2,108

2,027

1,984

1,939

1,892

1,842

1,790

1,733

25

4,242

3,385

2,991

2,759

2,603

2,490

2,405

2,337

2,282

2,237

2,165

2,089

2,008

1,964

1,919

1,872

1,822

1,768

1,711

26

4,225

3,369

2,975

2,743

2,587

2,474

2,388

2,321

2,266

2,220

2,148

2,072

1,990

1,946

1,901

1,853

1,803

1,749

1,691

27

4,210

3,354

2,960

2,728

2,572

2,459

2,373

2,305

2,250

2,204

2,132

2,056

1,974

1,930

1,884

1,836

1,785

1,731

1,672

28

4,196

3,340

2,947

2,714

2,558

2,445

2,359

2,291

2,236

2,190

2,118

2,041

1,959

1,915

1,869

1,820

1,769

1,714

1,654

29

4,183

3,328

2,934

2,701

2,545

2,432

2,346

2,278

2,223

2,177

2,105

2,028

1,945

1,901

1,854

1,806

1,754

1,698

1,638

30

4,171

3,316

2,922

2,690

2,534

2,421

2,334

2,266

2,211

2,165

2,092

2,015

1,932

1,887

1,841

1,792

1,740

1,684

1,622

40

4,085

3,232

2,839

2,606

2,450

2,336

2,249

2,180

2,124

2,077

2,004

1,925

1,839

1,793

1,744

1,693

1,637

1,577

1,509

60

4,001

3,150

2,758

2,525

2,368

2,254

2,167

2,097

2,040

1,993

1,917

1,836

1,748

1,700

1,649

1,594

1,534

1,467

1,389

120

3,920

3,072

2,680

2,447

2,290

2,175

2,087

2,016

1,959

1,911

1,834

1,751

1,659

1,608

1,554

1,495

1,429

1,352

1,254

1 000+

3,842

2,996

2,605

2,372

2,214

2,099

2,010

1,938

1,880

1,831

1,752

1,666

1,571

1,517

1,459

1,394

1,318

1,221

1,000

A.2.6.   Kritums/slīpums

Mazāko kvadrātu regresijas līknes slīpumu/kritumu, a
  1y, aprēķina šādi:

| | (A.2-8) |
| --- | --- |

Formula

(A.2-8)

A.2.7.   Krustošanās

Mazāko kvadrātu regresijas līknes krustošanos, a
  1y, aprēķina šādi:

| | (A.2-9) |
| --- | --- |

Formula

(A.2-9)

A.2.8.   Aplēses standartkļūda

Aplēses standartkļūdu, SEE, aprēķina šādi:

| | (A.2-10) |
| --- | --- |

Formula

(A.2-10)

A.2.9.   Noteikšanas koeficients

Noteikšanas koeficientu, r
  2, aprēķina šādi:

| | (A.2-11) |
| --- | --- |

Formula

(A.2-11)

A.3. papildinājums

1980. gada starptautiskā gravitācijas spēka formula

Zemes gravitācijas paātrinājums, a
  g, ir atšķirīgs atkarībā no atrašanās vietas, un a
  g aprēķina turpmāk norādītajā veidā attiecīgajam ģeogrāfiskajam platumam:

Formula (A.3-1),

kur:

θ= ziemeļu vai dienvidu platums.

A.4. papildinājums

Oglekļa plūsmas pārbaude

A.4.1.   Ievads

Lielākā daļa oglekļa izplūdes gāzēs ir no degvielas, un tā lielākā daļa izplūdes gāzēs ir CO2. Uz šo pamatojas sistēmas pārbaude, balstoties uz CO2 mērījumiem.

Oglekļa plūsmu izplūdes mērījumu sistēmās nosaka pēc degvielas plūsmas ātruma. Oglekļa plūsmu vairākos emisiju un daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu paraugu ņemšanas punktos nosaka pēc CO2 koncentrācijas un gāzes plūsmas ātruma šajos punktos.

Tādējādi motors ir oglekļa plūsmas avots un, novērojot tādu pašu oglekļa plūsmu izplūdes caurulē un daļējās plūsmas izvadā, PM paraugu ņemšanas sistēma pārbauda noplūdes un plūsmas mērījumu precizitāti. Šīs pārbaudes priekšrocība ir tā, ka komponenti darbojas faktiskajos motora testa temperatūras un plūsmas apstākļos.

A.4.1. attēlā parādīti paraugu ņemšanas punkti, kuros pārbauda oglekļa plūsmas. Turpmāk doti īpašie vienādojumi oglekļa plūsmas aprēķināšanai katrā paraugu ņemšanas punktā.

A.4.1.   attēls

Oglekļa plūsmas pārbaudes mērījumu punkti

Image

A.4.2.   Oglekļa plūsmas ātrums motorā (1. atrašanās vieta)

Oglekļa masas plūsmas ātrumu motorā, q

  mCf [kg/s], degvielai CH
  a
  O
  e
  aprēķina ar šādu formulu:

| , | (A.4-1) |
| --- | --- |

Formula

(A.4-1)

kur:

qmf
  = degvielas masas plūsmas ātrums [kg/s].

A.4.3.   Oglekļa plūsmas ātrums neapstrādātās izplūdes gāzēs (2. atrašanās vieta)

Oglekļa masas plūsmas ātrumu motora izplūdes caurulē, q

  mCe [kg/s], nosaka pēc neapstrādāta CO2 koncentrācijas un izplūdes gāzu masas plūsmas ātruma:

| , | (A.4-2) |
| --- | --- |

Formula

(A.4-2)

kur:

| c
  CO2,r | = | mitra CO2 koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs [%]; |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | mitra CO2 koncentrācija apkārtējā gaisā [%]; |
| qmew | = | izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata [kg/s]; |
| M
  e | = | izplūdes gāzu molārmasa [g/mol]. |

c
  CO2,r

=

mitra CO2 koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs [%];

c
  CO2,a

=

mitra CO2 koncentrācija apkārtējā gaisā [%];

qmew

=

izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata [kg/s];

M
  e

=

izplūdes gāzu molārmasa [g/mol].

Ja CO2 mēra uz sausa pamata, to pārrēķina uz mitru pamatu saskaņā ar A.7.3.2. vai A.8.2.2. punktu.

A.4.4.   Oglekļa plūsmas ātrums atšķaidīšanas sistēmā (3. atrašanās vieta)

Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā jāņem vērā arī sadalījuma attiecība. Oglekļa plūsmas ātrumu līdzvērtīgā atšķaidīšanas sistēmā q

  mCp (kg/s) (līdzvērtīga sistēma ir ekvivalenta pilnas plūsmas sistēmai, kurā atšķaida kopējo plūsmu) nosaka, pamatojoties uz atšķaidītā CO2 koncentrāciju, izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu un paraugu plūsmas ātrumu. Jaunais vienādojums ir identisks A.4-2 vienādojumam un ir papildināts tikai ar atšķaidīšanas koeficientu Formula.

| ; | (A.4-3) |
| --- | --- |

Formula

(A.4-3)

kur:

| c
  CO2,d | = | mitra CO2 koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs atšķaidīšanas tuneļa izvadā [%]; |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | mitra CO2 koncentrācija apkārtējā gaisā [%]; |
| qmdew | = | atšķaidīta parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā [kg/s]; |
| qmew | = | izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata [kg/s]; |
| qmp | = | izplūdes gāzes parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā [kg/s]; |
| M
  e | = | izplūdes gāzu molārmasa [g/mol]. |

c
  CO2,d

=

mitra CO2 koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs atšķaidīšanas tuneļa izvadā [%];

c
  CO2,a

=

mitra CO2 koncentrācija apkārtējā gaisā [%];

qmdew

=

atšķaidīta parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā [kg/s];

qmew

=

izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata [kg/s];

qmp

=

izplūdes gāzes parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā [kg/s];

M
  e

=

izplūdes gāzu molārmasa [g/mol].

Ja CO2 mēra uz sausa pamata, to pārrēķina uz mitru pamatu saskaņā ar A.7.3.2. vai A.8.2.2. punktu.

A.4.5.   Izplūdes gāzu molārmasas aprēķins

Izplūdes gāzu molārmasu aprēķina saskaņā ar A.8-15 vienādojumu (sk. A.8.2.4.2. punktu).

Var arī izmantot šādu izplūdes gāzu molārmasu:

M
  e (dīzeļdegviela)= 28,9 g/mol.

A.5. papildinājums

(Rezervēts)

A.6. papildinājums

(Rezervēts)

A.7. papildinājums

Emisiju aprēķins uz molāra pamata

A.7.0.   Simbolu pārveidošana

A.7.0.1.   Vispārīgi simboli

| A.7. papil-dinājums (1) | A.8. papil-dinājums | Vienība | Daudzums |
| --- | --- | --- | --- |
| A | | m2 | Laukums |
| A
  t | | m2 | Venturi caurules sašaurinājuma šķērsgriezuma laukums |
| a
  0 | b, D
  0 | t. n. (7) | y krustošanās ar regresijas taisni, PDP kalibrēšanas funkcijas krustpunkts |
| a
  1 | m | t. n. (7) | Regresijas taisnes slīpums/kritums |
| β | r
  D | m/m | Diametru attiecība |
| C | | — | Koeficients |
| C
  d | C
  d | — | Izplūdes koeficients |
| C
  f | | — | Plūsmas koeficients |
| d | d | m | Diametrs |
| DR | r
  d | — | Atšķaidīšanas pakāpe (2) |
| e | e | g/kWh | Īpatnējais pamats |
| e
  gas | e
  gas | g/kWh | Gāzveida komponentu īpatnējā emisija |
| e
  PM | e
  PM | g/kWh | Daļiņu īpatnējā emisija |
| f | | Hz | Frekvence |
| f
  n | n | min-1, s-1 | Rotācijas frekvence (vārpsta) |
| γ | | — | Īpatnējo siltumu attiecība |
| K | | | Korekcijas koeficients |
| K
  s | X
  0 | s/apgr. | PDP izslīdes korekcijas koeficients |
| k
  Dr | k
  Dr | — | Lejupējas pielāgošanas koeficients |
| | k
  h | | NOx mitruma korekcijas koeficients |
| k
  r | k
  r | — | Reģenerācijas koeficients reizinot |
| k
  Ur | k
  Ur | — | Augšupējas pielāgošanas koeficients |
| μ | μ | kg/(m·s) | Dinamiskā viskozitāte |
| M | M | g/mol | Molārmasa (3) |
| M
  gas
   (4) | M
  gas | g/mol | Gāzveida komponentu molārmasa |
| m | m | kg | Masa |
| | qm | kg/s | Masas plūsmas ātrums |
| ν | | m2/s | Kinemātiskā viskozitāte |
| N | | | Kopējais skaits sērijās |
| n | | mol | Vielas daudzums |
| | | mol/s | Vielas daudzuma plūsmas ātrums |
| P | P | kW | Jauda |
| p | p | kPa | Spiediens |
| p
  abs | p
  p | kPa | Absolūtais spiediens |
| p
  H2O | p
  r | kPa | Ūdens tvaika spiediens |
| PF | 1 – E | procenti | Iespiešanās daļa (E = pārveidošanas lietderība) |
| | qV | m3/s | Tilpuma plūsmas ātrums |
| ρ | ρ | kg/m3 | Masas blīvums |
| r | | — | Spiedienu attiecības |
| Ra | | μm | Vidējais virsmas raupjums |
| Re
  # | Re | — | Reinoldsa skaitlis |
| RH% | RH | procenti | Relatīvais mitrums |
| σ | σ | — | Standartrnovirze |
| S | | K | Sazerlenda konstante |
| T | T
  a | K | Absolūtā temperatūra |
| T | T | °C | Temperatūra |
| T | | N·m | Motora griezes moments |
| t | t | s | Laiks |
| Δt | Δt | s | Laika intervāls |
| V | V | m3 | Tilpums |
| | qV | m3/s | Tilpuma ātrums |
| W | W | kWh | Darbs |
| W
  act | W
  act | kWh | Testa cikla faktiskais cikla darbs |
| WF | WF | — | Svēruma koeficients |
| w | w | g/g | Masas daļa |
| X
   (5) | c | mol/mol, tilpuma % | Vielas molu daļas (6) lielums/koncentrācija (arī μmol/mol = ppm) |
| | | mol/mol | Vidējā plūsmā svērtā koncentrācija |
| y | | — | Vispārējs mainīgais |
| | | — | Aritmētiskā vidējā vērtība |
| Z | | — | Saspiežamības koeficients |

A.7. papil-dinājums (1)

A.8. papil-dinājums

Vienība

Daudzums

A

m2

Laukums

A
  t

m2

Venturi caurules sašaurinājuma šķērsgriezuma laukums

a
  0

b, D
  0

t. n. (7)

y krustošanās ar regresijas taisni, PDP kalibrēšanas funkcijas krustpunkts

a
  1

m

t. n. (7)

Regresijas taisnes slīpums/kritums

β

r
  D

m/m

Diametru attiecība

C

—

Koeficients

C
  d

C
  d

—

Izplūdes koeficients

C
  f

—

Plūsmas koeficients

d

d

m

Diametrs

DR

r
  d

—

Atšķaidīšanas pakāpe (2)

e

e

g/kWh

Īpatnējais pamats

e
  gas

e
  gas

g/kWh

Gāzveida komponentu īpatnējā emisija

e
  PM

e
  PM

g/kWh

Daļiņu īpatnējā emisija

f

Hz

Frekvence

f
  n

n

min-1, s-1

Rotācijas frekvence (vārpsta)

γ

—

Īpatnējo siltumu attiecība

K

Korekcijas koeficients

K
  s

X
  0

s/apgr.

PDP izslīdes korekcijas koeficients

k
  Dr

k
  Dr

—

Lejupējas pielāgošanas koeficients

k
  h

NOx mitruma korekcijas koeficients

k
  r

k
  r

—

Reģenerācijas koeficients reizinot

k
  Ur

k
  Ur

—

Augšupējas pielāgošanas koeficients

μ

μ

kg/(m·s)

Dinamiskā viskozitāte

M

M

g/mol

Molārmasa (3)

M
  gas
   (4)

M
  gas

g/mol

Gāzveida komponentu molārmasa

m

m

kg

Masa

Image

qm

kg/s

Masas plūsmas ātrums

ν

m2/s

Kinemātiskā viskozitāte

N

Kopējais skaits sērijās

n

mol

Vielas daudzums

Image

mol/s

Vielas daudzuma plūsmas ātrums

P

P

kW

Jauda

p

p

kPa

Spiediens

p
  abs

p
  p

kPa

Absolūtais spiediens

p
  H2O

p
  r

kPa

Ūdens tvaika spiediens

PF

1 – E

procenti

Iespiešanās daļa (E = pārveidošanas lietderība)

Image

qV

m3/s

Tilpuma plūsmas ātrums

ρ

ρ

kg/m3

Masas blīvums

r

—

Spiedienu attiecības

Ra

μm

Vidējais virsmas raupjums

Re
  #

Re

—

Reinoldsa skaitlis

RH%

RH

procenti

Relatīvais mitrums

σ

σ

—

Standartrnovirze

S

K

Sazerlenda konstante

T

T
  a

K

Absolūtā temperatūra

T

T

°C

Temperatūra

T

N·m

Motora griezes moments

t

t

s

Laiks

Δt

Δt

s

Laika intervāls

V

V

m3

Tilpums

Image

qV

m3/s

Tilpuma ātrums

W

W

kWh

Darbs

W
  act

W
  act

kWh

Testa cikla faktiskais cikla darbs

WF

WF

—

Svēruma koeficients

w

w

g/g

Masas daļa

X
   (5)

c

mol/mol, tilpuma %

Vielas molu daļas (6) lielums/koncentrācija (arī μmol/mol = ppm)

Formula

mol/mol

Vidējā plūsmā svērtā koncentrācija

y

—

Vispārējs mainīgais

Formula

—

Aritmētiskā vidējā vērtība

Z

—

Saspiežamības koeficients

A.7.0.2.   Indeksi

| A.7. papildi-nājums | A.8. papildi-nājums (8) | Daudzums |
| --- | --- | --- |
| abs | | Absolūtais daudzums |
| act | act | Faktiskais daudzums |
| air | | Gaiss, sauss |
| atmos | | Atmosfēra |
| bkgnd | | Konteksts |
| C | | Ogleklis |
| cal | | Kalibrēšanas daudzums |
| CFV | | Kritiskās plūsmas Venturi caurule |
| cor | | Koriģētais daudzums |
| dil | | Atšķaidīšanas gaiss |
| dexh | | Atšķaidītas izplūdes gāzes |
| dry | | Daudzums sausā veidā |
| exh | | Neapstrādātas izplūdes gāzes |
| exp | | Paredzamais daudzums |
| eq | | Ekvivalentais daudzums |
| fuel | | Degviela |
| | i | Momentānais mērijums (piem., 1 Hz) |
| i | | Atsevišķa sērijas vienība |
| idle | | Stāvoklis brīvgaitā |
| in | | Daudzums iekšpus |
| init | | Sākotnējais daudzums, parasti pirms emisiju testa |
| max | | Maksimālā (t. i., lielākā) vērtība |
| meas | | Mērītais daudzums |
| min | | Minimālā vērtība |
| mix | | Gaisa molārmasa |
| out | | Daudzums ārpus |
| part | | Daļējs daudzums |
| PDP | | Pozitīva darba tilpuma sūknis |
| raw | | Neapstrādātas izplūdes gāzes |
| ref | | Atsauces daudzums |
| rev | | Apgrieziens |
| sat | | Piesātināts stāvoklis |
| slip | | PDP izslīde |
| smpl | | Paraugu ņemšana |
| span | | Diapazona daudzums |
| SSV | | Zemskaņas Venturi caurule |
| std | | Standarta daudzums |
| test | | Testa daudzums |
| total | | Kopējais daudzums |
| uncor | | Nekoriģēts daudzums |
| vac | | Vakuuma daudzums |
| weight | | Kalibrēšanas svaru vienība |
| wet | | Daudzums mitrā stāvoklī |
| zero | | Nulles daudzums |

A.7. papildi-nājums

A.8. papildi-nājums (8)

Daudzums

abs

Absolūtais daudzums

act

act

Faktiskais daudzums

air

Gaiss, sauss

atmos

Atmosfēra

bkgnd

Konteksts

C

Ogleklis

cal

Kalibrēšanas daudzums

CFV

Kritiskās plūsmas Venturi caurule

cor

Koriģētais daudzums

dil

Atšķaidīšanas gaiss

dexh

Atšķaidītas izplūdes gāzes

dry

Daudzums sausā veidā

exh

Neapstrādātas izplūdes gāzes

exp

Paredzamais daudzums

eq

Ekvivalentais daudzums

fuel

Degviela

i

Momentānais mērijums (piem., 1 Hz)

i

Atsevišķa sērijas vienība

idle

Stāvoklis brīvgaitā

in

Daudzums iekšpus

init

Sākotnējais daudzums, parasti pirms emisiju testa

max

Maksimālā (t. i., lielākā) vērtība

meas

Mērītais daudzums

min

Minimālā vērtība

mix

Gaisa molārmasa

out

Daudzums ārpus

part

Daļējs daudzums

PDP

Pozitīva darba tilpuma sūknis

raw

Neapstrādātas izplūdes gāzes

ref

Atsauces daudzums

rev

Apgrieziens

sat

Piesātināts stāvoklis

slip

PDP izslīde

smpl

Paraugu ņemšana

span

Diapazona daudzums

SSV

Zemskaņas Venturi caurule

std

Standarta daudzums

test

Testa daudzums

total

Kopējais daudzums

uncor

Nekoriģēts daudzums

vac

Vakuuma daudzums

weight

Kalibrēšanas svaru vienība

wet

Daudzums mitrā stāvoklī

zero

Nulles daudzums

A.7.0.3.   Ķīmisko vielu simboli un saīsinājumi (izmantoti arī kā indeksi)

| A.7. papil-dinājums | A.8. papil-dinājums | Daudzums |
| --- | --- | --- |
| Ar | Ar | Argons |
| C1 | C1 | Vienam oglekļa atomam ekvivalents ogļūdeņradis |
| CH4 | CH4 | Metāns |
| C2H6 | C2H6 | Etāns |
| C3H8 | C3H8 | Propāns |
| CO | CO | Oglekļa monoksīds |
| CO2 | CO2 | Oglekļa dioksīds |
| DOP | DOP | Dioktilftalāts |
| H | | Atomārais ūdeņradis |
| H2 | | Molekulārais ūdeņradis |
| HC | HC | Ogļūdeņradis |
| H2O | H2O | Ūdens |
| He | | Hēlijs |
| N | | Atomārais slāpeklis |
| N2 | | Molekulārais slāpeklis |
| NMHC | NMHC | Nemetāna ogļūdeņraži |
| NOx | NOx | Slāpekļa oksīdi |
| NO | NO | Slāpekļa (II) oksīds |
| NO2 | NO2 | Slāpekļa dioksīds |
| O | | Atomārais skābeklis |
| PM | PM | Cietās daļiņas |
| S | | Sērs |

A.7. papil-dinājums

A.8. papil-dinājums

Daudzums

Ar

Ar

Argons

C1

C1

Vienam oglekļa atomam ekvivalents ogļūdeņradis

CH4

CH4

Metāns

C2H6

C2H6

Etāns

C3H8

C3H8

Propāns

CO

CO

Oglekļa monoksīds

CO2

CO2

Oglekļa dioksīds

DOP

DOP

Dioktilftalāts

H

Atomārais ūdeņradis

H2

Molekulārais ūdeņradis

HC

HC

Ogļūdeņradis

H2O

H2O

Ūdens

He

Hēlijs

N

Atomārais slāpeklis

N2

Molekulārais slāpeklis

NMHC

NMHC

Nemetāna ogļūdeņraži

NOx

NOx

Slāpekļa oksīdi

NO

NO

Slāpekļa (II) oksīds

NO2

NO2

Slāpekļa dioksīds

O

Atomārais skābeklis

PM

PM

Cietās daļiņas

S

Sērs

A.7.0.4.   Degvielas sastāva apzīmēšanai izmantotie simboli un saīsinājumi

| A.7. papildinājums (9) | A.8. papildinājums (10) | Daudzums |
| --- | --- | --- |
| wC

   (12) | wC

   (12) | Oglekļa saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [% masas] |
| wH | wH | Ūdeņraža saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [% masas] |
| wN | wN | Slāpekļa saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [% masas] |
| wO | wO | Skābekļa saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [% masas] |
| wS | wS | Sēra saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [% masas] |
| α | α | Ūdeņraža un oglekļa atomu attiecība (H/C) |
| β | ε | Skābekļa un oglekļa atomu attiecība (O/C) (11) |
| γ | γ | Sēra un oglekļa atomu attiecība (S/C) |
| δ | δ | Slāpekļa un oglekļa atomu attiecība (N/C) |

A.7. papildinājums (9)

A.8. papildinājums (10)

Daudzums

wC

   (12)

wC

   (12)

Oglekļa saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [% masas]

wH

wH

Ūdeņraža saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [% masas]

wN

wN

Slāpekļa saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [% masas]

wO

wO

Skābekļa saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [% masas]

wS

wS

Sēra saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [% masas]

α

α

Ūdeņraža un oglekļa atomu attiecība (H/C)

β

ε

Skābekļa un oglekļa atomu attiecība (O/C) (11)

γ

γ

Sēra un oglekļa atomu attiecība (S/C)

δ

δ

Slāpekļa un oglekļa atomu attiecība (N/C)

A.7.0.5.   A.7. papildinājumā izmantotie simboli ķīmiskajam līdzsvaram

| x
  dil/exh | = | atšķaidīšanas gāzes vai liekā gaisa daudzums uz izplūdes gāzu molu; |
| --- | --- | --- |
| x
  H2Oexh | = | ūdens daudzums izplūdes gāzēs uz izplūdes gāzu molu; |
| x
  Ccombdry | = | izplūdes gāzēs esošais oglekļa daudzums no degvielas uz sausu izplūdes gāzu molu; |
| x
  H2Oexhdry | = | ūdens daudzums izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu molu; |
| x
  prod/intdry | = | sausu stehiometrisko produktu daudzums uz sausu ieplūdes gaisa molu; |
| x
  dil/exhdry | = | atšķaidīšanas gāzes un/vai liekā gaisa daudzums uz sausu izplūdes gāzu molu; |
| x
  int/exhdry | = | ieplūdes gaisa daudzums, kas vajadzīgs, lai radītu faktiskus sadegšanas produktus, uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu; |
| x
  raw/exhdry | = | neapstrādātu izplūdes gāzu daudzums bez liekā gaisa uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu; |
| x
  O2intdry | = | ieplūdes gaisa O2 daudzums uz sausa ieplūdes gaisa molu; |
| x
  CO2intdry | = | ieplūdes gaisa CO2 daudzums uz sausa ieplūdes gaisa molu; |
| x
  H2Ointdry | = | ieplūdes gaisa H2O daudzums uz sausa ieplūdes gaisa molu; |
| x
  CO2int | = | ieplūdes gaisa CO2 daudzums uz ieplūdes gaisa molu; |
| x
  CO2dil | = | atšķaidīšanas gāzes CO2 daudzums uz atšķaidīšanas gāzes molu; |
| x
  CO2dildry | = | atšķaidīšanas gāzes CO2 daudzums uz sausas atšķaidīšanas gāzes molu; |
| x
  H2Odildry | = | atšķaidīšanas gāzes H2O daudzums uz sausas atšķaidīšanas gāzes molu; |
| x
  H2Odil | = | atšķaidīšanas gāzes H2O daudzums uz atšķaidīšanas gāzes molu; |
| x
  [emission]meas | = | izmērīto emisiju apjoms paraugā attiecīgajā gāzes analizatorā; |
| x
  [emission]dry | = | emisiju daudzums uz sausa parauga sausu molu; |
| x
  H2O[emission]meas | = | ūdens daudzums paraugā emisiju noteikšanas vietā; |
| x
  H2Oint | = | ūdens daudzums ieplūdes gaisā, pamatojoties uz ieplūdes gaisa mitruma mērījumu. |

x
  dil/exh

=

atšķaidīšanas gāzes vai liekā gaisa daudzums uz izplūdes gāzu molu;

x
  H2Oexh

=

ūdens daudzums izplūdes gāzēs uz izplūdes gāzu molu;

x
  Ccombdry

=

izplūdes gāzēs esošais oglekļa daudzums no degvielas uz sausu izplūdes gāzu molu;

x
  H2Oexhdry

=

ūdens daudzums izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu molu;

x
  prod/intdry

=

sausu stehiometrisko produktu daudzums uz sausu ieplūdes gaisa molu;

x
  dil/exhdry

=

atšķaidīšanas gāzes un/vai liekā gaisa daudzums uz sausu izplūdes gāzu molu;

x
  int/exhdry

=

ieplūdes gaisa daudzums, kas vajadzīgs, lai radītu faktiskus sadegšanas produktus, uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu;

x
  raw/exhdry

=

neapstrādātu izplūdes gāzu daudzums bez liekā gaisa uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu;

x
  O2intdry

=

ieplūdes gaisa O2 daudzums uz sausa ieplūdes gaisa molu;

x
  CO2intdry

=

ieplūdes gaisa CO2 daudzums uz sausa ieplūdes gaisa molu;

x
  H2Ointdry

=

ieplūdes gaisa H2O daudzums uz sausa ieplūdes gaisa molu;

x
  CO2int

=

ieplūdes gaisa CO2 daudzums uz ieplūdes gaisa molu;

x
  CO2dil

=

atšķaidīšanas gāzes CO2 daudzums uz atšķaidīšanas gāzes molu;

x
  CO2dildry

=

atšķaidīšanas gāzes CO2 daudzums uz sausas atšķaidīšanas gāzes molu;

x
  H2Odildry

=

atšķaidīšanas gāzes H2O daudzums uz sausas atšķaidīšanas gāzes molu;

x
  H2Odil

=

atšķaidīšanas gāzes H2O daudzums uz atšķaidīšanas gāzes molu;

x
  [emission]meas

=

izmērīto emisiju apjoms paraugā attiecīgajā gāzes analizatorā;

x
  [emission]dry

=

emisiju daudzums uz sausa parauga sausu molu;

x
  H2O[emission]meas

=

ūdens daudzums paraugā emisiju noteikšanas vietā;

x
  H2Oint

=

ūdens daudzums ieplūdes gaisā, pamatojoties uz ieplūdes gaisa mitruma mērījumu.

A.7.1.   Pamatparametri un sasaistes

A.7.1.1.   Sauss gaiss un ķīmiskie savienojumi

Šajā pielikumā attiecībā uz sausa gaisa sastāvu ir izmantotas šādas vērtības:

| x
  O2airdry | = | 0,209445 mol/mol |
| --- | --- | --- |
| x
  CO2airdry | = | 0,000375 mol/mol |

x
  O2airdry

=

0,209445 mol/mol

x
  CO2airdry

=

0,000375 mol/mol

Šajā pielikumā ir izmantotas šādas ķīmisko savienojumu molārmasas vai spēkā esošās molārmasas:

| M
  air | = | 28,96559 g/mol (sauss gaiss) |
| --- | --- | --- |
| M
  Ar | = | 39,948 g/mol (argons) |
| M
  C | = | 12,0107 g/mol (ogleklis) |
| M
  CO | = | 28,0101 g/mol (oglekļa monoksīds) |
| M
  CO2 | = | 44,0095 g/mol (oglekļa dioksīds) |
| M
  H | = | 1,00794 g/mol (atomārais ūdeņradis) |
| M
  H2 | = | 2,01588 g/mol (molekulārais ūdeņradis) |
| M
  H2O | = | 18,01528 g/mol (ūdens) |
| M
  He | = | 4,002602 g/mol (hēlijs) |
| M
  N | = | 14,0067 g/mol (atomārais slāpeklis) |
| M
  N2 | = | 28,0134 g/mol (molekulārais slāpeklis) |
| M
  NMHC | = | 13,875389 g/mol (nemetāna ogļūdeņradis (13)) |
| M
  NOx | = | 46,0055 g/mol (slāpekļa oksīdi (14)) |
| M
  O | = | 15,9994 g/mol (atomārais skābeklis) |
| M
  O2 | = | 31,9988 g/mol (molekulārais skābeklis) |
| M
  C3H8 | = | 44,09562 g/mol (propāns) |
| M
  S | = | 32,065 g/mol (sērs) |
| M
  THC | = | 13,875389 g/mol (kopējais ogļūdeņradis (13)) |

M
  air

=

28,96559 g/mol (sauss gaiss)

M
  Ar

=

39,948 g/mol (argons)

M
  C

=

12,0107 g/mol (ogleklis)

M
  CO

=

28,0101 g/mol (oglekļa monoksīds)

M
  CO2

=

44,0095 g/mol (oglekļa dioksīds)

M
  H

=

1,00794 g/mol (atomārais ūdeņradis)

M
  H2

=

2,01588 g/mol (molekulārais ūdeņradis)

M
  H2O

=

18,01528 g/mol (ūdens)

M
  He

=

4,002602 g/mol (hēlijs)

M
  N

=

14,0067 g/mol (atomārais slāpeklis)

M
  N2

=

28,0134 g/mol (molekulārais slāpeklis)

M
  NMHC

=

13,875389 g/mol (nemetāna ogļūdeņradis (13))

M
  NOx

=

46,0055 g/mol (slāpekļa oksīdi (14))

M
  O

=

15,9994 g/mol (atomārais skābeklis)

M
  O2

=

31,9988 g/mol (molekulārais skābeklis)

M
  C3H8

=

44,09562 g/mol (propāns)

M
  S

=

32,065 g/mol (sērs)

M
  THC

=

13,875389 g/mol (kopējais ogļūdeņradis (13))

Šajā pielikumā attiecībā uz ideālajām gāzēm ir izmantota šāda molārā gāzes konstante R:

Formula

Šajā pielikumā attiecībā uz atšķaidīšanas gaisu un atšķaidītām izplūdes gāzēm ir izmantotas šādas īpatnējo siltumu attiecības Formula:

| γ
  air | = | 1,399 (ieplūdes gaisa vai atšķaidīšanas gaisa īpatnējo siltumu attiecība); |
| --- | --- | --- |
| γ
  dil | = | 1,399 (atšķaidītu izplūdes gāzu īpatnējo siltumu attiecība); |
| γ
  dil | = | 1,385 (neapstrādātu izplūdes gāzu īpatnējo siltumu attiecība). |

γ
  air

=

1,399 (ieplūdes gaisa vai atšķaidīšanas gaisa īpatnējo siltumu attiecība);

γ
  dil

=

1,399 (atšķaidītu izplūdes gāzu īpatnējo siltumu attiecība);

γ
  dil

=

1,385 (neapstrādātu izplūdes gāzu īpatnējo siltumu attiecība).

A.7.1.2.   Mitrs gaiss

Šajā iedaļā ir aprakstīts ūdens daudzuma noteikšanas veids ideālajā gāzē.

A.7.1.2.1.   Ūdens tvaiku spiediens

Ūdens tvaiku spiedienu p
  H2O [kPa] attiecībā uz konkrētās piesātinājuma temperatūras apstākļiem, T
  sat [K], aprēķina šādi:

| a) | attiecībā uz mitruma mērījumiem, kas veikti pie apkārtējās temperatūras no 0 līdz 100 °C, vai attiecībā uz mitruma mērījumiem, kas veikti, izmantojot īpaši atdzesētu ūdeni, pie apkārtējās temperatūras no -50 °C līdz 0 °C: | (A.7-1) |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz mitruma mērījumiem, kas veikti pie apkārtējās temperatūras no 0 līdz 100 °C, vai attiecībā uz mitruma mērījumiem, kas veikti, izmantojot īpaši atdzesētu ūdeni, pie apkārtējās temperatūras no -50 °C līdz 0 °C:

Formula

(A.7-1)

kur:

| p
  H2O | = | ūdens tvaiku spiediens piesātinājuma temperatūras apstākļos [kPa]; |
| --- | --- | --- |
| T
  sat | = | ūdens piesātinājuma temperatūra izmērītajos apstākļos [K]; |

p
  H2O

=

ūdens tvaiku spiediens piesātinājuma temperatūras apstākļos [kPa];

T
  sat

=

ūdens piesātinājuma temperatūra izmērītajos apstākļos [K];

| b) | attiecībā uz mitruma mērījumiem, kas veikti, izmantojot ledu, pie apkārtējās temperatūras -100 °C līdz 0 °C: | (A.7-2) |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz mitruma mērījumiem, kas veikti, izmantojot ledu, pie apkārtējās temperatūras -100 °C līdz 0 °C:

Formula

(A.7-2)

kur:

T
  sat= ūdens piesātinājuma temperatūra izmērītajos apstākļos [K].

A.7.1.2.2.   Rasas punkts

Ja mitrumu mēra kā rasas punktu, ūdens daudzumu ideālajā gāzē x
  H2O [mol/mol] nosaka šādi:

| , | (A.7-3) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-3)

kur:

| x
  H2O | = | ūdens daudzums ideālajā gāzē [mol/mol]; |
| --- | --- | --- |
| p
  H2O | = | ūdens tvaiku spiediens pie izmērītā rasas punkta, T
  sat=T
  dew [kPa]; |
| p
  abs | = | mitrais statiskais absolūtais spiediens rasas punkta mērījuma vietā [kPa]. |

x
  H2O

=

ūdens daudzums ideālajā gāzē [mol/mol];

p
  H2O

=

ūdens tvaiku spiediens pie izmērītā rasas punkta, T
  sat=T
  dew [kPa];

p
  abs

=

mitrais statiskais absolūtais spiediens rasas punkta mērījuma vietā [kPa].

A.7.1.2.3.   Relatīvais mitrums

Ja mitrumu mēra kā relatīvo mitrumu RH %, ūdens daudzumu ideālajā gāzē x
  H2O (mol/mol) aprēķina šādi:

| , | (A.7-4) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-4)

kur:

| RH % | = | relatīvais mitrums [%]; |
| --- | --- | --- |
| p
  H2O | = | ūdens tvaiku spiediens 100 % relatīvā mitruma apstākļos relatīvā mitruma mērījuma vietā, T
  sat=T
  amb [kPa]; |
| p
  abs | = | mitrais statiskais absolūtais spiediens relatīvā mitruma mērījuma vietā [kPa]. |

RH %

=

relatīvais mitrums [%];

p
  H2O

=

ūdens tvaiku spiediens 100 % relatīvā mitruma apstākļos relatīvā mitruma mērījuma vietā, T
  sat=T
  amb [kPa];

p
  abs

=

mitrais statiskais absolūtais spiediens relatīvā mitruma mērījuma vietā [kPa].

A.7.1.3.   Degvielas īpašības

Vispārējā degvielas ķīmiskā formula ir CHαOβSγNδ, kur α ir ūdeņraža un oglekļa atomu attiecība(H/C), β ir skābekļa un oglekļa atomu attiecība (O/C), γ ir sēra un oglekļa atomu attiecība (S/C) un δ ir slāpekļa un oglekļa atomu attiecība (N/C). Pamatojoties uz šo formulu, var aprēķināt degvielas oglekļa masas daļu w
  C. Dīzeļdegvielas gadījumā var izmantot vienkāršu formulu CH
  α
  O
  β
  . Noklusējuma vērtības attiecībā uz degvielas sastāvu var izmantot turpmāk norādītajā veidā.

A.7.1.   tabula

Ūdeņraža un oglekļa atomu attiecības, α, skābekļa un oglekļa atomu attiecības, β, un degvielas oglekļa masas daļas, w
  C, noklusējuma vērtības attiecībā uz dīzeļdegvielām

| Degviela | Ūdeņraža, skābekļa un oglekļa atomu attiecības
  CHαOβ | Oglekļa masas koncentrācija, wC

  [g/g] |
| --- | --- | --- |
| Dīzeļdegviela | CH1,85O0 | 0,866 |

Degviela

Ūdeņraža, skābekļa un oglekļa atomu attiecības

CHαOβ

Oglekļa masas koncentrācija, wC

[g/g]

Dīzeļdegviela

CH1,85O0

0,866

A.7.1.4.   Kopējo HC un nemetāna HC koncentrācija

A.7.1.4.1.   THC noteikšana un THC/CH4 sākotnējās piesārņojuma korekcijas

| a) | Ja ir jānosaka THC emisijas, x
  THC[THC-FID] vērtību aprēķina turpmāk norādītajā veidā, izmantojot 7.3.1.2. punktā minēto sākotnējo THC piesārņojuma koncentrāciju x
  THC[THC-FID]init: | (A.7-5) |
| --- | --- | --- |

a)

Ja ir jānosaka THC emisijas, x
  THC[THC-FID] vērtību aprēķina turpmāk norādītajā veidā, izmantojot 7.3.1.2. punktā minēto sākotnējo THC piesārņojuma koncentrāciju x
  THC[THC-FID]init:

Formula

(A.7-5)

kur:

| x
  THC[THC-FID]cor | = | koriģētā THC piesārņojuma koncentrācija [mol/mol]; |
| --- | --- | --- |
| x
  THC[THC-FID]uncorr | = | nekoriģētā THC koncentrācija [mol/mol]; |
| x
  THC[THC-FID]init | = | sākotnējā THC piesārņojuma koncentrācija (mol/mol). |

x
  THC[THC-FID]cor

=

koriģētā THC piesārņojuma koncentrācija [mol/mol];

x
  THC[THC-FID]uncorr

=

nekoriģētā THC koncentrācija [mol/mol];

x
  THC[THC-FID]init

=

sākotnējā THC piesārņojuma koncentrācija (mol/mol).

| b) | Attiecībā uz A.7.1.4.2. punktā paredzēto NMHC noteikšanu koriģē x
  THC(THC-FID) vērtības sākotnējo HC piesārņojumu, izmantojot A.7-5 vienādojumu. Sākotnējo CH4 parauga piesārņojumu var koriģēt, izmantojot A.7-5 vienādojumu un aizvietojot THC koncentrācijas ar CH4 koncentrācijām. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz A.7.1.4.2. punktā paredzēto NMHC noteikšanu koriģē x
  THC(THC-FID) vērtības sākotnējo HC piesārņojumu, izmantojot A.7-5 vienādojumu. Sākotnējo CH4 parauga piesārņojumu var koriģēt, izmantojot A.7-5 vienādojumu un aizvietojot THC koncentrācijas ar CH4 koncentrācijām.

A.7.1.4.2.   NMHC noteikšana

Lai noteiktu NMHC koncentrāciju, x
  NMHC, izmanto vienu no turpmāk izklāstītajām pieejām.

| a) | Ja CH4 nav izmērīts, NMHC koncentrācijas var noteikt šādi:
  koriģēto NMHC fona masu salīdzina ar koriģēto THC fona masu; ja NMHC koriģētā fona masa ir vairāk nekā 0,98 reizes lielāka par THC koriģēto fona masu, izmanto NMHC koriģēto fona masu, kas ir 0,98 reizes lielāka par THC koriģēto fona masu; ja NMHC aprēķinus izlaiž, izmanto NMHC koriģēto fona masu, kas ir 0,98 reizes lielāka par THC koriģēto fona masu. |
| --- | --- |

a)

Ja CH4 nav izmērīts, NMHC koncentrācijas var noteikt šādi:

koriģēto NMHC fona masu salīdzina ar koriģēto THC fona masu; ja NMHC koriģētā fona masa ir vairāk nekā 0,98 reizes lielāka par THC koriģēto fona masu, izmanto NMHC koriģēto fona masu, kas ir 0,98 reizes lielāka par THC koriģēto fona masu; ja NMHC aprēķinus izlaiž, izmanto NMHC koriģēto fona masu, kas ir 0,98 reizes lielāka par THC koriģēto fona masu.

| b) | Attiecībā uz nemetāna nošķīrējiem x
  NMHC vērtību aprēķina, izmantojot 8.1.10.3. punktā minētās nemetāna nošķīrēja CH4 un C2H6 iespiešanās daļas (PF), kā arī izmantojot HC piesārņojumu un no sausa uz mitru pārrēķināto THC koncentrāciju x
  THC(THC-FID)cor, kā noteikts A.7.1.4.1. punkta a) apakšpunktā:






  i) | attiecībā uz iespiešanās daļām, kas noteiktas, piemērojot NMC konfigurāciju atbilstīgi 8.1.10.3.4.1. punktam, izmanto šādu aprēķinu: | (A.7-6) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Attiecībā uz nemetāna nošķīrējiem x
  NMHC vērtību aprēķina, izmantojot 8.1.10.3. punktā minētās nemetāna nošķīrēja CH4 un C2H6 iespiešanās daļas (PF), kā arī izmantojot HC piesārņojumu un no sausa uz mitru pārrēķināto THC koncentrāciju x
  THC(THC-FID)cor, kā noteikts A.7.1.4.1. punkta a) apakšpunktā:

i)

attiecībā uz iespiešanās daļām, kas noteiktas, piemērojot NMC konfigurāciju atbilstīgi 8.1.10.3.4.1. punktam, izmanto šādu aprēķinu:

Formula

(A.7-6)

kur:

| x
  NMHC | = | NMHC koncentrācija; |
| --- | --- | --- |
| x
  THC[THC-FID]cor | = | THC koncentrācija, HC piesārņojums un no sausa uz mitru pārrēķinātā vērtība, ko paraugu ņemšanas laikā noteicis THC FID, apejot NMC; |
| x
  THC[NMC-FID] | = | THC koncentrācija, HC piesārņojums (pēc izvēles) un no sausa uz mitru pārrēķinātā vērtība, ko paraugu ņemšanas laikā noteicis NMC FID, izmantojot NMC; |
| RF
  CH4[THC-FID] | = | THC FID reakcijas koeficients uz CH4 atbilstīgi 8.1.10.1.4. punktam; |
| RFPF
  C2H6[NMC-FID] | = | nemetāna nošķīrēja kombinētais etāna reakcijas koeficients un iespiešanās daļa atbilstīgi 8.1.10.3.4.1. punktam; |

x
  NMHC

=

NMHC koncentrācija;

x
  THC[THC-FID]cor

=

THC koncentrācija, HC piesārņojums un no sausa uz mitru pārrēķinātā vērtība, ko paraugu ņemšanas laikā noteicis THC FID, apejot NMC;

x
  THC[NMC-FID]

=

THC koncentrācija, HC piesārņojums (pēc izvēles) un no sausa uz mitru pārrēķinātā vērtība, ko paraugu ņemšanas laikā noteicis NMC FID, izmantojot NMC;

RF
  CH4[THC-FID]

=

THC FID reakcijas koeficients uz CH4 atbilstīgi 8.1.10.1.4. punktam;

RFPF
  C2H6[NMC-FID]

=

nemetāna nošķīrēja kombinētais etāna reakcijas koeficients un iespiešanās daļa atbilstīgi 8.1.10.3.4.1. punktam;

| ii) | attiecībā uz iespiešanās daļām, kas noteiktas, piemērojot NMC konfigurāciju atbilstīgi 8.1.10.3.4.2. punktam, izmanto šādu aprēķinu:








  , | (A.7-7) |
| --- | --- | --- |

ii)

attiecībā uz iespiešanās daļām, kas noteiktas, piemērojot NMC konfigurāciju atbilstīgi 8.1.10.3.4.2. punktam, izmanto šādu aprēķinu:

Formula

(A.7-7)

kur:

| x
  NMHC | = | NMHC koncentrācija; |
| --- | --- | --- |
| x
  THC[THC-FID]cor | = | THC koncentrācija, HC piesārņojums un no sausa uz mitru pārrēķinātā vērtība, kas paraugu ņemšanas laikā noteikta, izmantojot THC FID un apejot NMC; |
| PF
  CH4[NMC-FID] | = | nemetāna nošķīrēja CH4 iespiešanās daļa atbilstīgi 8.1.10.3.4.2. punktam; |
| x
  THC[NMC-FID] | = | THC koncentrācija, HC piesārņojums (pēc izvēles) un no sausa uz mitru pārrēķinātā vērtība, ko paraugu ņemšanas laikā noteicis NMC FID, izmantojot NMC; |
| PF
  C2H6[NMC-FID] | = | nemetāna nošķīrēja etāna iespiešanās daļa atbilstīgi 8.1.10.3.4.2. punktam; |

x
  NMHC

=

NMHC koncentrācija;

x
  THC[THC-FID]cor

=

THC koncentrācija, HC piesārņojums un no sausa uz mitru pārrēķinātā vērtība, kas paraugu ņemšanas laikā noteikta, izmantojot THC FID un apejot NMC;

PF
  CH4[NMC-FID]

=

nemetāna nošķīrēja CH4 iespiešanās daļa atbilstīgi 8.1.10.3.4.2. punktam;

x
  THC[NMC-FID]

=

THC koncentrācija, HC piesārņojums (pēc izvēles) un no sausa uz mitru pārrēķinātā vērtība, ko paraugu ņemšanas laikā noteicis NMC FID, izmantojot NMC;

PF
  C2H6[NMC-FID]

=

nemetāna nošķīrēja etāna iespiešanās daļa atbilstīgi 8.1.10.3.4.2. punktam;

| iii) | attiecībā uz iespiešanās daļām, kas noteiktas, piemērojot NMC konfigurāciju atbilstīgi 8.1.10.3.4.3. punktam, izmanto šādu aprēķinu: | (A.7-8) |
| --- | --- | --- |

iii)

attiecībā uz iespiešanās daļām, kas noteiktas, piemērojot NMC konfigurāciju atbilstīgi 8.1.10.3.4.3. punktam, izmanto šādu aprēķinu:

Formula

(A.7-8)

kur:

| x
  NMHC | = | NMHC koncentrācija; |
| --- | --- | --- |
| x
  THC[THC-FID]cor | = | THC koncentrācija, HC piesārņojums un no sausa uz mitru pārrēķinātā vērtība, kas paraugu ņemšanas laikā noteikta, izmantojot THC FID un apejot NMC; |
| PF
  CH4[NMC-FID] | = | nemetāna nošķīrēja CH4 iespiešanās daļa atbilstīgi 8.1.10.3.4.3. punktam; |
| x
  THC[NMC-FID] | = | THC koncentrācija, HC piesārņojums (pēc izvēles) un no sausa uz mitru pārrēķinātā vērtība, ko paraugu ņemšanas laika noteicis NMC FID, izmantojot NMC; |
| RFPF
  C2H6[NMC-FID] | = | nemetāna nošķīrēja kombinētais etāna reakcijas koeficients un iespiešanās daļa atbilstīgi 8.1.10.3.4.3. punktam; |
| RF
  CH4[THC-FID] | = | THC FID reakcijas koeficients uz CH4 atbilstīgi 8.1.10.1.4. punktam. |

x
  NMHC

=

NMHC koncentrācija;

x
  THC[THC-FID]cor

=

THC koncentrācija, HC piesārņojums un no sausa uz mitru pārrēķinātā vērtība, kas paraugu ņemšanas laikā noteikta, izmantojot THC FID un apejot NMC;

PF
  CH4[NMC-FID]

=

nemetāna nošķīrēja CH4 iespiešanās daļa atbilstīgi 8.1.10.3.4.3. punktam;

x
  THC[NMC-FID]

=

THC koncentrācija, HC piesārņojums (pēc izvēles) un no sausa uz mitru pārrēķinātā vērtība, ko paraugu ņemšanas laika noteicis NMC FID, izmantojot NMC;

RFPF
  C2H6[NMC-FID]

=

nemetāna nošķīrēja kombinētais etāna reakcijas koeficients un iespiešanās daļa atbilstīgi 8.1.10.3.4.3. punktam;

RF
  CH4[THC-FID]

=

THC FID reakcijas koeficients uz CH4 atbilstīgi 8.1.10.1.4. punktam.

| c) | Attiecībā uz gāzu hromatogrāfu x
  NMHC vērtību aprēķina turpmāk norādītajā veidā, izmantojot 8.1.10.1.4. punktā minēto THC analizatora reakcijas koeficientu (RF) attiecībā uz CH4, kā arī HC piesārņojumu un no sausa uz mitru pārrēķināto sākotnējo THC koncentrāciju x
  THC(THC-FID)cor, kā noteikts iepriekš minētajā a) apakšpunktā:








  , | (A.7-9) |
| --- | --- | --- |

c)

Attiecībā uz gāzu hromatogrāfu x
  NMHC vērtību aprēķina turpmāk norādītajā veidā, izmantojot 8.1.10.1.4. punktā minēto THC analizatora reakcijas koeficientu (RF) attiecībā uz CH4, kā arī HC piesārņojumu un no sausa uz mitru pārrēķināto sākotnējo THC koncentrāciju x
  THC(THC-FID)cor, kā noteikts iepriekš minētajā a) apakšpunktā:

Formula

(A.7-9)

kur:

| x
  NMHC | = | NMHC koncentrācija; |
| --- | --- | --- |
| x
  THC(THC-FID)cor | = | THC koncentrācija, HC piesārņojums un no sausa uz mitru pārrēķinātā vērtība, kas noteikta, izmantojot THC FID; |
| x
  CH4 | = | CH4 koncentrācija, HC piesārņojums (pēc izvēles) un no sausa uz mitru pārrēķinātā vērtība, kas noteikta, izmantojot gāzu hromatogrāfa FID; |
| RF
  CH4(THC-FID) | = | THC-FID reakcijas koeficients uz CH4. |

x
  NMHC

=

NMHC koncentrācija;

x
  THC(THC-FID)cor

=

THC koncentrācija, HC piesārņojums un no sausa uz mitru pārrēķinātā vērtība, kas noteikta, izmantojot THC FID;

x
  CH4

=

CH4 koncentrācija, HC piesārņojums (pēc izvēles) un no sausa uz mitru pārrēķinātā vērtība, kas noteikta, izmantojot gāzu hromatogrāfa FID;

RF
  CH4(THC-FID)

=

THC-FID reakcijas koeficients uz CH4.

A.7.1.4.3.   NMHC tuvinājums no THC

NMHC (nemetāna ogļūdeņraža) emisijas var noapaļot kā 98 % no THC (kopējie ogļūdeņraži).

A.7.1.5.   Proporcionāli plūsmai svērtā vidējā koncentrācija

Atbilstīgi dažiem šā pielikuma punktiem var rasties vajadzība aprēķināt proporcionāli plūsmai svērto vidējo koncentrāciju, lai noteiktu atsevišķu noteikumu piemērojamību. Proporcionāli plūsmai svērtā vidējā vērtība ir daudzuma vidējā vērtība pēc svēršanas proporcionāli attiecīgajam plūsmas ātrumam. Piemēram, ja gāzes koncentrāciju pastāvīgi mēra, izmantojot neapstrādātas motora izplūdes gāzes, tās proporcionāli plūsmai svērtā vidējā koncentrācija ir summa, ko veido katras reģistrētās koncentrācijas produktu reizinājums ar tās attiecīgo izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrumu, kas ir dalīts ar reģistrētajām plūsmas ātruma vērtībām. Vēl viens piemērs — somas koncentrācija no CVS sistēmas ir tāda pati kā proporcionāli plūsmai svērtā vidējā koncentrācija, jo CVS sistēma nosver somas koncentrāciju proporcionāli plūsmai. Zināma proporcionāli plūsmai svērtā vidējā emisiju koncentrācija jau var tikt prognozēta, pamatojoties uz iepriekšēju testēšanu, kas veikta līdzīgiem motoriem, vai testēšanu ar līdzīgu aprīkojumu un instrumentiem.

A.7.2.   Degvielas, ieplūdes gaisa un izplūdes gāzu ķīmiskais līdzsvars

A.7.2.1.   Vispārīgi nosacījumi

Degvielas, ieplūdes gaisa un izplūdes gāzu ķīmisko līdzsvaru var izmantot, lai aprēķinātu plūsmas, ūdens daudzumu to plūsmās, kā arī sastāvdaļu mitro koncentrāciju to plūsmās. Izmantojot vienu degvielas, ieplūdes gaisa vai izplūdes gāzu plūsmu, ķīmisko līdzsvaru var izmantot, lai noteiktu pārējās divas plūsmas. Piemēram, ķīmisko līdzsvaru kopā ar ieplūdes gaisa vai degvielas plūsmu var izmantot, lai noteiktu neapstrādāto izplūdes gāzu plūsmu.

A.7.2.2.   Procedūras, kuru veikšanai ir vajadzīgi ķīmiskie līdzsvari

Ķīmiskie līdzsvari ir vajadzīgi turpmāk norādīto lielumu noteikšanai:

| a) | ūdens daudzums neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmā, x
  H2Oexh, ja nav izmērīts ūdens daudzums paraugu ņemšanas sistēmas novadītā ūdens daudzuma koriģēšanai; |
| --- | --- |

a)

ūdens daudzums neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmā, x
  H2Oexh, ja nav izmērīts ūdens daudzums paraugu ņemšanas sistēmas novadītā ūdens daudzuma koriģēšanai;

| b) | proporcionāli plūsmai svērtā vidējā atšķaidīšanas gaisa daļa atšķaidītās izplūdes gāzēs, x
  dil/exh, ja nav izmērīts atšķaidīšanas gaiss, lai koriģētu fona emisijas; jāņem vērā, ka, ja ķīmiskos līdzsvarus izmanto šajā nolūkā, pieņem, ka izplūdes gāzes ir stehiometriskas arī tad, ja tā nav. |
| --- | --- |

b)

proporcionāli plūsmai svērtā vidējā atšķaidīšanas gaisa daļa atšķaidītās izplūdes gāzēs, x
  dil/exh, ja nav izmērīts atšķaidīšanas gaiss, lai koriģētu fona emisijas; jāņem vērā, ka, ja ķīmiskos līdzsvarus izmanto šajā nolūkā, pieņem, ka izplūdes gāzes ir stehiometriskas arī tad, ja tā nav.

A.7.2.3.   Ķīmiskā līdzsvara noteikšanas procedūra

Aprēķini attiecībā uz ķīmisko līdzsvaru ietver vienādojumu sistēmu, kas paredz iterāciju. Sākotnējās vērtības attiecībā uz līdz trīs lielumiem uzmin, proti, ūdens daudzumu izmērītajā plūsmā, x
  H2Oexh, atšķaidīšanas gaisa daļu atšķaidītās izplūdes gāzēs (vai lieko gaisu neapstrādātās izplūdes gāzēs), x
  dil/exh, kā arī produktu daudzumu, pamatojoties uz C1 bāzes, uz vienu sausas izmērītās plūsmas sausu molu, x
  Ccombdry. Ķīmiskajā līdzsvarā var izmantot proporcionāli laikam svērtās vidējās sadegšanas gaisa mitruma un atšķaidīšanas gaisa mitruma vērtības, ja sadegšanas gaisa un atšķaidīšanas gaisa mitrums testa intervāla laikā nepārsniedz to attiecīgo vidējo vērtību ±0,0025 mol/mol pielaižu robežas. Attiecībā uz katru emisiju koncentrāciju, x, un ūdens daudzumu, x
  H2Oexh, nosaka tā pilnīgi sauso koncentrāciju, x
  dry un x
  H2Oexhdry. Tajā izmanto arī degvielas ūdeņraža un oglekļa atomu attiecību, α, skābekļa un oglekļa atomu attiecību, β, un degvielas oglekļa masas daļu, w
  C. Attiecībā uz testa degvielu var izmantot α un β vai 7.1. tabulā norādītās noklusējuma vērtības.

Lai noteiktu ķīmisko līdzsvaru, veic turpmāk minētos pasākumus.

| a) | Izmērītās koncentrācijas, piemēram, x
  CO2meas, x
  NOmeas un x
  H2Oint, pārvērš sausajās koncentrācijās, dalot tās ar viens un atņemot esošo ūdens daudzumu attiecīgo mērījumu laikā, piemēram, x
  H2OxCO2meas, x
  H2OxNOmeas un x
  H2Oint. Ja ūdens daudzums “mitrā” mērījuma laikā ir tāds pats kā nezināmais ūdens daudzums izplūdes gāzu plūsmā, x
  H2Oexh, tas ir iteratīvi jāizmanto attiecīgās vērtības noteikšanai vienādojumu sistēmā. Ja mēra tikai kopējo NOx un neveic atsevišķus NO un NO2 mērījumus, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai ķīmisko līdzsvaru vajadzībām noteiktu kopējā NOx koncentrācijas dalījumu starp NO un NO2. Var pieņemt, ka NOx molārā koncentrācija, x
  NOx, ir 75 % NO un 25 % NO2. NO2 uzglabāšanas pēcapstrādes sistēmu vajadzībām var pieņemt, ka x
  NOx ir 25 % NO un 75 % NO2. NOx emisiju masas aprēķināšanai kā visu NOx savienojumu spēkā esošo molārmasu izmanto NO2 molārmasu, neraugoties uz faktisko NO2 daļu NOx sastāvā. |
| --- | --- |

a)

Izmērītās koncentrācijas, piemēram, x
  CO2meas, x
  NOmeas un x
  H2Oint, pārvērš sausajās koncentrācijās, dalot tās ar viens un atņemot esošo ūdens daudzumu attiecīgo mērījumu laikā, piemēram, x
  H2OxCO2meas, x
  H2OxNOmeas un x
  H2Oint. Ja ūdens daudzums “mitrā” mērījuma laikā ir tāds pats kā nezināmais ūdens daudzums izplūdes gāzu plūsmā, x
  H2Oexh, tas ir iteratīvi jāizmanto attiecīgās vērtības noteikšanai vienādojumu sistēmā. Ja mēra tikai kopējo NOx un neveic atsevišķus NO un NO2 mērījumus, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai ķīmisko līdzsvaru vajadzībām noteiktu kopējā NOx koncentrācijas dalījumu starp NO un NO2. Var pieņemt, ka NOx molārā koncentrācija, x
  NOx, ir 75 % NO un 25 % NO2. NO2 uzglabāšanas pēcapstrādes sistēmu vajadzībām var pieņemt, ka x
  NOx ir 25 % NO un 75 % NO2. NOx emisiju masas aprēķināšanai kā visu NOx savienojumu spēkā esošo molārmasu izmanto NO2 molārmasu, neraugoties uz faktisko NO2 daļu NOx sastāvā.

| b) | A.7.2.3. punkta d) apakšpunktā norādītie (A.7-10 līdz A.7-26) vienādojumi ir jāievada datorprogrammā, lai tos iteratīvi izmantotu, nosakot x
  H2Oexh, x
  Ccombdry un x
  dil/exh vērtības. Lai uzminētu sākotnējās x
  H2Oexh, x
  Ccombdry un x
  dil/exh vērtības, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Ir ieteicams tāds sākotnējā ūdens daudzuma minējums, kas aptuveni divas reizes pārsniedz ūdens daudzumu ieplūdes vai atšķaidīšanas gaisā. Ir ieteicams tāds sākotnējās x
  Ccombdry vērtības minējums, kas atspoguļo izmērīto CO2, CO un THC vērtību summu. Ir ieteicams tāds sākotnējās x
  dil vērtības minējums, kas ietilpst diapazonā no 0,75 līdz 0,95 (0,75 < xdil < 0,95), piemēram, 0,8. Vērtības aprēķinu sistēmā atkārto līdz brīdim, kamēr visi jaunākie atjauninātie minējumi ietilpst ± 1 % robežās no to attiecīgajām jaunākajām aprēķinātajām vērtībām. |
| --- | --- |

b)

A.7.2.3. punkta d) apakšpunktā norādītie (A.7-10 līdz A.7-26) vienādojumi ir jāievada datorprogrammā, lai tos iteratīvi izmantotu, nosakot x
  H2Oexh, x
  Ccombdry un x
  dil/exh vērtības. Lai uzminētu sākotnējās x
  H2Oexh, x
  Ccombdry un x
  dil/exh vērtības, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Ir ieteicams tāds sākotnējā ūdens daudzuma minējums, kas aptuveni divas reizes pārsniedz ūdens daudzumu ieplūdes vai atšķaidīšanas gaisā. Ir ieteicams tāds sākotnējās x
  Ccombdry vērtības minējums, kas atspoguļo izmērīto CO2, CO un THC vērtību summu. Ir ieteicams tāds sākotnējās x
  dil vērtības minējums, kas ietilpst diapazonā no 0,75 līdz 0,95 (0,75 < xdil < 0,95), piemēram, 0,8. Vērtības aprēķinu sistēmā atkārto līdz brīdim, kamēr visi jaunākie atjauninātie minējumi ietilpst ± 1 % robežās no to attiecīgajām jaunākajām aprēķinātajām vērtībām.

| c) | Šā punkta c) apakšpunkta aprēķinu sistēmā ir izmantoti šādi simboli un indeksi, kur x vienība ir mol/mol:






  Simbols | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| xdil/exh | Atšķaidīšanas gāzes vai liekā gaisa daudzums uz izplūdes gāzu molu |
| xH2Oexh | H2O daudzums izplūdes gāzēs uz izplūdes gāzu molu |
| xCcombdry | Oglekļa daudzums no degvielas izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu molu |
| xH2Oexhdry | Ūdens daudzums izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu sausu molu |
| xprod/intdry | Sausu stehiometrisko produktu daudzums uz ieplūdes gaisa sausu molu |
| x
  dil/exhdry | Atšķaidīšanas gāzes un/vai liekā gaisa daudzums uz sausu izplūdes gāzu molu |
| x
  int/exhdry | Ieplūdes gaisa daudzums, kas vajadzīgs, lai radītu faktiskus sadegšanas produktus uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu |
| x
  raw/exhdry | Neapstrādātu izplūdes gāzu daudzums bez liekā gaisa uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu |
| x
  O2intdry | Ieplūdes gaisa O2 daudzums uz sausa ieplūdes gaisa molu; var pieņemt, ka x
  O2intdry = 0,209445 |
| x
  CO2intdry | Ieplūdes gaisa CO2 daudzums uz sausa ieplūdes gaisa molu. Var izmantot x
  CO2intdry = 375 μmol/mol, bet ieteicams izmērīt faktisko koncentrāciju ieplūdes gaisā |
| x
  H2Ointdry | Ieplūdes gaisa H2O daudzums uz sausa iplūdes gaisa molu |
| x
  CO2int | Ieplūdes gaisa CO2 daudzums uz ieplūdes gaisa molu |
| x
  CO2dil | Atšķaidīšanas gāzes CO2 daudzums uz atšķaidīšanas gaisa molu |
| x
  CO2dildry | Atšķaidīšanas gāzes CO2 daudzums uz sausa atšķaidīšanas gaisa molu. Ja gaisu izmanto kā atšķaidītāju, var izmantot

  x
  CO2dildry = 375 μmol/mol, bet ieteicams izmērīt faktisko koncentrāciju ieplūdes gaisā |
| x
  H2Odildry | Atšķaidīšanas gāzes H2O daudzums uz sausas atšķaidīšanas gāzes molu |
| x
  H2Odil | Atšķaidīšanas gāzes H2O daudzums uz atšķaidīšanas gāzes molu |
| x
  [emission]meas | Izmērīto emisiju apjoms paraugā attiecīgajā gāzes analizatorā |
| x
  [emission]dry | Emisiju daudzums uz sausa parauga sausu molu |
| x
  H2O[emission]meas | Ūdens daudzums paraugā emisiju noteikšanas vietā. Šīs vērtības izmēra vai aplēš saskaņā ar 9.3.2.3.1. punktu |
| x
  H2Oint | Ūdens daudzums ieplūdes gaisā, pamatojoties uz ieplūdes gaisa mitruma mērījumu |
| α | Dedzināmā degvielas(-u) maisījuma ūdeņraža un oglekļa atomu attiecība (CHα Oβ), sverot proporcionāli molārajam patēriņam |
| β | Dedzināmā degvielas(-u) maisījuma skābekļa un oglekļa atomu attiecība (CHα Oβ), sverot proporcionāli molārajam patēriņam |

c)

Šā punkta c) apakšpunkta aprēķinu sistēmā ir izmantoti šādi simboli un indeksi, kur x vienība ir mol/mol:

Simbols

Apraksts

xdil/exh

Atšķaidīšanas gāzes vai liekā gaisa daudzums uz izplūdes gāzu molu

xH2Oexh

H2O daudzums izplūdes gāzēs uz izplūdes gāzu molu

xCcombdry

Oglekļa daudzums no degvielas izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu molu

xH2Oexhdry

Ūdens daudzums izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu sausu molu

xprod/intdry

Sausu stehiometrisko produktu daudzums uz ieplūdes gaisa sausu molu

x
  dil/exhdry

Atšķaidīšanas gāzes un/vai liekā gaisa daudzums uz sausu izplūdes gāzu molu

x
  int/exhdry

Ieplūdes gaisa daudzums, kas vajadzīgs, lai radītu faktiskus sadegšanas produktus uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu

x
  raw/exhdry

Neapstrādātu izplūdes gāzu daudzums bez liekā gaisa uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu

x
  O2intdry

Ieplūdes gaisa O2 daudzums uz sausa ieplūdes gaisa molu; var pieņemt, ka x
  O2intdry = 0,209445

x
  CO2intdry

Ieplūdes gaisa CO2 daudzums uz sausa ieplūdes gaisa molu. Var izmantot x
  CO2intdry = 375 μmol/mol, bet ieteicams izmērīt faktisko koncentrāciju ieplūdes gaisā

x
  H2Ointdry

Ieplūdes gaisa H2O daudzums uz sausa iplūdes gaisa molu

x
  CO2int

Ieplūdes gaisa CO2 daudzums uz ieplūdes gaisa molu

x
  CO2dil

Atšķaidīšanas gāzes CO2 daudzums uz atšķaidīšanas gaisa molu

x
  CO2dildry

Atšķaidīšanas gāzes CO2 daudzums uz sausa atšķaidīšanas gaisa molu. Ja gaisu izmanto kā atšķaidītāju, var izmantot

x
  CO2dildry = 375 μmol/mol, bet ieteicams izmērīt faktisko koncentrāciju ieplūdes gaisā

x
  H2Odildry

Atšķaidīšanas gāzes H2O daudzums uz sausas atšķaidīšanas gāzes molu

x
  H2Odil

Atšķaidīšanas gāzes H2O daudzums uz atšķaidīšanas gāzes molu

x
  [emission]meas

Izmērīto emisiju apjoms paraugā attiecīgajā gāzes analizatorā

x
  [emission]dry

Emisiju daudzums uz sausa parauga sausu molu

x
  H2O[emission]meas

Ūdens daudzums paraugā emisiju noteikšanas vietā. Šīs vērtības izmēra vai aplēš saskaņā ar 9.3.2.3.1. punktu

x
  H2Oint

Ūdens daudzums ieplūdes gaisā, pamatojoties uz ieplūdes gaisa mitruma mērījumu

α

Dedzināmā degvielas(-u) maisījuma ūdeņraža un oglekļa atomu attiecība (CHα Oβ), sverot proporcionāli molārajam patēriņam

β

Dedzināmā degvielas(-u) maisījuma skābekļa un oglekļa atomu attiecība (CHα Oβ), sverot proporcionāli molārajam patēriņam

| d) | Lai iteratīvi noteiktu x
  dil/exh, x
  H2Oexh un x
  Ccombdry vērtības, izmanto šādus vienādojumus: | (A.7-10) |
| --- | --- | --- |
| | (A.7-11) |
| | (A.7-12) |
| | (A.7-13) |
| | (A.7-14) |

d)

Lai iteratīvi noteiktu x
  dil/exh, x
  H2Oexh un x
  Ccombdry vērtības, izmanto šādus vienādojumus:

Formula

(A.7-10)

Formula

(A.7-11)

Formula

(A.7-12)

Formula

(A.7-13)

Formula

(A.7-14)

(A.7-15)

(A.7-16)

| | (A.7-17) |
| --- | --- |
| | (A.7-18) |
| | (A.7-19) |
| | (A.7-20) |
| | (A.7-21) |
| | (A.7-22) |
| | (A.7-23) |
| | (A.7-24) |
| | (A.7-25) |
| | (A.7-26) |

Formula

(A.7-17)

Formula

(A.7-18)

Formula

(A.7-19)

Formula

(A.7-20)

Formula

(A.7-21)

Formula

(A.7-22)

Formula

(A.7-23)

Formula

(A.7-24)

Formula

(A.7-25)

Formula

(A.7-26)

Ķīmiskā līdzsvara noteikšanas beigās aprēķina molārās plūsmas ātrumuImage, kā norādīts A.7.3.3. un A.7.4.3. punktā.

A.7.2.4.   NOx korekcija attiecībā uz mitrumu

Koriģē visu NOx koncentrāciju, tostarp atšķaidīšanas gaisa fona koncentrāciju, ieplūdes gaisa mitrumu, izmantojot šādu vienādojumu:

| , | (A.7-27) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-27)

kur:

| x
  NOxuncor | = | nekoriģēta NOx molārā koncentrācija izplūdes gāzē (μmol/mol), |
| --- | --- | --- |
| x
  H2O | = | ūdens daudzums ieplūdes gaisā (mol/mol). |

x
  NOxuncor

=

nekoriģēta NOx molārā koncentrācija izplūdes gāzē (μmol/mol),

x
  H2O

=

ūdens daudzums ieplūdes gaisā (mol/mol).

A.7.3.   Neapstrādātu gāzu emisijas

A.7.3.1.   Gāzveida emisiju masa

Lai aprēķinātu gāzveida emisiju kopējo masu uz testu m
  gas (g/test), to molāro koncentrāciju reizina ar to attiecīgo molāro plūsmu un izplūdes gāzu molāro masu. Pēc tam veic integrāciju testa ciklā.

| , | (A.7-28) |
| --- | --- |

Image

(A.7-28)

kur:

| M
  gas | = | ģeneriskās gāzveida emisijas molārmasa (g/mol); |
| --- | --- | --- |
| | = | momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s); |
| x
  gas | = | momentānā ģeneriskās gāzes molārā koncentrācija uz mitra pamata (mol/mol); |
| t | = | laiks (s). |

M
  gas

=

ģeneriskās gāzveida emisijas molārmasa (g/mol);

Image

=

momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s);

x
  gas

=

momentānā ģeneriskās gāzes molārā koncentrācija uz mitra pamata (mol/mol);

t

=

laiks (s).

Tā kā A.7-28 vienādojums ir jāatrisina, veicot skaitlisko integrēšanu, to pārveido šādi:

| , | (A.7-29) |
| --- | --- |

Image

(A.7-29)

kur:

| M
  gas | = | ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol); |
| --- | --- | --- |
| | = | momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s); |
| x
  gasi | = | momentānā ģeneriskās gāzes molārā koncentrācija uz mitra pamata (mol/mol); |
| f | = | datu ņemšanas biežums (Hz); |
| N | = | mērījumu skaits (-). |

M
  gas

=

ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol);

Image

=

momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s);

x
  gasi

=

momentānā ģeneriskās gāzes molārā koncentrācija uz mitra pamata (mol/mol);

f

=

datu ņemšanas biežums (Hz);

N

=

mērījumu skaits (-).

Vispārējo vienādojumu var labot atbilstīgi mērījumu sistēmai, kurā to izmanto, proti, atbilstīgi paraugu partiju vai nepārtrauktajai paraugu ņemšanai, kā arī tad, ja paraugus ņem no mainīga, nevis pastāvīga ātruma plūsmas.

| a) | Attiecībā uz nepārtraukto paraugu ņemšanu vispārējā mainīga plūsmas ātruma gadījumā gāzveida emisiju masu m
  gas (g/test) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu: | (A.7-30) |
| --- | --- | --- |

a)

Attiecībā uz nepārtraukto paraugu ņemšanu vispārējā mainīga plūsmas ātruma gadījumā gāzveida emisiju masu m
  gas (g/test) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

Image

(A.7-30)

kur:

| M
  gas | = | ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol); |
| --- | --- | --- |
| | = | momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s); |
| x
  gasi | = | momentānā gāzveida emisiju molārā daļa uz mitra pamata (mol/mol); |
| f | = | datu ņemšanas biežums (Hz); |
| N | = | mērījumu skaits (-). |

M
  gas

=

ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol);

Image

=

momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s);

x
  gasi

=

momentānā gāzveida emisiju molārā daļa uz mitra pamata (mol/mol);

f

=

datu ņemšanas biežums (Hz);

N

=

mērījumu skaits (-).

| b) | Attiecībā uz nepārtraukto paraugu ņemšanu īpašā pastāvīga plūsmas ātruma gadījumā gāzveida emisiju masu m
  gas (g/test) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:








  , | (A.7-31) |
| --- | --- | --- |

b)

Attiecībā uz nepārtraukto paraugu ņemšanu īpašā pastāvīga plūsmas ātruma gadījumā gāzveida emisiju masu m
  gas (g/test) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

Image

(A.7-31)

kur:

| M
  gas | = | ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol); |
| --- | --- | --- |
| | = | izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s); |
| | = | vidējā gāzveida emisiju molārā daļa uz mitra pamata (mol/mol); |
| Δt | = | testa intervāla laiks. |

M
  gas

=

ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol);

Image

=

izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s);

Formula

=

vidējā gāzveida emisiju molārā daļa uz mitra pamata (mol/mol);

Δt

=

testa intervāla laiks.

| c) | Attiecībā uz paraugu ņemšanu pa partijām, neraugoties uz to, vai plūsmas ātrums ir mainīgs vai pastāvīgs, A.7-30 vienādojumu var vienkāršot šādi:








  , | (A.7-32) |
| --- | --- | --- |

c)

Attiecībā uz paraugu ņemšanu pa partijām, neraugoties uz to, vai plūsmas ātrums ir mainīgs vai pastāvīgs, A.7-30 vienādojumu var vienkāršot šādi:

Image

(A.7-32)

kur:

| M
  gas | = | ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol); |
| --- | --- | --- |
| | = | momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s); |
| | = | vidējā gāzveida emisiju molārā daļa uz mitra pamata (mol/mol); |
| F | = | datu ņemšanas biežums (Hz); |
| N | = | mērījumu skaits (-). |

M
  gas

=

ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol);

Image

=

momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s);

Formula

=

vidējā gāzveida emisiju molārā daļa uz mitra pamata (mol/mol);

F

=

datu ņemšanas biežums (Hz);

N

=

mērījumu skaits (-).

A.7.3.2.   Koncentrācijas pārveidošana no sausa stāvokļa uz mitru

Šajā punktā minētos parametrus iegūst, pamatojoties uz atbilstīgi A.7.2. punktam aprēķināto ķīmisko līdzsvaru. Starp gāzes molārajām koncentrācijām izmērītajā plūsmā x
  gasdry un x
  gas (mol/mol), kas izteiktas attiecīgi uz sausa un mitra pamata, pastāv šāda sasaiste:

| | (A.7-33) |
| --- | --- |
| , | (A.7-34) |

Formula

(A.7-33)

Formula

(A.7-34)

kur:

| x
  H2O | = | ūdens molārā daļa izmērītajā plūsmā uz mitra pamata (mol/mol); |
| --- | --- | --- |
| x
  H2Odry | = | ūdens molārā daļa izmērītajā plūsmā uz sausa pamata (mol/mol). |

x
  H2O

=

ūdens molārā daļa izmērītajā plūsmā uz mitra pamata (mol/mol);

x
  H2Odry

=

ūdens molārā daļa izmērītajā plūsmā uz sausa pamata (mol/mol).

Attiecībā uz gāzveida emisijām ģeneriskajai koncentrācijai x (mol/mol) turpmāk norādītajā veidā piemēro novadītā ūdens korekciju:

| , | (A.7-35) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-35)

kur:

| x
  (emission)meas | = | emisiju molārā daļa izmērītajā plūsmā mērījuma veikšanas vietā (mol/mol); |
| --- | --- | --- |
| x
  H2O(emission)meas | = | ūdens daudzums izmērītajā plūsmā koncentrācijas mērījuma veikšanas vietā (mol/mol); |
| x
  H2Oexh | = | ūdens daudzums plūsmas mērītājā (mol/mol). |

x
  (emission)meas

=

emisiju molārā daļa izmērītajā plūsmā mērījuma veikšanas vietā (mol/mol);

x
  H2O(emission)meas

=

ūdens daudzums izmērītajā plūsmā koncentrācijas mērījuma veikšanas vietā (mol/mol);

x
  H2Oexh

=

ūdens daudzums plūsmas mērītājā (mol/mol).

A.7.3.3.   Izplūdes gāzes molārās plūsmas ātrums

Neatšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātrumu var izmērīt tieši vai aprēķināt, pamatojoties uz A.7.2.3. punktā minēto ķīmisko līdzsvaru. Neatšķaidītu izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrumu aprēķina, pamatojoties uz izmērīto ieplūdes gaisa molārās plūsmas ātrumu vai degvielas masas plūsmas ātrumu. Neapstrādātu izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrumu var aprēķināt no paņemtajiem emisiju paraugiem,Image, pamatojoties uz izmērīto ieplūdes gaisa molārās plūsmas ātrumu,Image, vai izmērīto degvielas masas plūsmas ātrumu,Image, kā arī vērtībām, kas aprēķinātas, izmantojot A.7.2.3. punktā minēto ķīmisko līdzsvaru. Minēto ātrumu A.7.2.3. punktā minētā ķīmiskā līdzsvara vajadzībām nosaka tikpat bieži, cik veicImage vaiImage vērtību atjaunināšanu un reģistrēšanu.

| a) | Kartera plūsmas ātrums. Neatšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu var aprēķināt, pamatojoties uz

  vai

  , tikai tad, ja uz katera emisiju plūsmas ātrumu attiecas kāds no šiem nosacījumiem:





  i) | testa motoram ir emisiju kontroles sistēma ar slēgtu karteri, kas virza kartera plūsmu atpakaļ uz ieplūdes gaisu lejup ieplūdes gaisa mērītājam; |
| --- | --- | --- |

a)

Image

Image

i)

testa motoram ir emisiju kontroles sistēma ar slēgtu karteri, kas virza kartera plūsmu atpakaļ uz ieplūdes gaisu lejup ieplūdes gaisa mērītājam;

| ii) | emisiju testēšanas laikā atklāta kartera plūsma atbilstīgi 6.10. punktam tiek virzīta uz izeju; |
| --- | --- |

ii)

emisiju testēšanas laikā atklāta kartera plūsma atbilstīgi 6.10. punktam tiek virzīta uz izeju;

| iii) | atklātas kartera emisijas un plūsmu izmēra un tās iekļauj īpatnējo emisiju aprēķinos; |
| --- | --- |

iii)

atklātas kartera emisijas un plūsmu izmēra un tās iekļauj īpatnējo emisiju aprēķinos;

| iv) | izmantojot emisiju datus vai inženiertehnisko analīzi, iespējams apliecināt, ka atklātu kartera emisiju plūsmas ātruma ignorēšana nerada kaitējumu saistībā ar atbilstību piemērojamajiem standartiem. |
| --- | --- |

iv)

izmantojot emisiju datus vai inženiertehnisko analīzi, iespējams apliecināt, ka atklātu kartera emisiju plūsmas ātruma ignorēšana nerada kaitējumu saistībā ar atbilstību piemērojamajiem standartiem.

| b) | Molārās plūsmas ātruma aprēķināšana, pamatojoties uz ieplūdes gaisu.
  Pamatojoties uz, izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrumu (mol/s) aprēķina šādi: | (A.7-36) |
| --- | --- | --- |

b)

Molārās plūsmas ātruma aprēķināšana, pamatojoties uz ieplūdes gaisu.

Pamatojoties uzImage, izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrumuImage (mol/s) aprēķina šādi:

Image

(A.7-36)

kur:

| | = | neapstrādātu izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums, ko izmanto emisiju mērīšanai (mol/s); |
| --- | --- | --- |
| | = | ieplūdes gaisa molārās plūsmas ātrums, ietverot arī mitrumu ieplūdes gaisā (mol/s); |
| x
  int/exhdry | = | ieplūdes gaisa daudzums, kas vajadzīgs, lai radītu faktiskus sadegšanas produktus, uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu (mol/mol); |
| x
  raw/exhdry | = | neapstrādātu izplūdes gāzu daudzums bez liekā gaisa uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu (mol/mol); |
| x
  H2Oexhdry | = | ūdens daudzums izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu molu (mol/mol). |

Image

=

neapstrādātu izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums, ko izmanto emisiju mērīšanai (mol/s);

Image

=

ieplūdes gaisa molārās plūsmas ātrums, ietverot arī mitrumu ieplūdes gaisā (mol/s);

x
  int/exhdry

=

ieplūdes gaisa daudzums, kas vajadzīgs, lai radītu faktiskus sadegšanas produktus, uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu (mol/mol);

x
  raw/exhdry

=

neapstrādātu izplūdes gāzu daudzums bez liekā gaisa uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu (mol/mol);

x
  H2Oexhdry

=

ūdens daudzums izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu molu (mol/mol).

| c) | Molārās plūsmas ātruma aprēķināšana, pamatojoties uz degvielas masas plūsmas ātrumu.
  Pamatojoties uz,(mol/s) aprēķina šādi:








  , | (A.7-37) |
| --- | --- | --- |

c)

Molārās plūsmas ātruma aprēķināšana, pamatojoties uz degvielas masas plūsmas ātrumu.

Pamatojoties uzImage,Image(mol/s) aprēķina šādi:

Image

(A.7-37)

kur:

| | = | neapstrādātu izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums, ko izmanto emisiju mērīšanai; |
| --- | --- | --- |
| | = | degvielas plūsmas ātrums, ietverot arī mitrumu ieplūdes gaisā (g/s); |
| w
  C | = | oglekļa masas daļa konkrētajā degvielā (g/g); |
| x
  H2Oexhdry | = | H2O daudzums uz sausu izmērītās plūsmas molu (mol/mol); |
| M
  C | = | oglekļa molekulārā masa — 12,0107 g/mol; |
| x
  Ccombdry | = | oglekļa daudzums no degvielas izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu molu (mol/mol). |

Image

=

neapstrādātu izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums, ko izmanto emisiju mērīšanai;

Image

=

degvielas plūsmas ātrums, ietverot arī mitrumu ieplūdes gaisā (g/s);

w
  C

=

oglekļa masas daļa konkrētajā degvielā (g/g);

x
  H2Oexhdry

=

H2O daudzums uz sausu izmērītās plūsmas molu (mol/mol);

M
  C

=

oglekļa molekulārā masa — 12,0107 g/mol;

x
  Ccombdry

=

oglekļa daudzums no degvielas izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu molu (mol/mol).

A.7.4.   Atšķaidītas gāzveida emisijas

A.7.4.1.   Emisiju masas aprēķināšana un fona koriģēšana

Vienādojumi gāzveida emisiju masas m
  gas (g/test) kā emisiju molārās plūsmas ātrumu funkcijas aprēķinam ir norādīti turpmāk.

| a) | Nepārtraukta paraugu ņemšana, mainīgs plūsmas ātrums








  , | (sk. A.7-29) |
| --- | --- | --- |

a)

Nepārtraukta paraugu ņemšana, mainīgs plūsmas ātrums

Image

(sk. A.7-29)

kur:

| M
  gas | = | ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol); |
| --- | --- | --- |
| | = | momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s); |
| m
  gasi | = | momentānā ģeneriskās gāzes molārā koncentrācija uz mitra pamata (mol/mol); |
| f | = | datu ņemšanas biežums (Hz); |
| N | = | mērījumu skaits (-). |

M
  gas

=

ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol);

Image

=

momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s);

m
  gasi

=

momentānā ģeneriskās gāzes molārā koncentrācija uz mitra pamata (mol/mol);

f

=

datu ņemšanas biežums (Hz);

N

=

mērījumu skaits (-).

Nepārtraukta paraugu ņemšana, pastāvīgs plūsmas ātrums

| , | (sk. A.7-31) |
| --- | --- |

Image

(sk. A.7-31)

kur:

| M
  gas | = | ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol); |
| --- | --- | --- |
| | = | izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s); |
| | = | vidējā gāzveida emisiju molārā daļa uz mitra pamata (mol/mol); |
| Δt | = | testa intervāla laiks. |

M
  gas

=

ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol);

Image

=

izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s);

Formula

=

vidējā gāzveida emisiju molārā daļa uz mitra pamata (mol/mol);

Δt

=

testa intervāla laiks.

| b) | Attiecībā uz paraugu ņemšanu pa partijām, neraugoties uz to, vai plūsmas ātrums ir mainīgs vai pastāvīgs, izmanto šādu vienādojumu:








  , | (sk. A.7-32) |
| --- | --- | --- |

b)

Attiecībā uz paraugu ņemšanu pa partijām, neraugoties uz to, vai plūsmas ātrums ir mainīgs vai pastāvīgs, izmanto šādu vienādojumu:

Image

(sk. A.7-32)

kur:

| M
  gas | = | ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol); |
| --- | --- | --- |
| | = | momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s); |
| | = | vidējā gāzveida emisiju molārā daļa uz mitra pamata (mol/mol); |
| f | = | datu ņemšanas biežums (Hz); |
| N | = | mērījumu skaits (-). |

M
  gas

=

ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol);

Image

=

momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s);

Formula

=

vidējā gāzveida emisiju molārā daļa uz mitra pamata (mol/mol);

f

=

datu ņemšanas biežums (Hz);

N

=

mērījumu skaits (-).

| c) | Atšķaidītu izplūdes gāzu gadījumā koriģē aprēķinātās piesārņotāju masas vērtības, atņemot fona emisiju masu, pamatojoties uz atšķaidīšanas gaisu:






  i) | vispirms nosaka atšķaidīšanas gaisa molārās plūsmas ātrumu

  (mol/s) testa intervālā; tas var būt izmērīts daudzums vai daudzums, kas aprēķināts, pamatojoties uz atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmu un proporcionāli plūsmai svērta atšķaidīšanas gaisa vidējo daļu atšķaidītās izplūdes gāzēs,

  ; |
| --- | --- | --- |

c)

Atšķaidītu izplūdes gāzu gadījumā koriģē aprēķinātās piesārņotāju masas vērtības, atņemot fona emisiju masu, pamatojoties uz atšķaidīšanas gaisu:

i)

Image

Formula

| ii) | atšķaidīšanas gaisa kopējo plūsmu n
  airdil (mol) reizina ar fona emisiju vidējo koncentrāciju; tā var būt proporcionāli laikam svērta vidējā vērtība vai proporcionāli plūsmai svērta vidējā vērtība (piem., proporcionāli fona paraugi); n
  airdil un fona emisiju vidējās koncentrācijas reizinājums ir kopējais fona emisiju daudzums; |
| --- | --- |

ii)

atšķaidīšanas gaisa kopējo plūsmu n
  airdil (mol) reizina ar fona emisiju vidējo koncentrāciju; tā var būt proporcionāli laikam svērta vidējā vērtība vai proporcionāli plūsmai svērta vidējā vērtība (piem., proporcionāli fona paraugi); n
  airdil un fona emisiju vidējās koncentrācijas reizinājums ir kopējais fona emisiju daudzums;

| iii) | ja rezultāts ir molārais daudzums, to pārveido par fona emisiju masu m
  bkgnd (g), reizinot ar emisiju molārmasu, M
  gas (g/mol); |
| --- | --- |

iii)

ja rezultāts ir molārais daudzums, to pārveido par fona emisiju masu m
  bkgnd (g), reizinot ar emisiju molārmasu, M
  gas (g/mol);

| iv) | kopējo fona masu atņem no kopējās masas, lai koriģētu fona emisijas; |
| --- | --- |

iv)

kopējo fona masu atņem no kopējās masas, lai koriģētu fona emisijas;

| v) | kopējo atšķaidīšanas gaisa plūsmu var noteikt, veicot tiešu plūsmas mērījumu; šajā gadījumā kopējo fona masu aprēķina, izmantojot atšķaidīšanas gaisa plūsmu, n
  airdil; fona masu atņem no kopējās masas un rezultātu izmanto īpatnējo emisiju aprēķinos; |
| --- | --- |

v)

kopējo atšķaidīšanas gaisa plūsmu var noteikt, veicot tiešu plūsmas mērījumu; šajā gadījumā kopējo fona masu aprēķina, izmantojot atšķaidīšanas gaisa plūsmu, n
  airdil; fona masu atņem no kopējās masas un rezultātu izmanto īpatnējo emisiju aprēķinos;

| vi) | kopējo atšķaidīšanas gaisa masu var noteikt, pamatojoties uz atšķaidīto izplūdes gāzu kopējo masu un degvielas, ieplūdes gaisa un izplūdes gāzu ķīmisko līdzsvaru, kā aprakstīts A.7.2. punktā; šajā gadījumā fona kopējo masu aprēķina, izmantojot atšķaidīto izplūdes gāzu kopējo plūsmu, n
  dexh; pēc tam šo rezultātu reizina ar proporcionāli plūsmai svērtu atšķaidīšanas gaisa vidējo daļu atšķaidītās izplūdes gāzēs,

  . |
| --- | --- |

vi)

Formula

Ņemot vērā abus — v) un vi) — gadījumus, izmanto šādus vienādojumus:

| vai

  , | (A.7-38) |
| --- | --- |
| , | (A.7-39) |

Formula

Formula

(A.7-38)

Formula

(A.7-39)

kur:

| m
  gas | = | gāzveida emisiju kopējā masa (g); |
| --- | --- | --- |
| m
  bkgnd | = | kopējās fona masas (g); |
| m
  gascor | = | gāzes masa, kurai piemērota fona emisiju korekcija (g); |
| M
  gas | = | ģeneriskās gāzveida emisijas molekulārā masa (g/mol); |
| x
  gasdil | = | gāzveida emisiju koncentrācija atšķaidīšanas gaisā (mol/mol); |
| n
  airdil | = | atšķaidīšanas gaisa molārā plūsma (mol); |
| | = | proporcionāli plūsmai svērta atšķaidīšanas gaisa vidējā daļa atšķaidītās izplūdes gāzēs; |
| | = | fona gāzes daļa (mol/mol); |
| n
  dexh | = | atšķaidītu izplūdes gāzu kopējā plūsma (mol). |

m
  gas

=

gāzveida emisiju kopējā masa (g);

m
  bkgnd

=

kopējās fona masas (g);

m
  gascor

=

gāzes masa, kurai piemērota fona emisiju korekcija (g);

M
  gas

=

ģeneriskās gāzveida emisijas molekulārā masa (g/mol);

x
  gasdil

=

gāzveida emisiju koncentrācija atšķaidīšanas gaisā (mol/mol);

n
  airdil

=

atšķaidīšanas gaisa molārā plūsma (mol);

Formula

=

proporcionāli plūsmai svērta atšķaidīšanas gaisa vidējā daļa atšķaidītās izplūdes gāzēs;

Formula

=

fona gāzes daļa (mol/mol);

n
  dexh

=

atšķaidītu izplūdes gāzu kopējā plūsma (mol).

A.7.4.2.   Koncentrācijas pārveidošana no sausa stāvokļa uz mitru

Atšķaidīto izplūdes gāzu paraugu pārveidošanai no sausa stāvokļa uz mitru piemēro tādas pašas sasaistes kā attiecībā uz neapstrādātām gāzēm (A.7.3.2. punkts). Atšķaidīta gaisa mitruma mērījumu veic ar mērķi aprēķināt tā ūdens tvaiku daļu x
  H2Odildry (mol/mol):

| , | (sk. A.7-21) |
| --- | --- |

Formula

(sk. A.7-21)

kur:

x
  H2Odil= ūdens molārā daļa atšķaidīšanas gaisa plūsmā (mol/mol).

A.7.4.3.   Izplūdes gāzes molārās plūsmas ātrums

| a) | Aprēķins, izmantojot ķīmisko līdzsvaru.
  Molārās plūsmas ātrumu (mol/s) var aprēķināt, pamatojoties uz degvielas masas plūsmas ātrumu:








  , | (sk. A.7-37) |
| --- | --- | --- |

a)

Aprēķins, izmantojot ķīmisko līdzsvaru.

Molārās plūsmas ātrumuImage (mol/s) var aprēķināt, pamatojoties uz degvielas masas plūsmas ātrumuImage:

Image

(sk. A.7-37)

kur:

| | = | neapstrādātu izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums, ko izmanto emisiju mērīšanai; |
| --- | --- | --- |
| | = | degvielas plūsmas ātrums, ietverot arī mitrumu ieplūdes gaisā (g/s); |
| w
  C | = | oglekļa masas daļa konkrētajā degvielā (g/g); |
| x
  H2Oexhdry | = | H2O daudzums uz sausu izmērītās plūsmas molu (mol/mol); |
| M
  C | = | oglekļa molekulārā masa — 12,0107 g/mol; |
| x
  Ccombdry | = | oglekļa daudzums no degvielas izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu molu (mol/mol). |

Image

=

neapstrādātu izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums, ko izmanto emisiju mērīšanai;

Image

=

degvielas plūsmas ātrums, ietverot arī mitrumu ieplūdes gaisā (g/s);

w
  C

=

oglekļa masas daļa konkrētajā degvielā (g/g);

x
  H2Oexhdry

=

H2O daudzums uz sausu izmērītās plūsmas molu (mol/mol);

M
  C

=

oglekļa molekulārā masa — 12,0107 g/mol;

x
  Ccombdry

=

oglekļa daudzums no degvielas izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu molu (mol/mol).

| b) | Mērījums
  Izplūdes gāzes molārās plūsmas ātrumu var aprēķināt, izmantojot trīs sistēmas.






  i) | PDP molārās plūsmas ātrums. Pamatojoties uz pozitīva darba tilpuma sūkņa (PDP) apgriezienu skaitu testa intervāla laikā, molārās plūsmas ātruma

  (mol/s) aprēķināšanai turpmāk norādītajā veidā izmanto attiecīgo kritumu/slīpumu a
  1 un krustpunktu a
  0 (-), kas aprēķināts, izmantojot šā pielikuma 1. papildinājumā paredzēto kalibrēšanas procedūru:







  , | (A.7-40) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Mērījums

Izplūdes gāzes molārās plūsmas ātrumu var aprēķināt, izmantojot trīs sistēmas.

i)

Image

Image

(A.7-40)

kur:

| , | (A.7-41) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-41)

kur:

| a
  1 | = | kalibrēšanas koeficients (m3/s); |
| --- | --- | --- |
| a
  0 | = | kalibrēšanas koeficients (m3/apgr.); |
| p
  in, pout | = | ieplūdes/izplūdes spiediens (Pa); |
| R | = | molārā gāzes konstante (J/(mol·K)); |
| T
  in | = | ievada temperatūra (K); |
| V
  rev | = | PDP izsūknētais tilpums (m3/apgr.); |
| f
  n.,PDP | = | PDP apgriezienu skaits (apgr./s). |

a
  1

=

kalibrēšanas koeficients (m3/s);

a
  0

=

kalibrēšanas koeficients (m3/apgr.);

p
  in, pout

=

ieplūdes/izplūdes spiediens (Pa);

R

=

molārā gāzes konstante (J/(mol·K));

T
  in

=

ievada temperatūra (K);

V
  rev

=

PDP izsūknētais tilpums (m3/apgr.);

f
  n.,PDP

=

PDP apgriezienu skaits (apgr./s).

| ii) | SSV molārās plūsmas ātrums. Pamatojoties uz C
  d pret R
  e
  # vienādojumu, kas noteikts saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājumu, zemskaņas Venturi caurules (SSV) molārās plūsmas ātrumu emisijas testa laikā

  (mol/s) aprēķina šādi:







  , | (A.7-42) |
| --- | --- | --- |

ii)

Image

Image

(A.7-42)

kur:

| p
  in | = | ieplūdes spiediens (Pa); |
| --- | --- | --- |
| A
  t | = | Venturi caurules sašaurinājuma šķērsgriezuma laukums (m2); |
| R | = | molārā gāzes konstante (J/(mol·K)); |
| T
  in | = | ievada temperatūra (K); |
| Z | = | saspiežamības koeficients; |
| M
  mix | = | atšķaidītu izplūdes gāzu molārmasa (kg/mol); |
| C
  d | = | SSV izplūdes koeficients (-); |
| C
  f | = | SSV plūsmas koeficients (-). |

p
  in

=

ieplūdes spiediens (Pa);

A
  t

=

Venturi caurules sašaurinājuma šķērsgriezuma laukums (m2);

R

=

molārā gāzes konstante (J/(mol·K));

T
  in

=

ievada temperatūra (K);

Z

=

saspiežamības koeficients;

M
  mix

=

atšķaidītu izplūdes gāzu molārmasa (kg/mol);

C
  d

=

SSV izplūdes koeficients (-);

C
  f

=

SSV plūsmas koeficients (-).

| iii) | CFV molārās plūsmas ātrums. Lai aprēķinātu molārās plūsmas ātrumu caur vienu Venturi cauruli vai vienu Venturi cauruļu kopu, izmanto attiecīgo vidējo C
  d vērtību un citas konstantes, kas noteiktas šā pielikuma 1. papildinājumā. Molārās plūsmas ātrumu

  (mol/s) emisiju testa laikā aprēķina šādi:







  , | (A.7-43) |
| --- | --- | --- |

iii)

Image

Image

(A.7-43)

kur:

| p
  in | = | ieplūdes spiediens (Pa); |
| --- | --- | --- |
| A
  t | = | Venturi caurules sašaurinājuma šķērsgriezuma laukums (m2); |
| R | = | molārā gāzes konstante (J/(mol·K)); |
| T
  in | = | ievada temperatūra (K); |
| Z | = | saspiežamības koeficients; |
| M
  mix | = | atšķaidītu izplūdes gāzu molārmasa (kg/mol); |
| C
  d | = | CFV izplūdes koeficients (-); |
| C
  f | = | CFV plūsmas koeficients (-). |

p
  in

=

ieplūdes spiediens (Pa);

A
  t

=

Venturi caurules sašaurinājuma šķērsgriezuma laukums (m2);

R

=

molārā gāzes konstante (J/(mol·K));

T
  in

=

ievada temperatūra (K);

Z

=

saspiežamības koeficients;

M
  mix

=

atšķaidītu izplūdes gāzu molārmasa (kg/mol);

C
  d

=

CFV izplūdes koeficients (-);

C
  f

=

CFV plūsmas koeficients (-).

A.7.4.4.   Daļiņu noteikšana

A.7.4.4.1.   Paraugu ņemšana

| a) | Paraugu ņemšana no mainīga ātruma plūsmas
  Ja no mainīga ātruma plūsmas paņem paraugu partiju, ekstrahē paraugu, kas ir proporcionāls mainīgajam izplūdes gāzu plūsmas ātrumam. Lai noteiktu kopējo plūsmu, plūsmas ātrumu integrē testa intervālā. Vidējo PM koncentrāciju (kas jau ir izteikta masas vienībās uz parauga molu) reizina ar kopējo plūsmu, lai iegūtu kopējo PM m
  PM (g) masu:








  , | (A.7-44) |
| --- | --- | --- |

a)

Paraugu ņemšana no mainīga ātruma plūsmas

Ja no mainīga ātruma plūsmas paņem paraugu partiju, ekstrahē paraugu, kas ir proporcionāls mainīgajam izplūdes gāzu plūsmas ātrumam. Lai noteiktu kopējo plūsmu, plūsmas ātrumu integrē testa intervālā. Vidējo PM koncentrāciju Formula (kas jau ir izteikta masas vienībās uz parauga molu) reizina ar kopējo plūsmu, lai iegūtu kopējo PM m
  PM (g) masu:

Image

(A.7-44)

kur:

| | = | momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums (mol/s); |
| --- | --- | --- |
| | = | vidējā PM koncentrācija (g/mol); |
| Δti | = | paraugu ņemšanas intervāls (s). |

Image

=

momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums (mol/s);

Formula

=

vidējā PM koncentrācija (g/mol);

Δti

=

paraugu ņemšanas intervāls (s).

| b) | Paraugu ņemšana no pastāvīga ātruma plūsmas
  Ja no pastāvīga ātruma plūsmas paņem paraugu partiju, nosaka vidējo tās molārās plūsmas ātrumu, no kuras ir ekstrahēts paraugs. Vidējo PM koncentrāciju reizina ar kopējo plūsmu, lai iegūtu kopējo PM m
  PM(g) masu:








  , | (A.7-45) |
| --- | --- | --- |

b)

Paraugu ņemšana no pastāvīga ātruma plūsmas

Ja no pastāvīga ātruma plūsmas paņem paraugu partiju, nosaka vidējo tās molārās plūsmas ātrumu, no kuras ir ekstrahēts paraugs. Vidējo PM koncentrāciju reizina ar kopējo plūsmu, lai iegūtu kopējo PM m
  PM(g) masu:

Image

(A.7-45)

kur:

| | = | izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums (mol/s); |
| --- | --- | --- |
| | = | vidējā PM koncentrācija (g/mol); |
| Δt | = | testa intervāla laiks (s). |

Image

=

izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums (mol/s);

Formula

=

vidējā PM koncentrācija (g/mol);

Δt

=

testa intervāla laiks (s).

Attiecībā uz paraugu ņemšanu ar nemainīgu atšķaidījuma pakāpi (DR) aprēķina m
  PM (g), izmantojot šādu vienādojumu:

| , | (A.7-46) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-46)

kur:

| m
  PMdil | = | PM masa atšķaidīšanas gaisā (g); |
| --- | --- | --- |
| DR | = | atšķaidījuma pakāpe (-), kas definēta kā attiecība starp emisiju masu m un atšķaidīto izplūdes gāzu masu m
  dil/exh ().
  Atšķaidījuma pakāpi DR var izteikt kā x
  dil/exh funkciju: | (A.7-47) |

m
  PMdil

=

PM masa atšķaidīšanas gaisā (g);

DR

=

atšķaidījuma pakāpe (-), kas definēta kā attiecība starp emisiju masu m un atšķaidīto izplūdes gāzu masu m
  dil/exh (Formula).

Atšķaidījuma pakāpi DR var izteikt kā x
  dil/exh funkciju:

Formula

(A.7-47)

A.7.4.4.2.   Fona korekcija

Tādu pašu pieeju, kā aprakstīts A.7.4.1. punktā, piemēro, lai koriģētu PM masu attiecībā uz fonu. Reizinot Formula ar kopējo atšķaidīšanas gaisa plūsmu, iegūst kopējo PM fona masu (m
  PMbkgnd (g)). Atņemot kopējo fona masu no kopējās masas, iegūst koriģēto daļiņu fona masu m
  PMcor (g):

| , | (A.7-48) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-48)

kur:

| m
  PMuncor | = | nekoriģētā PM masa (g); |
| --- | --- | --- |
| | = | vidējā PM koncentrācija atšķaidīšanas gaisā (g/mol); |
| n
  airdil | = | atšķaidīšanas gaisa molārā plūsma (mol). |

m
  PMuncor

=

nekoriģētā PM masa (g);

Formula

=

vidējā PM koncentrācija atšķaidīšanas gaisā (g/mol);

n
  airdil

=

atšķaidīšanas gaisa molārā plūsma (mol).

A.7.5.   Cikla darbs un īpatnējās emisijas

A.7.5.1.   Gāzveida emisijas

A.7.5.1.1.   Īslaicīgs un pakāpenisks modālais cikls

Ir sniegta atsauce uz A.7.3.1. un A.7.4.1. punktu attiecīgi par neapstrādātām un atšķaidītām izplūdes gāzēm. Rezultātā iegūtās vērtības attiecībā uz jaudu P
  i (kW) integrē testa intervālā. Kopējo darbu W
  act (kWh) aprēķina šādi:

| , | (A.7-49) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-49)

kur:

| P
  i | = | momentānā motora jauda (kW), |
| --- | --- | --- |
| n
  i | = | momentānie motora apgriezieni (min-1), |
| T
  i | = | momentānais motora griezes moments (N·m), |
| W
  act | = | faktiskais cikla darbs (kWh), |
| f | = | datu ņemšanas biežums (Hz), |
| N | = | mērījumu skaits (-). |

P
  i

=

momentānā motora jauda (kW),

n
  i

=

momentānie motora apgriezieni (min-1),

T
  i

=

momentānais motora griezes moments (N·m),

W
  act

=

faktiskais cikla darbs (kWh),

f

=

datu ņemšanas biežums (Hz),

N

=

mērījumu skaits (-).

Īpatnējās emisijas e
  gas (g/kWh) aprēķina turpmāk norādītajos veidos atkarībā no testa cikla veida.

| , | (A.7-50) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-50)

kur:

| m
  gas | = | emisiju kopējā masa (g/test), |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | cikla darbs (kWh). |

m
  gas

=

emisiju kopējā masa (g/test),

W
  act

=

cikla darbs (kWh).

Pārejas fāzes gadījumā galīgais testa rezultāts e
  gas (g/kWh) ir svērtā vidējā vērtība, kas iegūta, veicot aukstās palaides testu un karstās palaides testu, izmantojot:

| | (A.7-51) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-51)

Periodiskas izplūdes gāzes reģenerācijas (6.6.2. punkts) gadījumā īpatnējās emisijas koriģē ar reizināmo pielāgošanas koeficientu k
  r (6-4 vienādojums) vai ar diviem atsevišķiem saskaitāmiem pielāgošanas koeficientiem k
  Ur (6-5 vienādojuma augšupējs koeficients) un k
  Dr (6-6 vienādojuma lejupējs koeficients).

A.7.5.1.2.   Vienmērīgas kustības diskrētā režīma cikls

Īpatnējās emisijas e
  gas (g/kWh) aprēķina šādi:

| , | (A.7-52) |
| --- | --- |

Image

(A.7-52)

kur:

| | = | vidējais emisiju masas plūsmas ātrums i režīmam (g/h), |
| --- | --- | --- |
| P
  i | = | motora jauda i režīmam (kW) ar (sk. 6.3. un 7.7.1.2. punktu), |
| WF
  i | = | svēruma koeficients i režīmam (-). |

Image

=

vidējais emisiju masas plūsmas ātrums i režīmam (g/h),

P
  i

=

motora jauda i režīmam (kW) ar Formula (sk. 6.3. un 7.7.1.2. punktu),

WF
  i

=

svēruma koeficients i režīmam (-).

A.7.5.2.   Daļiņu emisijas

A.7.5.2.1.   Īslaicīgi un pakāpeniski modālie cikli

Īpatnējās daļiņu emisijas aprēķina, izmantojot A.7-50 vienādojumu, kur e
  gas (g/kWh) un m
  gas (g/test) ir aizvietoti attiecīgi ar e
  PM (g/kWh) un m
  PM (g/test):

| , | (A.7-53) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-53)

kur:

| m
  PM | = | daļiņu emisiju kopējā masa, ko aprēķina atbilstīgi A.8.3.4. punktam (g/test), |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | cikla darbs (kWh). |

m
  PM

=

daļiņu emisiju kopējā masa, ko aprēķina atbilstīgi A.8.3.4. punktam (g/test),

W
  act

=

cikla darbs (kWh).

Emisijas pārejas saliktajā ciklā (t. i., aukstais posms un karstais posms) aprēķina atbilstīgi A.7.5.1. punktam.

A.7.5.2.2.   Stabila stāvokļa diskrētā režīma cikls

Īpatnējās daļiņu emisijas e
  PM
  (g/kWh) aprēķina, kā norādīts turpmāk.

A.7.5.2.2.1.   Attiecībā uz viena filtra metodi

| , | (A.7-54) |
| --- | --- |

Image

(A.7-54)

kur:

| P
  i | = | motora jauda i režīmam (kW) ar (sk. 6.3. un 7.7.1.2. punktu), |
| --- | --- | --- |
| WF
  i | = | svēruma koeficients i režīmam (-), |
| | = | daļiņu masas plūsmas ātrums (g/h). |

P
  i

=

motora jauda i režīmam (kW) ar Formula (sk. 6.3. un 7.7.1.2. punktu),

WF
  i

=

svēruma koeficients i režīmam (-),

Image

=

daļiņu masas plūsmas ātrums (g/h).

A.7.5.2.2.2.   Attiecībā uz vairāku filtru metodi

| , | (A.7-55) |
| --- | --- |

Image

(A.7-55)

kur:

| P
  i | = | motora jauda i režīmam (kW) ar (sk. 6.3. un 7.7.1.2. punktu), |
| --- | --- | --- |
| WF
  i | = | svēruma koeficients i režīmam (-), |
| | = | daļiņu masas plūsma i režīmā (g/h). |

P
  i

=

motora jauda i režīmam (kW) ar Formula (sk. 6.3. un 7.7.1.2. punktu),

WF
  i

=

svēruma koeficients i režīmam (-),

Image

=

daļiņu masas plūsma i režīmā (g/h).

Attiecībā uz viena filtra metodi faktisko svēruma koeficientu, WF
  effi, katram režīmam aprēķina šādi:

| , | (A.7-56) |
| --- | --- |

Image

(A.7-56)

kur:

| m
  smpldexhi | = | caur daļiņu paraugu ņemšanas filtriem izplūdušā atšķaidīto izplūdes gāzu parauga masa i režīmā (kg); |
| --- | --- | --- |
| m
  smpldexh | = | caur daļiņu paraugu ņemšanas filtriem izplūdušā atšķaidīto izplūdes gāzu parauga masa (kg); |
| | = | ekvivalentu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums i režīmā (kg/s); |
| | = | vidējais atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (kg/s). |

m
  smpldexhi

=

caur daļiņu paraugu ņemšanas filtriem izplūdušā atšķaidīto izplūdes gāzu parauga masa i režīmā (kg);

m
  smpldexh

=

caur daļiņu paraugu ņemšanas filtriem izplūdušā atšķaidīto izplūdes gāzu parauga masa (kg);

Image

=

ekvivalentu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums i režīmā (kg/s);

Image

=

vidējais atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (kg/s).

Faktisko svēruma koeficientu vērtība ir 5. pielikumā uzskaitīto svēruma koeficientu ± 0,005 (absolūtā vērtība) robežās.

---

(1)  Skatīt indeksus, piemēram:Image attiecībā uz sausa gaisa masas plūsmas ātrumu vaiImage attiecībā uz degvielas masas plūsmas ātrumu.

(2)  Atšķaidījuma pakāpe rd
  A.8. papildinājumā un DR A.7. papildinājumā: atšķirīgi simboli bet vienāda nozīme un vienādojumi. Atšķaidījuma pakāpe D A.8. papildinājumā un x
  dil/exh A.7. papildinājumā: atšķirīgi simboli, bet vienāda fiziskā nozīme; A.7-47 vienādojums atspoguļo saikni starp x
  dil/exh un DR.

(3)  Vērtības, kas izmantojamas attiecībā uz molārmasām, skatīt šīs iedaļas A.7.1.1. punktā. NOx un HC gadījumā noteikumos ir norādītas spēkā esošās molārmasas, pamatojoties uz pieņemto, nevis faktisko sastāvu.

(4)  Skatīt ķīmisko vielu simbolus un saīsinājumus.

(5)  Specifiskos simbolus skatīt ķīmiskā līdzsvara tabulā.

(6)  Molu daļas attiecībā uz THC un NMHC ir izteiktas, pamatojoties uz C1 ekvivalentu bāzi.

(7)

t. n.= tiks noteikts.

(8)  A.8. papildinājumā indeksa nozīmi nosaka ar to saistītais daudzums. Piemēram, indekss “d” var norādīt uz sausu pamatu — “c
  d = koncentrācija uz sausa pamata”, uz atšķaidīšanas gaisu — “p
  d = atšķaidīšanas gaisa ūdens tvaika spiediens” vai “k
  w,d = korekcijas koeficients atšķaidīšanas gaisa pārrēķināšanai no sausa uz mitru”, uz atšķaidījuma pakāpi — “r
  d”. Šā iemesla dēļ A.8. papildinājuma kolonna ir gandrīz tukša.

(9)  Attiecas uz degvielu ar ķīmisko formulu CHαOβSγNδ.

(10)  Attiecas uz degvielu ar ķīmisko formulu CHαOεNδSγ.

(11)  Jāpievērš uzmanība simbola β dažādajām nozīmēm divos papildinājumos attiecībā uz emisiju aprēķināšanu: A.8. papildinājumā tas attiecas uz degvielu, kuras ķīmiskā formula ir CHαSγNδOε (t. i., formula CβHαSγNδOε, kur β = 1, pieņemot vienu oglekļa atomu uz molekulu), savukārt A.7. papildinājumā tas attiecas uz skābekļa un oglekļa attiecību ar CHαOβSγNδ. Tad A.7. papildinājumā izmantotais simbols β atbilst A.8. papildinājumā izmantotajam simbolam ε.

(12)  Masas daļa w kopā ar ķīmiskā komponenta simbolu kā indeksu.

(13)  Spēkā esošās THC un NMHC molārmasas ir noteiktas, pamatojoties uz ūdeņraža un oglekļa atomu attiecību, α, kas ir 1,85.

(14)  Spēkā esošā NOx molārmasa ir noteikta, pamatojoties uz slāpekļa dioksīda, NO2, molārmasu.

A.7.1. papildinājums

Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas (CVS) kalibrēšana

Šajā A.7.1. papildinājumā ir aprakstīti aprēķini dažādu plūsmas mērītāju kalibrēšanai. Šā papildinājuma A.7.6.1. punktā vispirms ir aprakstīts, kā pārrēķināt standarta plūsmas mērītāja rezultātus izmantošanai kalibrēšanas vienādojumos, kas ir doti uz molārā pamata. Pārējos punktos ir aprakstīti kalibrēšanas aprēķini, kas attiecas uz īpašiem plūsmas mērītāju veidiem.

A.7.6.1.   Standarta mērītāja pārrēķini

Šajā punktā norādītājos kalibrēšanas vienādojumos par atsauces daudzumu ir izmantots molārās plūsmas ātrumsImage. Ja pieņemtais standarta mērītājs sniedz plūsmas ātrumu citā daudzumā, piemēram, standarta tilpuma ātrumaImage, faktiskā tilpuma ātrumaImage vai masas plūsmas ātrumaImage veidā, standarta mērītāja rezultātu pārrēķina molārās plūsmas ātrumā, izmantojot turpmāk norādītos vienādojumus un ņemot vērā, ka, lai gan tilpuma ātruma, masas plūsmas ātruma, spiediena, temperatūras un molārās masas vērtības emisiju testa laikā var mainīties, tās ir jāsaglabā tik nemainīgas, cik tas ir noderīgi attiecībā uz katru atsevišķo iestatīšanas punktu plūsmas mērītāja kalibrēšanas laikā:

| | (A.7–57) |
| --- | --- |

Image

(A.7–57)

kur:

| | = | atsauces molārās plūsmas ātrums (mol/s); |
| --- | --- | --- |
| | = | atsauces tilpuma plūsmas ātrums, kas ir pielāgots standartspiedienam un standarttemperatūrai (m3/s); |
| | = | atsauces tilpuma plūsmas ātrums pie faktiskā spiediena un temperatūras (m3/s); |
| | = | atsauces masas plūsma (g/s); |
| p
  std | = | standartspiediens (Pa); |
| p
  act | = | gāzes faktiskais spiediens (Pa); |
| T
  std | = | standarttemperatūra (K); |
| T
  act | = | gāzes faktiskā temperatūra (K); |
| R | = | gāzes molārā konstantā vērtība [J/(mol · K)]; |
| M
  mix | = | gāzes molārmasa (g/mol). |

Image

=

atsauces molārās plūsmas ātrums (mol/s);

Image

=

atsauces tilpuma plūsmas ātrums, kas ir pielāgots standartspiedienam un standarttemperatūrai (m3/s);

Image

=

atsauces tilpuma plūsmas ātrums pie faktiskā spiediena un temperatūras (m3/s);

Image

=

atsauces masas plūsma (g/s);

p
  std

=

standartspiediens (Pa);

p
  act

=

gāzes faktiskais spiediens (Pa);

T
  std

=

standarttemperatūra (K);

T
  act

=

gāzes faktiskā temperatūra (K);

R

=

gāzes molārā konstantā vērtība [J/(mol · K)];

M
  mix

=

gāzes molārmasa (g/mol).

A.7.6.2.   PDP kalibrēšanas aprēķini

Attiecībā uz katru ierobežojošo pozīciju, izmantojot 8.1.8.4. punktā noteiktās vidējās vērtības, turpmāk norādītās vērtības aprēķina šādi:

| a) | PDP tilpums, ko izsūknē vienā apgriezienā, V
  rev (m3/apgr.): | (A.7–58) |
| --- | --- | --- |

a)

PDP tilpums, ko izsūknē vienā apgriezienā, V
  rev (m3/apgr.):

Image

(A.7–58)

kur:

| | = | atsauces molārās plūsmas ātruma vidējā vērtība (mol/s), |
| --- | --- | --- |
| R | = | molārā gāzes konstante [J/(mol · K)], |
| | = | vidējā ieplūdes temperatūra (K), |
| | = | vidējais ieplūdes spiediens (Pa), |
| | = | vidējais rotācijas apgriezienu skaits (apgr./s); |

Image

=

atsauces molārās plūsmas ātruma vidējā vērtība (mol/s),

R

=

molārā gāzes konstante [J/(mol · K)],

Formula

=

vidējā ieplūdes temperatūra (K),

Formula

=

vidējais ieplūdes spiediens (Pa),

Formula

=

vidējais rotācijas apgriezienu skaits (apgr./s);

| b) | PDP izslīdes korekcijas koeficients K
  s (s/apgr.): | (A.7-59) |
| --- | --- | --- |

b)

PDP izslīdes korekcijas koeficients K
  s (s/apgr.):

Formula

(A.7-59)

kur:

| | = | vidējais atsauces molārās plūsmas ātrums (mol/s), |
| --- | --- | --- |
| | = | vidējā ieplūdes temperatūra (K), |
| | = | vidējais ieplūdes spiediens (Pa), |
| | = | vidējais izplūdes spiediens (Pa), |
| | = | vidējais PDP apgriezienu skaits (apgr./s), |
| R | = | molārā gāzes konstante [J/(mol · K)]; |

Image

=

vidējais atsauces molārās plūsmas ātrums (mol/s),

Formula

=

vidējā ieplūdes temperatūra (K),

Formula

=

vidējais ieplūdes spiediens (Pa),

Formula

=

vidējais izplūdes spiediens (Pa),

Formula

=

vidējais PDP apgriezienu skaits (apgr./s),

R

=

molārā gāzes konstante [J/(mol · K)];

| c) | PDP tilpuma, ko izsūknē vienā apgriezienā, mazāko kvadrātu regresiju, V
  rev, pret PDP izslīdes korekcijas koeficientu, K
  s, veic, aprēķinot slīpumu/kritumu, a
  1, un krustpunktu, a
  0, kā norādīts 4.B pielikuma A.2. papildinājumā; |
| --- | --- |

c)

PDP tilpuma, ko izsūknē vienā apgriezienā, mazāko kvadrātu regresiju, V
  rev, pret PDP izslīdes korekcijas koeficientu, K
  s, veic, aprēķinot slīpumu/kritumu, a
  1, un krustpunktu, a
  0, kā norādīts 4.B pielikuma A.2. papildinājumā;

| d) | attiecībā uz katru apgriezienu skaitu, kurā darbina PDP, atkārto šī punkta a) līdz c) apakšpunktā paredzēto procedūru; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz katru apgriezienu skaitu, kurā darbina PDP, atkārto šī punkta a) līdz c) apakšpunktā paredzēto procedūru;

| e) | turpmāk redzamā tabula atspoguļo šos aprēķinus attiecībā uz dažādām

  vērtībām:
  A.7.2.   tabula



  PDP kalibrēšanas datu piemērs












  (apgr./min) | (apgr./s) | a1 (m3/min) | a1 (m3/s) | a0 (m3/apgr.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 755,0 | 12,58 | 50,43 | 0,8405 | 0,056 |
| 987,6 | 16,46 | 49,86 | 0,831 | –0,013 |
| 1 254,5 | 20,9 | 48,54 | 0,809 | 0,028 |
| 1 401,3 | 23,355 | 47,30 | 0,7883 | –0,061 |

e)

Formula

A.7.2.   tabula

PDP kalibrēšanas datu piemērs

Formula

Formula

a1 (m3/min)

a1 (m3/s)

a0 (m3/apgr.)

755,0

12,58

50,43

0,8405

0,056

987,6

16,46

49,86

0,831

–0,013

1 254,5

20,9

48,54

0,809

0,028

1 401,3

23,355

47,30

0,7883

–0,061

| f) | attiecībā uz katru apgriezienu skaitu, kurā darbina PDP, attiecīgo slīpumu/kritumu, a
  1, un krustpunktu, a
  0, izmanto, lai aprēķinātu plūsmas ātrumu emisiju testēšanas laikā, kā norādīts A.7.4.3. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz katru apgriezienu skaitu, kurā darbina PDP, attiecīgo slīpumu/kritumu, a
  1, un krustpunktu, a
  0, izmanto, lai aprēķinātu plūsmas ātrumu emisiju testēšanas laikā, kā norādīts A.7.4.3. punkta b) apakšpunktā.

A.7.6.3.   Aprēķini un pieļaujamie pieņēmumi, kas regulē Venturi cauruli

Šajā punktā ir aprakstīti regulējošie vienādojumi un pieļaujamie pieņēmumi Venturi caurules kalibrēšanai un plūsmas, kas izmanto Venturi cauruli, aprēķināšanai. Tā kā zemskaņas Venturi caurule (SSV) un kritiskās plūsmas Venturi caurule (CFV) darbojas līdzīgi, tās regulējošie vienādojumi ir gandrīz identiski, izņemot vienādojumu, kas atspoguļo to spiediena koeficientu, r (t. i., r
  SSV pret r
  CFV). Šie regulējošie vienādojumi pieņem ideālas gāzes viendimensijas izoentropisku neviskozu saspiežamu plūsmu. Citi pieļaujamie pieņēmumi ir aprakstīti A.7.6.3. punkta d) apakšpunktā. Ja ideālas gāzes pieņēmums attiecībā uz izmērīto plūsmu nav atļauts, regulējošie vienādojumi ietver pirmās kārtības labojumu attiecībā uz reālās gāzes dinamiskajām īpašībām, proti, saspiežamības koeficientu, Z. Ja pamatots inženiertehniskais atzinums paredz, ka ir jāizmanto cita vērtība, nevis Z = 1, var izmantot atbilstošu stāvokļa vienādojumu Z vērtību noteikšanai kā izmērīto spiedienu un temperatūru funkciju vai izstrādāt īpašus kalibrēšanas vienādojumus, balstoties uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Ņem vērā, ka plūsmas koeficienta, C
  f, vienādojuma pamatā ir ideālas gāzes pieņēmums, kas paredz, ka izoentropiskais eksponents, γ, ir vienāds ar īpatnējo siltumu attiecību, c
  p/c
  V
  . Ja pamatots inženiertehniskais atzinums paredz, ka ir jāizmanto reālās gāzes izoentropiskais eksponents, var izmantot atbilstošu stāvokļa vienādojumu γ vērtību noteikšanai kā izmērīto spiedienu un temperatūru funkciju vai izstrādāt īpašus kalibrēšanas vienādojumus. Molārās plūsmas ātrumu,Image (mol/s), aprēķina šādi:

| | (A.7–60) |
| --- | --- |

Image

(A.7–60)

kur:

| C
  d | = | izplūdes koeficients atbilstīgi A.7.6.3. punkta a) apakšpunktam (–); |
| --- | --- | --- |
| C
  f | = | plūsmas koeficients atbilstīgi A.7.6.3. punkta b) apakšpunktam (–); |
| A
  t | = | Venturi caurules sašaurinājuma šķērsgriezuma laukums (m2); |
| p
  in | = | absolūtais statiskais spiediens pie Venturi caurules ieejas (Pa); |
| Z | = | saspiežamības koeficients (–); |
| M
  mix | = | gāzu maisījuma molārmasa (kg/mol); |
| R | = | molārā gāzes konstante J/(mol · K); |
| T
  in | = | absolūtā temperatūra pie Venturi caurules ieejas (K). |

C
  d

=

izplūdes koeficients atbilstīgi A.7.6.3. punkta a) apakšpunktam (–);

C
  f

=

plūsmas koeficients atbilstīgi A.7.6.3. punkta b) apakšpunktam (–);

A
  t

=

Venturi caurules sašaurinājuma šķērsgriezuma laukums (m2);

p
  in

=

absolūtais statiskais spiediens pie Venturi caurules ieejas (Pa);

Z

=

saspiežamības koeficients (–);

M
  mix

=

gāzu maisījuma molārmasa (kg/mol);

R

=

molārā gāzes konstante J/(mol · K);

T
  in

=

absolūtā temperatūra pie Venturi caurules ieejas (K).

| a) | Izmantojot atbilstīgi 8.1.8.4. punktam savāktos datus, C
  d aprēķina ar šādu vienādojumu: | (A.7–61) |
| --- | --- | --- |

a)

Izmantojot atbilstīgi 8.1.8.4. punktam savāktos datus, C
  d aprēķina ar šādu vienādojumu:

Image

(A.7–61)

kur:

| | = | atsauces molārās plūsmas ātrums (mol/s). |
| --- | --- | --- |

Image

=

atsauces molārās plūsmas ātrums (mol/s).

Citi simboli atbilstīgi A.7-60 vienādojumam.

| b) | C
  f nosaka, izmantojot vienu no turpmāk aprakstītajām metodēm:






  i) | tikai attiecībā uz CFV plūsmas mērītājiem CfCFV iegūst no turpmāk redzamās tabulas, pamatojoties uz β vērtībām (Venturi caurules sašaurinājuma attiecība pret ievada diametriem) un γ vērtībām (gāzu maisījuma īpatnējo siltumu attiecība) un izmantojot lineāro interpolāciju, lai noteiktu starpvērtības:

  A.7.3.   tabula



  C
  fCFV pret β un γ
  CFV plūsmas mērītājiem









  C
  fCFV |
| --- | --- | --- |
| β | γ
  exh = 1,385 | γ
  dexh = γ
  air = 1,399 |
| 0,000 | 0,6822 | 0,6846 |
| 0,400 | 0,6857 | 0,6881 |
| 0,500 | 0,6910 | 0,6934 |
| 0,550 | 0,6953 | 0,6977 |
| 0,600 | 0,7011 | 0,7036 |
| 0,625 | 0,7047 | 0,7072 |
| 0,650 | 0,7089 | 0,7114 |
| 0,675 | 0,7137 | 0,7163 |
| 0,700 | 0,7193 | 0,7219 |
| 0,720 | 0,7245 | 0,7271 |
| 0,740 | 0,7303 | 0,7329 |
| 0,760 | 0,7368 | 0,7395 |
| 0,770 | 0,7404 | 0,7431 |
| 0,780 | 0,7442 | 0,7470 |
| 0,790 | 0,7483 | 0,7511 |
| 0,800 | 0,7527 | 0,7555 |
| 0,810 | 0,7573 | 0,7602 |
| 0,820 | 0,7624 | 0,7652 |
| 0,830 | 0,7677 | 0,7707 |
| 0,840 | 0,7735 | 0,7765 |
| 0,850 | 0,7798 | 0,7828 |

b)

C
  f nosaka, izmantojot vienu no turpmāk aprakstītajām metodēm:

i)

tikai attiecībā uz CFV plūsmas mērītājiem CfCFV iegūst no turpmāk redzamās tabulas, pamatojoties uz β vērtībām (Venturi caurules sašaurinājuma attiecība pret ievada diametriem) un γ vērtībām (gāzu maisījuma īpatnējo siltumu attiecība) un izmantojot lineāro interpolāciju, lai noteiktu starpvērtības:

A.7.3.   tabula

C
  fCFV pret β un γ
  CFV plūsmas mērītājiem

C
  fCFV

β

γ
  exh = 1,385

γ
  dexh = γ
  air = 1,399

0,000

0,6822

0,6846

0,400

0,6857

0,6881

0,500

0,6910

0,6934

0,550

0,6953

0,6977

0,600

0,7011

0,7036

0,625

0,7047

0,7072

0,650

0,7089

0,7114

0,675

0,7137

0,7163

0,700

0,7193

0,7219

0,720

0,7245

0,7271

0,740

0,7303

0,7329

0,760

0,7368

0,7395

0,770

0,7404

0,7431

0,780

0,7442

0,7470

0,790

0,7483

0,7511

0,800

0,7527

0,7555

0,810

0,7573

0,7602

0,820

0,7624

0,7652

0,830

0,7677

0,7707

0,840

0,7735

0,7765

0,850

0,7798

0,7828

| ii) | attiecībā uz jebkuru CFV vai SSV plūsmas mērītāju C
  f aprēķināšanai var izmantot šādu vienādojumu: | (A.7-62) |
| --- | --- | --- |

ii)

attiecībā uz jebkuru CFV vai SSV plūsmas mērītāju C
  f aprēķināšanai var izmantot šādu vienādojumu:

Formula

(A.7-62)

kur:

| g | = | izoentropiskais eksponents (–); attiecībā uz ideālo gāzi šī ir gāzu maisījuma īpatnējo siltumu attiecība, cp
  /c
  V
  ; |
| --- | --- | --- |
| r | = | spiediena koeficients atbilstīgi šīs iedaļas 3. punkta c) apakšpunktam; |
| β | = | Venturi caurules sašaurinājuma attiecība pret ieplūdes diametriem. |

g

=

izoentropiskais eksponents (–); attiecībā uz ideālo gāzi šī ir gāzu maisījuma īpatnējo siltumu attiecība, cp
  /c
  V
  ;

r

=

spiediena koeficients atbilstīgi šīs iedaļas 3. punkta c) apakšpunktam;

β

=

Venturi caurules sašaurinājuma attiecība pret ieplūdes diametriem.

| c) | Spiediena koeficientu r aprēķina šādi:






  i) | tikai attiecībā uz SSV sistēmām r
  SSV aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu: | (A.7-63) |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Spiediena koeficientu r aprēķina šādi:

i)

tikai attiecībā uz SSV sistēmām r
  SSV aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

Formula

(A.7-63)

kur:

| Dp
  SSV | = | statiskais diferenciālais spiediens; Venturi caurules ieeja mīnus Venturi caurules sašaurinājums (Pa); |
| --- | --- | --- |

Dp
  SSV

=

statiskais diferenciālais spiediens; Venturi caurules ieeja mīnus Venturi caurules sašaurinājums (Pa);

| ii) | tikai attiecībā uz CFV sistēmām r
  CFV aprēķina iteratīvi, izmantojot šādu vienādojumu: | (A.7-64) |
| --- | --- | --- |

ii)

tikai attiecībā uz CFV sistēmām r
  CFV aprēķina iteratīvi, izmantojot šādu vienādojumu:

Formula

(A.7-64)

| d) | Var veikt jebkuru no turpmāk norādītajiem regulējošo vienādojumu vienkāršošanas pieņēmumiem vai izmantot pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai noteiktu testēšanai piemērotākas vērtības:






  i) | attiecībā uz emisiju testēšanu visos neapstrādātu izplūdes gāzu, atšķaidītu izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa diapazonos var pieņemt, ka gāzu maisījuma dinamiskās īpašības ir tādas pašas kā ideālas gāzes gadījumā: Z = 1; |
| --- | --- | --- |

d)

Var veikt jebkuru no turpmāk norādītajiem regulējošo vienādojumu vienkāršošanas pieņēmumiem vai izmantot pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai noteiktu testēšanai piemērotākas vērtības:

i)

attiecībā uz emisiju testēšanu visos neapstrādātu izplūdes gāzu, atšķaidītu izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa diapazonos var pieņemt, ka gāzu maisījuma dinamiskās īpašības ir tādas pašas kā ideālas gāzes gadījumā: Z = 1;

| ii) | attiecībā uz visu neapstrādāto izplūdes gāzu diapazonu var pieņemt konstantu īpatnējo siltumu attiecību γ = 1,385; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz visu neapstrādāto izplūdes gāzu diapazonu var pieņemt konstantu īpatnējo siltumu attiecību γ = 1,385;

| iii) | attiecībā uz visu atšķaidīto izplūdes gāzu diapazonu (piem., kalibrēšanas gaisu vai atšķaidīšanas gaisu) var pieņemt konstantu īpatnējo siltumu attiecību γ = 1,399; |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz visu atšķaidīto izplūdes gāzu diapazonu (piem., kalibrēšanas gaisu vai atšķaidīšanas gaisu) var pieņemt konstantu īpatnējo siltumu attiecību γ = 1,399;

| iv) | attiecībā uz visu atšķaidīto izplūdes gāzu un gaisa diapazonu maisījuma molārmasu, M
  mix (g/mol), var uzskatīt tikai par ūdens daudzuma funkciju atšķaidīšanas gaisā vai kalibrēšanas gaisā, x
  H2O, ko nosaka atbilstīgi A.7.1.2. punktam turpmāk norādītajā veidā: | (A.7-65) |
| --- | --- | --- |

iv)

attiecībā uz visu atšķaidīto izplūdes gāzu un gaisa diapazonu maisījuma molārmasu, M
  mix (g/mol), var uzskatīt tikai par ūdens daudzuma funkciju atšķaidīšanas gaisā vai kalibrēšanas gaisā, x
  H2O, ko nosaka atbilstīgi A.7.1.2. punktam turpmāk norādītajā veidā:

Formula

(A.7-65)

kur:

| M
  air | = | 28,96559 g/mol, |
| --- | --- | --- |
| M
  H2O | = | 18,01528 g/mol, |
| x
  H2O | = | ūdens daudzums atšķaidīšanas vai kalibrēšanas gaisā (mol/mol); |

M
  air

=

28,96559 g/mol,

M
  H2O

=

18,01528 g/mol,

x
  H2O

=

ūdens daudzums atšķaidīšanas vai kalibrēšanas gaisā (mol/mol);

| v) | attiecībā uz visu atšķaidīto izplūdes gāzu un gaisa diapazonu visu kalibrēšanas un testēšanas darbību vajadzībām var pieņemt konstantu maisījuma molārmasu, M
  mix, ja vien pieņemtā molārmasa no aplēstās minimālās un maksimālās molārmasas kalibrēšanas un testēšanas laikā neatšķiras vairāk kā par ± 1 %; šo pieņēmumu var veikt, ja ir nodrošināta pietiekama kalibrēšanas gaisā un atšķaidīšanas gaisā esošā ūdens kontrole vai ja pietiekamu ūdens daudzumu novada gan no kalibrēšanas gaisa, gan atšķaidīšanas gaisa; turpmāk redzamajā tabulā ir sniegti piemēri par pieļaujamajiem atšķaidīšanas gaisa rasas punkta pret kalibrēšanas gaisa rasas punktu diapazoniem. |
| --- | --- |

v)

attiecībā uz visu atšķaidīto izplūdes gāzu un gaisa diapazonu visu kalibrēšanas un testēšanas darbību vajadzībām var pieņemt konstantu maisījuma molārmasu, M
  mix, ja vien pieņemtā molārmasa no aplēstās minimālās un maksimālās molārmasas kalibrēšanas un testēšanas laikā neatšķiras vairāk kā par ± 1 %; šo pieņēmumu var veikt, ja ir nodrošināta pietiekama kalibrēšanas gaisā un atšķaidīšanas gaisā esošā ūdens kontrole vai ja pietiekamu ūdens daudzumu novada gan no kalibrēšanas gaisa, gan atšķaidīšanas gaisa; turpmāk redzamajā tabulā ir sniegti piemēri par pieļaujamajiem atšķaidīšanas gaisa rasas punkta pret kalibrēšanas gaisa rasas punktu diapazoniem.

A.7.4.   tabula

Atšķaidīšanas gaisa un kalibrēšanas gaisa rasas punktu piemēri, pie kuriem var pieņemt konstantu M
  mix vērtību

| Ja kalibrēšanas Tdew (°C) ir ..., | pieņem šādu konstantu Mmix (g/mol) | attiecībā uz šādiem Tdew (°C) diapazoniem emisiju testu (1) laikā |
| --- | --- | --- |
| sauss | 28,96559 | sauss līdz 18 |
| 0 | 28,89263 | sauss līdz 21 |
| 5 | 28,86148 | sauss līdz 22 |
| 10 | 28,81911 | sauss līdz 24 |
| 15 | 28,76224 | sauss līdz 26 |
| 20 | 28,68685 | no – 8 līdz 28 |
| 25 | 28,58806 | no 12 līdz 31 |
| 30 | 28,46005 | no 23 līdz 34 |

Ja kalibrēšanas Tdew (°C) ir ...,

pieņem šādu konstantu Mmix (g/mol)

attiecībā uz šādiem Tdew (°C) diapazoniem emisiju testu (1) laikā

sauss

28,96559

sauss līdz 18

0

28,89263

sauss līdz 21

5

28,86148

sauss līdz 22

10

28,81911

sauss līdz 24

15

28,76224

sauss līdz 26

20

28,68685

no – 8 līdz 28

25

28,58806

no 12 līdz 31

30

28,46005

no 23 līdz 34

A.7.6.4   SSV kalibrēšana

| a) | Uz molāro bāzi pamatota pieeja. Lai kalibrētu SSV plūsmas mērītāju, veic turpmāk aprakstītos pasākumus.






  i) | Attiecībā uz katru atsauces molārās plūsmas ātrumu aprēķina Reinoldsa skaitli, Re
  #, izmantojot Venturi caurules sašaurinājuma diametru, d
  t. Tā kā Re
  # aprēķināšanai ir vajadzīga dinamiskā viskozitāte, μ, izmantojot pamatotu tehnisko atzinumu, var izmantot īpašu viskozitātes modeli, lai noteiktu μ kalibrēšanas gāzei (parasti gaisam). Var arī izmantot Sazerlenda trīs koeficientu viskozitātes modeli, lai tuvinātu μ: | (A.7–66) |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Uz molāro bāzi pamatota pieeja. Lai kalibrētu SSV plūsmas mērītāju, veic turpmāk aprakstītos pasākumus.

i)

Attiecībā uz katru atsauces molārās plūsmas ātrumu aprēķina Reinoldsa skaitli, Re
  #, izmantojot Venturi caurules sašaurinājuma diametru, d
  t. Tā kā Re
  # aprēķināšanai ir vajadzīga dinamiskā viskozitāte, μ, izmantojot pamatotu tehnisko atzinumu, var izmantot īpašu viskozitātes modeli, lai noteiktu μ kalibrēšanas gāzei (parasti gaisam). Var arī izmantot Sazerlenda trīs koeficientu viskozitātes modeli, lai tuvinātu μ:

Image

(A.7–66)

kur:

| d
  t | = | SSV sašaurinājuma diametrs (m), |
| --- | --- | --- |
| M
  mix | = | maisījuma molārmasa (kg/mol), |
| | = | atsauces molārās plūsmas ātrums (mol/s), |

d
  t

=

SSV sašaurinājuma diametrs (m),

M
  mix

=

maisījuma molārmasa (kg/mol),

Image

=

atsauces molārās plūsmas ātrums (mol/s),

un, izmantojot Sazerlenda trīs koeficientu viskozitātes modeli:

| | (A.7-67) |
| --- | --- |

Formula

(A.7-67)

kur:

| μ | = | kalibrēšanas gāzes dinamiskā viskozitāte (kg/(m·s)), |
| --- | --- | --- |
| μ
  0 | = | Sazerlenda atsauces viskozitāte (kg/(m·s)), |
| S | = | Sazerlenda konstante (K), |
| T
  0 | = | Sazerlenda atsauces temperatūra (K), |
| T
  in | = | absolūtā temperatūra pie Venturi caurules ieejas (K). |

μ

=

kalibrēšanas gāzes dinamiskā viskozitāte (kg/(m·s)),

μ
  0

=

Sazerlenda atsauces viskozitāte (kg/(m·s)),

S

=

Sazerlenda konstante (K),

T
  0

=

Sazerlenda atsauces temperatūra (K),

T
  in

=

absolūtā temperatūra pie Venturi caurules ieejas (K).

A.7.5.   tabula

Sazerlenda trīs koeficientu viskozitātes modeļa parametri

| Gāze (2) | μ0 | T0 | S | Temp. diapazons ± 2 % kļūdas robežās | Spiediena robežvērtība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | kg /(m·s) | K | K | K | kPa |
| Gaisdedze | 1,716 × 10–5 | 273 | 111 | no 170 līdz 1 900 | ≤ 1 800 |
| CO2 | 1,370 × 10–5 | 273 | 222 | no 190 līdz 1 700 | ≤ 3 600 |
| H2O | 1,12 × 10–5 | 350 | 1 064 | no 360 līdz 1 500 | ≤ 10 000 |
| O2 | 1,919 × 10–5 | 273 | 139 | no 190 līdz 2 000 | ≤ 2 500 |
| N2 | 1,663 × 10–5 | 273 | 107 | no 100 līdz 1 500 | ≤ 1 600 |

Gāze (2)

μ0

T0

S

Temp. diapazons ± 2 % kļūdas robežās

Spiediena robežvērtība

kg /(m·s)

K

K

K

kPa

Gaisdedze

1,716 × 10–5

273

111

no 170 līdz 1 900

≤ 1 800

CO2

1,370 × 10–5

273

222

no 190 līdz 1 700

≤ 3 600

H2O

1,12 × 10–5

350

1 064

no 360 līdz 1 500

≤ 10 000

O2

1,919 × 10–5

273

139

no 190 līdz 2 000

≤ 2 500

N2

1,663 × 10–5

273

107

no 100 līdz 1 500

≤ 1 600

| ii) | Izstrādā vienādojumu C
  d pret Re
  #, izmantojot (Re
  #, C
  d) vērtību pārus. C
  d aprēķina saskaņā ar A.7-61 vienādojumu, C
  f iegūst, izmantojot A.7-62 vienādojumu, vai arī drīkst izmantot jebkuru matemātisku izteiksmi, tostarp polinomu vai pakāpju sērijas. Turpmāk redzamais vienādojums ir plaši izmantotas matemātiskās izteiksmes piemērs C
  d un Re
  # sasaistei: | (A.7-68) |
| --- | --- | --- |

ii)

Izstrādā vienādojumu C
  d pret Re
  #, izmantojot (Re
  #, C
  d) vērtību pārus. C
  d aprēķina saskaņā ar A.7-61 vienādojumu, C
  f iegūst, izmantojot A.7-62 vienādojumu, vai arī drīkst izmantot jebkuru matemātisku izteiksmi, tostarp polinomu vai pakāpju sērijas. Turpmāk redzamais vienādojums ir plaši izmantotas matemātiskās izteiksmes piemērs C
  d un Re
  # sasaistei:

Formula

(A.7-68)

| iii) | Lai noteiktu vienādojumam vislabāk piemērotos koeficientus un aprēķinātu vienādojuma regresijas statistiku, aplēses standartkļūdu SEE un noteikšanas koeficientu r
  2, veic mazāko kvadrātu regresijas analīzi atbilstīgi 4.B pielikuma A.2. papildinājumam. |
| --- | --- |

iii)

Lai noteiktu vienādojumam vislabāk piemērotos koeficientus un aprēķinātu vienādojuma regresijas statistiku, aplēses standartkļūdu SEE un noteikšanas koeficientu r
  2, veic mazāko kvadrātu regresijas analīzi atbilstīgi 4.B pielikuma A.2. papildinājumam.

| iv) | Ja vienādojums atbilst kritērijam

  (vai

  ) un r
  2 ≥ 0,995, to var izmantot, lai noteiktu C
  d emisiju testiem, kā aprakstīts A.7.4.3. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

iv)

Image

Image

| v) | Ja SEE un r
  2 kritēriji nav izpildīti, var izmantot pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai izlaistu kalibrēšanas datu punktus, nodrošinot atbilstību regresijas statistikai. Lai nodrošinātu atbilstību kritērijiem, izmanto vismaz septiņus kalibrēšanas datu punktus. |
| --- | --- |

v)

Ja SEE un r
  2 kritēriji nav izpildīti, var izmantot pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai izlaistu kalibrēšanas datu punktus, nodrošinot atbilstību regresijas statistikai. Lai nodrošinātu atbilstību kritērijiem, izmanto vismaz septiņus kalibrēšanas datu punktus.

| vi) | Ja punktu izlaišana nenovērš netipiskas datu kopas, veic koriģējošus pasākumus. Piemēram, C
  d pret Re
  # vienādojumam izvēlas citu matemātisko izteiksmi, pārbauda noplūdes vai atkārto kalibrēšanas procesu. Ja procesu atkārto, mērījumiem nosaka stingrākas pielaides un plūsmu stabilizēšanai atļauj izmantot ilgāku laiku. |
| --- | --- |

vi)

Ja punktu izlaišana nenovērš netipiskas datu kopas, veic koriģējošus pasākumus. Piemēram, C
  d pret Re
  # vienādojumam izvēlas citu matemātisko izteiksmi, pārbauda noplūdes vai atkārto kalibrēšanas procesu. Ja procesu atkārto, mērījumiem nosaka stingrākas pielaides un plūsmu stabilizēšanai atļauj izmantot ilgāku laiku.

| vii) | Kad ir nodrošināta vienādojuma atbilstība regresijas kritērijiem, to drīkst izmantot tikai plūsmu ātrumu noteikšanai, kuri ietilpst references plūsmu ātrumu diapazonā, ko izmanto atbilstības nodrošināšanai C
  d pret Re
  # vienādojuma regresijas kritērijiem. |
| --- | --- |

vii)

Kad ir nodrošināta vienādojuma atbilstība regresijas kritērijiem, to drīkst izmantot tikai plūsmu ātrumu noteikšanai, kuri ietilpst references plūsmu ātrumu diapazonā, ko izmanto atbilstības nodrošināšanai C
  d pret Re
  # vienādojuma regresijas kritērijiem.

A.7.6.5.   CFV kalibrēšana

| a) | Uz molāro bāzi pamatota pieeja. Dažus CFV plūsmas mērītājus veido tikai viena Venturi caurule, bet citus — vairākas Venturi caurules, proti, tiek izmantotas dažādas Venturi cauruļu kombinācijas, lai mērītu atšķirīgus plūsmas ātrumus. Attiecībā uz CFV plūsmas mērītājiem, kurus veido vairākas Venturi caurules, var kalibrēt katru Venturi cauruli atsevišķi, lai attiecībā uz katru Venturi cauruli noteiktu individuālu izplūdes koeficientu, C
  d, vai kalibrēt katru Venturi cauruļu kombināciju kā vienu Venturi cauruli. Ja kalibrē Venturi cauruļu kombināciju, aktīvo Venturi cauruļu sašaurinājumu laukuma summu izmanto kā A
  t, aktīvo Venturi cauruļu sašaurinājumu diametru kvadrātu summas kvadrātsakni — kā d
  t un aktīvo Venturi cauruļu sašaurinājumu diametru (d
  t) summas kvadrtātsaknes attiecību pret visu Venturi cauruļu kopējās ieplūdes diametru (D). Lai noteiktu C
  d vērtību attiecībā uz vienu Venturi cauruli vai vienu Venturi cauruļu kombināciju, veic šādus pasākumus:






  i) | izmantojot datus, kas apkopoti katrā kalibrēšanas iestatīšanas punktā, un piemērojot A.7-60 vienādojumu, attiecībā uz katru punktu aprēķina atsevišķu C
  d vērtību; |
| --- | --- | --- |

a)

Uz molāro bāzi pamatota pieeja. Dažus CFV plūsmas mērītājus veido tikai viena Venturi caurule, bet citus — vairākas Venturi caurules, proti, tiek izmantotas dažādas Venturi cauruļu kombinācijas, lai mērītu atšķirīgus plūsmas ātrumus. Attiecībā uz CFV plūsmas mērītājiem, kurus veido vairākas Venturi caurules, var kalibrēt katru Venturi cauruli atsevišķi, lai attiecībā uz katru Venturi cauruli noteiktu individuālu izplūdes koeficientu, C
  d, vai kalibrēt katru Venturi cauruļu kombināciju kā vienu Venturi cauruli. Ja kalibrē Venturi cauruļu kombināciju, aktīvo Venturi cauruļu sašaurinājumu laukuma summu izmanto kā A
  t, aktīvo Venturi cauruļu sašaurinājumu diametru kvadrātu summas kvadrātsakni — kā d
  t un aktīvo Venturi cauruļu sašaurinājumu diametru (d
  t) summas kvadrtātsaknes attiecību pret visu Venturi cauruļu kopējās ieplūdes diametru (D). Lai noteiktu C
  d vērtību attiecībā uz vienu Venturi cauruli vai vienu Venturi cauruļu kombināciju, veic šādus pasākumus:

i)

izmantojot datus, kas apkopoti katrā kalibrēšanas iestatīšanas punktā, un piemērojot A.7-60 vienādojumu, attiecībā uz katru punktu aprēķina atsevišķu C
  d vērtību;

| ii) | visu C
  d vērtību vidējo un standartnovirzi aprēķina atbilstīgi A.2-1 un A.2-2 vienādojumam; |
| --- | --- |

ii)

visu C
  d vērtību vidējo un standartnovirzi aprēķina atbilstīgi A.2-1 un A.2-2 vienādojumam;

| (iii) | ja visu C
  d vērtību standartnovirze ir mazāka par vai vienāda ar 0,3 % no vidējās C
  d vērtības, vidējo C
  d vērtību izmanto A.7-43 vienādojumā un CFV izmanto tikai diapazonā līdz zemākajam kalibrēšanas laikā izmērītajam r; | (A.7-69) |
| --- | --- | --- |

(iii)

ja visu C
  d vērtību standartnovirze ir mazāka par vai vienāda ar 0,3 % no vidējās C
  d vērtības, vidējo C
  d vērtību izmanto A.7-43 vienādojumā un CFV izmanto tikai diapazonā līdz zemākajam kalibrēšanas laikā izmērītajam r;

Formula

(A.7-69)

| iv) | ja visu C
  d vērtību standartnovirze pārsniedz 0,3 % no vidējās C
  d vērtības, C
  d vērtības, kuras atbilst datu punktam, kas noteikts pie zemākās kalibrēšanas laikā izmērītās r vērtības, izlaiž; |
| --- | --- |

iv)

ja visu C
  d vērtību standartnovirze pārsniedz 0,3 % no vidējās C
  d vērtības, C
  d vērtības, kuras atbilst datu punktam, kas noteikts pie zemākās kalibrēšanas laikā izmērītās r vērtības, izlaiž;

| v) | ja atlikušo datu punktu skaits ir mazāks par septiņi, veic koriģējošus pasākumus, pārbaudot kalibrēšanas datus vai atkārtojot kalibrēšanas procesu; ja kalibrēšanas procesu atkārto, ir ieteicams pārbaudīt, vai nav konstatējamas noplūdes, piemērot mērījumiem stingrākas pielaides un paredzēt ilgāku laiku plūsmu stabilizēšanai; |
| --- | --- |

v)

ja atlikušo datu punktu skaits ir mazāks par septiņi, veic koriģējošus pasākumus, pārbaudot kalibrēšanas datus vai atkārtojot kalibrēšanas procesu; ja kalibrēšanas procesu atkārto, ir ieteicams pārbaudīt, vai nav konstatējamas noplūdes, piemērot mērījumiem stingrākas pielaides un paredzēt ilgāku laiku plūsmu stabilizēšanai;

| vi) | ja atlikušas septiņas vai vairāk C
  d vērtības, atkārtoti aprēķina atlikušo C
  d vērtību vidējās un standartnovirzes; |
| --- | --- |

vi)

ja atlikušas septiņas vai vairāk C
  d vērtības, atkārtoti aprēķina atlikušo C
  d vērtību vidējās un standartnovirzes;

| vii) | ja atlikušo C
  d vērtību standartnovirze ir mazāka par vai vienāda ar 0,3 % no atlikušā C
  d vidējās vērtības, šo vidējo C
  d vērtību izmanto A.7–43 vienādojumā un CFV vērtības izmanto tikai diapazonā līdz zemākajai r vērtībai, kas ir saistīta ar atlikušo C
  d; |
| --- | --- |

vii)

ja atlikušo C
  d vērtību standartnovirze ir mazāka par vai vienāda ar 0,3 % no atlikušā C
  d vidējās vērtības, šo vidējo C
  d vērtību izmanto A.7–43 vienādojumā un CFV vērtības izmanto tikai diapazonā līdz zemākajai r vērtībai, kas ir saistīta ar atlikušo C
  d;

| viii) | ja atlikušās C
  d vērtības standartnovirze joprojām pārsniedz 0,3 % no atlikušo C
  d vērtību vidējā rādītāja, atkārto šīs iedaļas a) punkta iv) līdz viii) apakšpunktā noteiktos pasākumus. |
| --- | --- |

viii)

ja atlikušās C
  d vērtības standartnovirze joprojām pārsniedz 0,3 % no atlikušo C
  d vērtību vidējā rādītāja, atkārto šīs iedaļas a) punkta iv) līdz viii) apakšpunktā noteiktos pasākumus.

---

(1)  Diapazons, kas ir derīgs visām kalibrēšanām un emisiju testēšanām atmosfēras spiediena diapazonā (no 80 000 līdz 103 325) kPa.

(2)  Izmanto tabulētos parametrus tikai tīrām gāzēm atbilstīgi uzskaitījumam. Parametrus gāzes maisījumu viskozitātes aprēķināšanai nekombinē.

A.7.2. papildinājums

Svārstību korekcija

A.7.7.1.   Darbības joma un biežums

Šajā A.7.2. papildinājumā paredzētos aprēķinus veic, lai noteiktu, vai gāzes analizatora svārstības padara testa intervāla rezultātus par spēkā neesošiem. Ja svārstības nepadara testa intervāla rezultātus par spēkā neesošiem, atbilstīgi šim papildinājumam koriģē svārstības attiecībā uz testa intervāla gāzes analizatora reakcijām. Gāzes analizatora reakcijas, kurām ir piemērota svārstību korekcija, izmanto turpmākajos emisiju aprēķinos. Gāzes analizatora svārstību pieņemamā robežvērtība testa intervālā ir norādīta 8.2.2.2. punktā.

A.7.7.2.   Koriģēšanas principi

Šajā papildinājumā noteiktajos aprēķinos izmanto gāzes analizatora reakcijas uz analītisko gāzu atsauces nulles gāzes koncentrācijām un standartkoncentrācijām, kas noteiktas zināmu laiku pirms un pēc testa intervāla. Ar aprēķinu palīdzību koriģē testa intervālā reģistrētās gāzes analizatora reakcijas. Korekcijas pamatā ir analizatora vidējās reakcijas uz atsauces nulles gāzēm un standartgāzēm, kā arī pašu nulles gāzu un standartgāzu standartkoncentrācijām. Svārstību apstiprināšanu un koriģēšanu veic turpmāk aprakstītajā veidā.

A.7.7.3.   Svārstību apstiprināšana

Pēc visu pārējo korekciju, izņemot svārstību korekcijas, piemērošanas visiem gāzes analizatora signāliem saskaņā ar 4.B pielikuma A.7. papildinājuma A.7.5. punktu aprēķina īpatnējās emisijas. Pēc tam saskaņā ar šo papildinājumu svārstības koriģē attiecībā uz visiem gāzes analizatora signāliem. Atkārtoti aprēķina īpatnējās emisijas, izmantojot visus gāzes analizatora signālus, kuriem piemērotas svārstību korekcijas. Īpatnējo emisiju rezultātus atbilstīgi 8.2.2.2. punktam apstiprina un par tiem ziņo pirms un pēc svārstību korekcijas.

A.7.7.4.   Svārstību korekcija

Visus gāzes signālus koriģē turpmāk aprakstītajā veidā:

| a) | katru reģistrēto koncentrāciju, x
  i, koriģē attiecībā uz nepārtraukto paraugu ņemšanu vai paraugu ņemšanu pa partijām,

  ; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | svārstību korekciju veic, izmantojot šādu vienādojumu:

  kur:

  x
  idriftcor= koncentrācija ar koriģētām svārstībām (μmol/mol);

  x
  refzero= nulles gāzes standartkoncentrācija, kas parasti ir nulle, ja vien nav norādīts citādi (μmol/ppm);

  x
  refspan= standartgāzes standartkoncentrācija (μmol/ppm);

  x
  prespan= pirmstesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz standartgāzes koncentrāciju (μmol/ppm);

  x
  postspan= pēcstesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz standartgāzes koncentrāciju (μmol/ppm);
  x
  i or

  = pierakstītā koncentrācija, t. i., testa laikā pirms svārstību korekcijas izmērītā koncentrācija (μmol/ppm);
  x
  prezero= pirmstesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz nulles gāzes koncentrāciju (μmol/ppm);

  x
  postzero= pēctesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz nulles gāzes koncentrāciju (μmol/ppm); |
| --- | --- |

b)

svārstību korekciju veic, izmantojot šādu vienādojumu:

kur:

x
  idriftcor= koncentrācija ar koriģētām svārstībām (μmol/mol);

x
  refzero= nulles gāzes standartkoncentrācija, kas parasti ir nulle, ja vien nav norādīts citādi (μmol/ppm);

x
  refspan= standartgāzes standartkoncentrācija (μmol/ppm);

x
  prespan= pirmstesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz standartgāzes koncentrāciju (μmol/ppm);

x
  postspan= pēcstesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz standartgāzes koncentrāciju (μmol/ppm);

Formula

x
  prezero= pirmstesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz nulles gāzes koncentrāciju (μmol/ppm);

x
  postzero= pēctesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz nulles gāzes koncentrāciju (μmol/ppm);

| c) | attiecībā uz jebkurām pirmstesta intervāla koncentrācijām izmanto koncentrācijas, kas pirms testa noteiktas visnesenāk; attiecībā uz atsevišķiem testa intervāliem visnesenākā pirmsnulles vai pirmsstandarta koncentrācija var būt radusies pirms viena vai vairākiem testa intervāliem; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz jebkurām pirmstesta intervāla koncentrācijām izmanto koncentrācijas, kas pirms testa noteiktas visnesenāk; attiecībā uz atsevišķiem testa intervāliem visnesenākā pirmsnulles vai pirmsstandarta koncentrācija var būt radusies pirms viena vai vairākiem testa intervāliem;

| d) | attiecībā uz jebkurām pēctesta intervāla koncentrācijām izmanto koncentrācijas, kas pēc testa noteiktas visnesenāk; attiecībā uz atsevišķiem testa intervāliem visnesenākā pēcnulles vai pēcstandarta koncentrācija var būt radusies pēc viena vai vairākiem testa intervāliem; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz jebkurām pēctesta intervāla koncentrācijām izmanto koncentrācijas, kas pēc testa noteiktas visnesenāk; attiecībā uz atsevišķiem testa intervāliem visnesenākā pēcnulles vai pēcstandarta koncentrācija var būt radusies pēc viena vai vairākiem testa intervāliem;

| e) | ja kāda pirmstesta intervāla analizatora reakcija uz standartgāzes koncentrāciju, x
  prespan, nav reģistrēta, nosaka x
  prespan vērtību, kas ir ekvivalenta standartgāzes standartkoncentrācijai: x
  prespan = x
  refspan; |
| --- | --- |

e)

ja kāda pirmstesta intervāla analizatora reakcija uz standartgāzes koncentrāciju, x
  prespan, nav reģistrēta, nosaka x
  prespan vērtību, kas ir ekvivalenta standartgāzes standartkoncentrācijai: x
  prespan = x
  refspan;

| f) | ja kāda pirmstesta intervāla analizatora reakcija uz nulles gāzes koncentrāciju, x
  prezero, nav reģistrēta, nosaka x
  prezero vērtību, kas ir ekvivalenta nulles gāzes standartkoncentrācijai: x
  prezero = x
  refzero; |
| --- | --- |

f)

ja kāda pirmstesta intervāla analizatora reakcija uz nulles gāzes koncentrāciju, x
  prezero, nav reģistrēta, nosaka x
  prezero vērtību, kas ir ekvivalenta nulles gāzes standartkoncentrācijai: x
  prezero = x
  refzero;

| g) | parasti nulles gāzes standartkoncentrācija, x
  refzero, ir nulle: x
  refzero = 0 μmol/mol; tomēr dažos gadījumos var būt zināms, ka x
  refzero koncentrācija nav pielīdzināma nullei; piemēram, ja CO2 analizatoru iestata uz nulli, izmantojot apkārtējo gaisu, var izmantot CO2 apkārtējā gaisā noklusējuma koncentrāciju, proti, 375 μmol/mol; šajā gadījumā x
  refzero = 375 μmol/mol; ja analizatoru iestata uz nulli, izmantojot x
  refzero, kas nav nulle, analizatoru iestata faktiskās x
  refzero koncentrācijas radīšanai; piemēram, ja x
  refzero = 375 μmol/mol, analizators ir iestatīts tā, lai, nulles gāzei plūstot uz analizatoru, tas radītu 375 μmol/mol vērtību. |
| --- | --- |

g)

parasti nulles gāzes standartkoncentrācija, x
  refzero, ir nulle: x
  refzero = 0 μmol/mol; tomēr dažos gadījumos var būt zināms, ka x
  refzero koncentrācija nav pielīdzināma nullei; piemēram, ja CO2 analizatoru iestata uz nulli, izmantojot apkārtējo gaisu, var izmantot CO2 apkārtējā gaisā noklusējuma koncentrāciju, proti, 375 μmol/mol; šajā gadījumā x
  refzero = 375 μmol/mol; ja analizatoru iestata uz nulli, izmantojot x
  refzero, kas nav nulle, analizatoru iestata faktiskās x
  refzero koncentrācijas radīšanai; piemēram, ja x
  refzero = 375 μmol/mol, analizators ir iestatīts tā, lai, nulles gāzei plūstot uz analizatoru, tas radītu 375 μmol/mol vērtību.

A.8. papildinājums

Emisiju aprēķins uz masas pamata

A.8.0.   Simbolu pārveidošana

A.8.0.1.   Vispārīgi simboli

| A.8. papil-dinājums | A.7. papil-dinājums | Vienība | Daudzums |
| --- | --- | --- | --- |
| b, D
  0 | a
  0 | t. n. (3) | y krustošanās ar regresijas taisni |
| m | a
  1 | t. n. (3) | Regresijas taisnes slīpums/kritums |
| A/F
  st | | — | Gaisa un degvielas stehiometriskā attiecība |
| C
  d | C
  d | — | Izplūdes koeficients |
| c | x | ppm, tilpuma % | Koncentrācija (μmol/mol = ppm) |
| c
  d | 1 | ppm, tilpuma % | Koncentrācija uz sausa pamata |
| c
  w | 1 | ppm, tilpuma % | Koncentrācija uz mitra pamata |
| c
  b | 1 | ppm, tilpuma % | Fona koncentrācija |
| D | x
  dil | — | Atšķaidīšanas koeficients (2) |
| D
  0 | | m3/apgr. | PDP kalibrēšanas funkcijas krustpunkts |
| d | d | m | Diametrs |
| d
  V | | m | Venturi caurules sašaurinājuma diametrs |
| e | e | g/kWh | Īpatnējais pamats |
| e
  gas | e
  gas | g/kWh | Gāzveida komponentu īpatnējā emisija |
| e
  PM | e
  PM | g/kWh | Daļiņu īpatnējā emisija |
| E | 1 – PF | procenti | Pārveidošanas lietderība (PF = iespiešanās daļa) |
| F
  s | | — | Stehiometriskais koeficients |
| f
  c | | — | Oglekļa koeficients |
| H | | g/kg | Absolūtais mitrums |
| K
  V | | | CFV kalibrēšanas funkcija |
| k
  f | | m3/kg degvielas | Degvielai īpatnējs koeficients |
| k
  h | | — | Mitruma korekcijas koeficients NOx, dīzeļmotori |
| k
  Dr | k
  Dr | — | Lejupējas pielāgošanas koeficients |
| k
  r | k
  r | — | Reģenerācijas koeficients reizinot |
| k
  Ur | k
  Ur | — | Augšupējas pielāgošanas koeficients |
| k
  w,a | | — | Koeficients pārrēķinam no sausa uz mitru ieplūdes gaisu |
| k
  w,d | | — | Koeficients pārrēķinam no sausa uz mitru atšķaidīšanas gaisu |
| k
  w,e | | — | Koeficients pārrēķinam no sausām uz mitrām atšķaidītām izplūdes gāzēm |
| k
  w,r | | — | Koeficients pārrēķinam no sausām uz mitrām neapstrādātām izplūdes gāzēm |
| μ | μ | kg/(m · s) | Dinamiskā viskozitāte |
| M | M | g/mol | Molārmasa (3) |
| M
  a | 1 | g/mol | Ieplūdes gaisa molārmasa |
| M
  e | 1 | g/mol | Izplūdes gāzu molārmasa |
| M
  gas | M
  gas | g/mol | Gāzveida komponentu molārmasa |
| m | m | kg | Masa |
| qm | | kg/s | Masas plūsmas ātrums |
| m
  d | 1 | kg | Caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izgājušā atšķaidīšanas gaisa parauga masa |
| m
  ed | 1 | kg | Kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā |
| m
  edf | 1 | kg | Līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masa testa ciklā |
| m
  ew | 1 | kg | Kopējā izplūdes gāzu masa cikla laikā |
| m
  f | 1 | mg | Savākto daļiņu parauga masa |
| m
  f,d | 1 | mg | Atšķaidīšanas gaisā savākto daļiņu parauga masa |
| m
  gas | m
  gas | g | Gāzveida emisiju masa testa cikla laikā |
| m
  PM | m
  PM | g | Daļiņu emisiju masa testa cikla laikā |
| m
  se | 1 | kg | Izplūdes gāzu masa testa cikla laikā |
| m
  sed | 1 | kg | Atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri atšķaidīšanas tunelim |
| m
  sep | 1 | kg | Atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri daļiņu savākšanas filtriem |
| m
  ssd | | kg | Sekundārā atšķaidīšanas gaisa masa |
| n | f
  n | min–1 | Motora rotācijas apgriezienu skaits |
| n
  p | | r/s | PDP sūkņa apgriezieni |
| P | P | kW | Jauda |
| p | p | kPa | Spiediens |
| p
  a | | kPa | Sauss atmosfēras spiediens |
| p
  b | | kPa | Kopējais atmosfēras spiediens |
| p
  d | | kPa | Atšķaidīšanas gaisa ūdens tvaika spiediens |
| p
  p | p
  abs | kPa | Absolūtais spiediens |
| p
  r | p
  H2O | kPa | Ūdens tvaika spiediens |
| p
  s | | kPa | Sauss atmosfēras spiediens |
| 1 – E | PF | procenti | Iespiešanās daļa |
| q
  mad | (1) | kg/s | Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz sausa pamata |
| q
  maw | (1) | kg/s | Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| q
  mCe | (1) | kg/s | Oglekļa masas plūsmas ātrums neapstrādātās izplūdes gāzēs |
| q
  mCf | (1) | kg/s | Oglekļa masas ieplūšanas ātrums motorā |
| q
  mCp | (1) | kg/s | Oglekļa masas plūsmas ātrums daļējās atšķaidīšanas sistēmā |
| q
  mdew | (1) | kg/s | Atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| q
  mdw | (1) | kg/s | Atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| q
  medf | (1) | kg/s | Ekvivalentu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| q
  mew | (1) | kg/s | Izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
| q
  mex | (1) | kg/s | Parauga masas plūsmas ātrums, ko iegūst atšķaidīšanas tunelī |
| q
  mf | (1) | kg/s | Degvielas masas plūsmas ātrums |
| q
  mp | (1) | kg/s | Izplūdes gāzu parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā |
| qV | | m3/s | Tilpuma plūsmas ātrums |
| q

  VCVS | (1) | m3/s | CVS tilpuma ātrums |
| q
  Vs | (1) | dm3/min | Izplūdes gāzu analizatora sistēmas plūsmas ātrums |
| qVt | (1) | cm3/min | Marķiergāzes plūsmas ātrums |
| ρ | ρ | kg/m3 | Masas blīvums |
| ρ
  e | | kg/m3 | Izplūdes gāzu blīvums |
| r
  d | DR | — | Atšķaidījuma pakāpe (2) |
| RH | | procenti | Relatīvais mitrums |
| r
  D | β | m/m | Diametru attiecība (CVS sistēmas) |
| r
  p | | — | SSV spiediena attiecība |
| Re | Re# | — | Reinoldsa skaitlis |
| б | б | — | Standartrnovirze |
| T | T | °C | Temperatūra |
| T
  a | | K | Absolūtā temperatūra |
| t | t | s | Laiks |
| Δt | Δt | s | Laika intervāls |
| u | | — | Gāzes komponenta un izplūdes gāzu blīvuma rādītāju attiecība |
| V | V | m3 | Tilpums |
| qV | | m3/s | Tilpuma ātrums |
| V
  0 | | m3/r | PDP gāzes tilpums, ko izsūknē vienā apgriezienā |
| W | W | kWh | Darbs |
| W
  act | W
  act | kWh | Testa cikla faktiskais cikla darbs |
| WF | WF | — | Svēruma koeficients |
| w | w | g/g | Masas daļa |
| X
  0 | K
  s | s/apgr. | PDP kalibrēšanas funkcija |
| | | | Aritmētiskā vidējā vērtība |

A.8. papil-dinājums

A.7. papil-dinājums

Vienība

Daudzums

b, D
  0

a
  0

t. n. (3)

y krustošanās ar regresijas taisni

m

a
  1

t. n. (3)

Regresijas taisnes slīpums/kritums

A/F
  st

—

Gaisa un degvielas stehiometriskā attiecība

C
  d

C
  d

—

Izplūdes koeficients

c

x

ppm, tilpuma %

Koncentrācija (μmol/mol = ppm)

c
  d

1

ppm, tilpuma %

Koncentrācija uz sausa pamata

c
  w

1

ppm, tilpuma %

Koncentrācija uz mitra pamata

c
  b

1

ppm, tilpuma %

Fona koncentrācija

D

x
  dil

—

Atšķaidīšanas koeficients (2)

D
  0

m3/apgr.

PDP kalibrēšanas funkcijas krustpunkts

d

d

m

Diametrs

d
  V

m

Venturi caurules sašaurinājuma diametrs

e

e

g/kWh

Īpatnējais pamats

e
  gas

e
  gas

g/kWh

Gāzveida komponentu īpatnējā emisija

e
  PM

e
  PM

g/kWh

Daļiņu īpatnējā emisija

E

1 – PF

procenti

Pārveidošanas lietderība (PF = iespiešanās daļa)

F
  s

—

Stehiometriskais koeficients

f
  c

—

Oglekļa koeficients

H

g/kg

Absolūtais mitrums

K
  V

Formula

CFV kalibrēšanas funkcija

k
  f

m3/kg degvielas

Degvielai īpatnējs koeficients

k
  h

—

Mitruma korekcijas koeficients NOx, dīzeļmotori

k
  Dr

k
  Dr

—

Lejupējas pielāgošanas koeficients

k
  r

k
  r

—

Reģenerācijas koeficients reizinot

k
  Ur

k
  Ur

—

Augšupējas pielāgošanas koeficients

k
  w,a

—

Koeficients pārrēķinam no sausa uz mitru ieplūdes gaisu

k
  w,d

—

Koeficients pārrēķinam no sausa uz mitru atšķaidīšanas gaisu

k
  w,e

—

Koeficients pārrēķinam no sausām uz mitrām atšķaidītām izplūdes gāzēm

k
  w,r

—

Koeficients pārrēķinam no sausām uz mitrām neapstrādātām izplūdes gāzēm

μ

μ

kg/(m · s)

Dinamiskā viskozitāte

M

M

g/mol

Molārmasa (3)

M
  a

1

g/mol

Ieplūdes gaisa molārmasa

M
  e

1

g/mol

Izplūdes gāzu molārmasa

M
  gas

M
  gas

g/mol

Gāzveida komponentu molārmasa

m

m

kg

Masa

qm

Image

kg/s

Masas plūsmas ātrums

m
  d

1

kg

Caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izgājušā atšķaidīšanas gaisa parauga masa

m
  ed

1

kg

Kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā

m
  edf

1

kg

Līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masa testa ciklā

m
  ew

1

kg

Kopējā izplūdes gāzu masa cikla laikā

m
  f

1

mg

Savākto daļiņu parauga masa

m
  f,d

1

mg

Atšķaidīšanas gaisā savākto daļiņu parauga masa

m
  gas

m
  gas

g

Gāzveida emisiju masa testa cikla laikā

m
  PM

m
  PM

g

Daļiņu emisiju masa testa cikla laikā

m
  se

1

kg

Izplūdes gāzu masa testa cikla laikā

m
  sed

1

kg

Atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri atšķaidīšanas tunelim

m
  sep

1

kg

Atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri daļiņu savākšanas filtriem

m
  ssd

kg

Sekundārā atšķaidīšanas gaisa masa

n

f
  n

min–1

Motora rotācijas apgriezienu skaits

n
  p

r/s

PDP sūkņa apgriezieni

P

P

kW

Jauda

p

p

kPa

Spiediens

p
  a

kPa

Sauss atmosfēras spiediens

p
  b

kPa

Kopējais atmosfēras spiediens

p
  d

kPa

Atšķaidīšanas gaisa ūdens tvaika spiediens

p
  p

p
  abs

kPa

Absolūtais spiediens

p
  r

p
  H2O

kPa

Ūdens tvaika spiediens

p
  s

kPa

Sauss atmosfēras spiediens

1 – E

PF

procenti

Iespiešanās daļa

q
  mad

Image

kg/s

Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz sausa pamata

q
  maw

(1)

kg/s

Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

q
  mCe

(1)

kg/s

Oglekļa masas plūsmas ātrums neapstrādātās izplūdes gāzēs

q
  mCf

(1)

kg/s

Oglekļa masas ieplūšanas ātrums motorā

q
  mCp

(1)

kg/s

Oglekļa masas plūsmas ātrums daļējās atšķaidīšanas sistēmā

q
  mdew

(1)

kg/s

Atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

q
  mdw

(1)

kg/s

Atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

q
  medf

(1)

kg/s

Ekvivalentu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

q
  mew

(1)

kg/s

Izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata

q
  mex

(1)

kg/s

Parauga masas plūsmas ātrums, ko iegūst atšķaidīšanas tunelī

q
  mf

(1)

kg/s

Degvielas masas plūsmas ātrums

q
  mp

(1)

kg/s

Izplūdes gāzu parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā

qV

Image

m3/s

Tilpuma plūsmas ātrums

q

  VCVS

(1)

m3/s

CVS tilpuma ātrums

q
  Vs

(1)

dm3/min

Izplūdes gāzu analizatora sistēmas plūsmas ātrums

qVt

(1)

cm3/min

Marķiergāzes plūsmas ātrums

ρ

ρ

kg/m3

Masas blīvums

ρ
  e

kg/m3

Izplūdes gāzu blīvums

r
  d

DR

—

Atšķaidījuma pakāpe (2)

RH

procenti

Relatīvais mitrums

r
  D

β

m/m

Diametru attiecība (CVS sistēmas)

r
  p

—

SSV spiediena attiecība

Re

Re#

—

Reinoldsa skaitlis

б

б

—

Standartrnovirze

T

T

°C

Temperatūra

T
  a

K

Absolūtā temperatūra

t

t

s

Laiks

Δt

Δt

s

Laika intervāls

u

—

Gāzes komponenta un izplūdes gāzu blīvuma rādītāju attiecība

V

V

m3

Tilpums

qV

Image

m3/s

Tilpuma ātrums

V
  0

m3/r

PDP gāzes tilpums, ko izsūknē vienā apgriezienā

W

W

kWh

Darbs

W
  act

W
  act

kWh

Testa cikla faktiskais cikla darbs

WF

WF

—

Svēruma koeficients

w

w

g/g

Masas daļa

X
  0

K
  s

s/apgr.

PDP kalibrēšanas funkcija

Formula

Formula

Aritmētiskā vidējā vērtība

A.8.0.2.   Indeksi

| A.8. papil-dinājums (4) | A.7. papil-dinājums | Daudzums |
| --- | --- | --- |
| act | act | Faktiskais daudzums |
| i | | Momentānais mērījums (piem., 1 Hz) |
| | i | Atsevišķa sērijas vienība |

A.8. papil-dinājums (4)

A.7. papil-dinājums

Daudzums

act

act

Faktiskais daudzums

i

Momentānais mērījums (piem., 1 Hz)

i

Atsevišķa sērijas vienība

A.8.0.3.   Ķīmisko vielu simboli un saīsinājumi (izmantoti arī kā indeksi)

| A.8. papil-dinājums | A.7. papil-dinājums | Vērtība |
| --- | --- | --- |
| Ar | Ar | Argons |
| C1 | C1 | Vienam oglekļa atomam ekvivalents ogļūdeņradis |
| CH4 | CH4 | Metāns |
| C2H6 | C2H6 | Etāns |
| C3H8 | C3H8 | Propāns |
| CO | CO | Oglekļa monoksīds |
| CO2 | CO2 | Oglekļa dioksīds |
| DOP | DOP | Dioktilftalāts |
| HC | HC | Ogļūdeņradis |
| H2O | H2O | Ūdens |
| NMHC | NMHC | Nemetāna ogļūdeņraži |
| NOx | NOx | Slāpekļa oksīdi |
| NO | NO | Slāpekļa (II) oksīds |
| NO2 | NO2 | Slāpekļa dioksīds |
| PM | PM | Cietās daļiņas |
| S | S | Sērs |

A.8. papil-dinājums

A.7. papil-dinājums

Vērtība

Ar

Ar

Argons

C1

C1

Vienam oglekļa atomam ekvivalents ogļūdeņradis

CH4

CH4

Metāns

C2H6

C2H6

Etāns

C3H8

C3H8

Propāns

CO

CO

Oglekļa monoksīds

CO2

CO2

Oglekļa dioksīds

DOP

DOP

Dioktilftalāts

HC

HC

Ogļūdeņradis

H2O

H2O

Ūdens

NMHC

NMHC

Nemetāna ogļūdeņraži

NOx

NOx

Slāpekļa oksīdi

NO

NO

Slāpekļa (II) oksīds

NO2

NO2

Slāpekļa dioksīds

PM

PM

Cietās daļiņas

S

S

Sērs

A.8.0.4.   Degvielas sastāva apzīmēšanai izmantotie simboli un saīsinājumi

| A.8. papildinājums (5) | A.7. papildinājums (6) | Daudzums |
| --- | --- | --- |
| wC

   (8) | wC

   (8) | Oglekļa saturs degvielā, masas daļa (g/g) vai (masas %) |
| w
  H | w
  H | Ūdeņraža saturs degvielā, masas daļa (g/g) vai (masas %) |
| w
  N | w
  N | Slāpekļa saturs degvielā, masas daļa (g/g) vai (masas %) |
| w
  O | w
  O | Skābekļa saturs degvielā, masas daļa (g/g) vai (masas %) |
| w
  S | w
  S | Sēra saturs degvielā, masas daļa (g/g) vai (masas %) |
| α | α | Ūdeņraža un oglekļa atomu attiecība (H/C); |
| ε | β | Skābekļa un oglekļa atomu attiecība (O/C) (7) |
| γ | γ | Sēra un oglekļa atomu attiecība (S/C) |
| δ | δ | Slāpekļa un oglekļa atomu attiecība (N/C) |

A.8. papildinājums (5)

A.7. papildinājums (6)

Daudzums

wC

   (8)

wC

   (8)

Oglekļa saturs degvielā, masas daļa (g/g) vai (masas %)

w
  H

w
  H

Ūdeņraža saturs degvielā, masas daļa (g/g) vai (masas %)

w
  N

w
  N

Slāpekļa saturs degvielā, masas daļa (g/g) vai (masas %)

w
  O

w
  O

Skābekļa saturs degvielā, masas daļa (g/g) vai (masas %)

w
  S

w
  S

Sēra saturs degvielā, masas daļa (g/g) vai (masas %)

α

α

Ūdeņraža un oglekļa atomu attiecība (H/C);

ε

β

Skābekļa un oglekļa atomu attiecība (O/C) (7)

γ

γ

Sēra un oglekļa atomu attiecība (S/C)

δ

δ

Slāpekļa un oglekļa atomu attiecība (N/C)

A.8.1.   Pamatparametri

A.8.1.1.   Metāna un nemetāna HC koncentrācijas noteikšana

NMHC un CH4 aprēķins ir atkarīgs no izmantotās kalibrācijas metodes. Mērījuma FID bez NMC kalibrē, izmantojot propānu. FID kalibrēšanai sērijā ar NMC pieļaujamas šādas metodes:

| a) | kalibrēšanas gāze — propāns; propāns apiet NMC; |
| --- | --- |

a)

kalibrēšanas gāze — propāns; propāns apiet NMC;

| b) | kalibrēšanas gāze — metāns; metāns iet cauri NMC. |
| --- | --- |

b)

kalibrēšanas gāze — metāns; metāns iet cauri NMC.

NMHC (c
  NMHC (-)) un CH4 (c
  CH4 (-)) koncentrāciju a) apakšpunkta gadījumā aprēķina šādi:

| | (A.8-1a) |
| --- | --- |
| | (A.8-2a) |

Formula

(A.8-1a)

Formula

(A.8-2a)

NMHC un CH4 koncentrāciju b) apakšpunkta gadījumā aprēķina šādi:

| | (A.8-1b) |
| --- | --- |
| , | (A.8-2b) |

Formula

(A.8-1b)

Formula

(A.8-2b)

kur:

| c
  HC(w/NMC) | = | HC koncentrācija ar parauga gāzi, kas plūst cauri NMC (ppm); |
| --- | --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | = | HC koncentrācija ar parauga gāzi, kas apiet NMC (ppm); |
| RF
  CH4(THC-FID) | = | metāna reakcijas koeficients, kā noteikts 8.1.10.1.4. punktā (-); |
| E
  CH4 | = | metāna efektivitāte, kā noteikts 8.1.10.3. punktā (-); |
| E
  C2H6 | = | etāna efektivitāte, kā noteikts 8.1.10.3. punktā (-). |

c
  HC(w/NMC)

=

HC koncentrācija ar parauga gāzi, kas plūst cauri NMC (ppm);

c
  HC(w/oNMC)

=

HC koncentrācija ar parauga gāzi, kas apiet NMC (ppm);

RF
  CH4(THC-FID)

=

metāna reakcijas koeficients, kā noteikts 8.1.10.1.4. punktā (-);

E
  CH4

=

metāna efektivitāte, kā noteikts 8.1.10.3. punktā (-);

E
  C2H6

=

etāna efektivitāte, kā noteikts 8.1.10.3. punktā (-).

Ja RF
  CH4(THC-FID) < 1,05, tad A.8-1a, A.8-1b

un A.8-2b vienādojumā to var izlaist.

NMHC (nemetāna ogļūdeņraža) emisijas var noapaļot kā 98 % no THC (kopējie ogļūdeņraži).

A.8.2.   Neapstrādātu gāzu emisijas

A.8.2.1.   Gāzveida emisijas

A.8.2.1.1.   Vienmērīgas kustības tests

Aprēķina gāzveida emisijas līmeni q
  mgas,i
  attiecībā uz vienmērīgas kustības testa katru i režīmu. Gāzveida emisijas koncentrāciju reizina ar tās attiecīgo plūsmu:

| | (A.8-3) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-3)

| q
  mgas,I | = | emisijas līmenis vienmērīgas kustības testa i režīmā (g/h); |
| --- | --- | --- |
| k | = | 1 attiecībā uz c
  gasr,w,i (ppm) un k = 10 000 attiecībā uz c
  gasr,w,i (tilpuma %); |
| k
  h | = | NOx korekcijas koeficients (-), piemērojams tikai NOx emisijas aprēķinam (sk. 8.2.2. punktu); |
| u
  gas | = | komponentam īpatnējs koeficients vai attiecība starp gāzes komponenta blīvumu un izplūdes gāzes blīvumu (-); aprēķināms, izmantojot A.8-12 vai A.8-13 vienādojumu; |
| q
  mew,I | = | izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums i režīmā uz mitra pamata (kg/s); |
| c
  gas,I | = | emisiju koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē i režīmā uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %). |

q
  mgas,I

=

emisijas līmenis vienmērīgas kustības testa i režīmā (g/h);

k

=

1 attiecībā uz c
  gasr,w,i (ppm) un k = 10 000 attiecībā uz c
  gasr,w,i (tilpuma %);

k
  h

=

NOx korekcijas koeficients (-), piemērojams tikai NOx emisijas aprēķinam (sk. 8.2.2. punktu);

u
  gas

=

komponentam īpatnējs koeficients vai attiecība starp gāzes komponenta blīvumu un izplūdes gāzes blīvumu (-); aprēķināms, izmantojot A.8-12 vai A.8-13 vienādojumu;

q
  mew,I

=

izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums i režīmā uz mitra pamata (kg/s);

c
  gas,I

=

emisiju koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē i režīmā uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %).

A.8.2.1.2.   Īslaicīgu un pakāpenisko modālo ciklu testi

Kopējo masu attiecībā uz vienu gāzveida emisijas testu m
  gas (g/tests) aprēķina, reizinot laikam pielāgotas momentānās koncentrācijas un izplūdes gāzes plūsmas, kā arī integrēšanu testa ciklā saskaņā ar šādu vienādojumu:

| , | (A.8-4) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-4)

kur:

| f | = | datu ņemšanas biežums (Hz); |
| --- | --- | --- |
| k
  h | = | NOx korekcijas koeficients (-), piemērojams tikai NOx emisijas aprēķinam; |
| k | = | 1 attiecībā uz c
  gasr,w,i (ppm) un k = 10 000 attiecībā uz c
  gasr,w,i (tilpuma %); |
| u
  gas | = | komponentam īpatnējs koeficients (-) (sk. A.8.2.4. punktu); |
| N | = | mērījumu skaits (-); |
| q
  mew,i | = | momentānais izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s); |
| c

  gas,i | = | momentānā emisiju koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %). |

f

=

datu ņemšanas biežums (Hz);

k
  h

=

NOx korekcijas koeficients (-), piemērojams tikai NOx emisijas aprēķinam;

k

=

1 attiecībā uz c
  gasr,w,i (ppm) un k = 10 000 attiecībā uz c
  gasr,w,i (tilpuma %);

u
  gas

=

komponentam īpatnējs koeficients (-) (sk. A.8.2.4. punktu);

N

=

mērījumu skaits (-);

q
  mew,i

=

momentānais izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s);

c

  gas,i

=

momentānā emisiju koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %).

Turpmākajos punktos ir izklāstīts, kā aprēķina vajadzīgos daudzumus (c
  gas,i
  , u
  gas un q
  mew,i
  ).

A.8.2.2.   Koncentrācijas pārveidošana no sausa stāvokļa uz mitru

Ja emisijas mēra uz sausa pamata, izmērīto koncentrāciju c
  d, kas izmērīta uz sausa pamata, pārvērš lielumā c
  w uz mitra pamata saskaņā ar šādu vispārīgu vienādojumu:

| , | (A.8-5) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-5)

kur:

| k
  w | = | pārveidošanas no sausa stāvokļa uz mitru stāvokli koeficients (-), |
| --- | --- | --- |
| c
  d | = | emisiju koncentrācija uz sausa pamata (ppm) vai (tilpuma %). |

k
  w

=

pārveidošanas no sausa stāvokļa uz mitru stāvokli koeficients (-),

c
  d

=

emisiju koncentrācija uz sausa pamata (ppm) vai (tilpuma %).

Attiecībā uz pilnīgu sadegšanu pārveidošanas no sausa stāvokļa uz mitru stāvokli koeficientu attiecībā uz neapstrādātu izplūdes gāzi pieraksta kā k
  w,a (-) un aprēķina šādi:

| , | (A.8-6) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-6)

kur:

| H
  a | = | ieplūdes gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa), |
| --- | --- | --- |
| q
  mf,I | = | momentānais degvielas plūsmas ātrums (kg/s), |
| q
  mad,I | = | momentānais ieplūdes gaisa plūsmas ātrums (kg/s), |
| p
  r | = | ūdens spiediens pēc dzesētāja (kPa), |
| p
  b | = | kopējais barometriskais spiediens (kPa), |
| w
  H | = | ūdeņraža saturs degvielā (% no masas), |
| k
  f | = | papildus sadedzinātais tilpums (m3/kg degvielas), |

H
  a

=

ieplūdes gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa),

q
  mf,I

=

momentānais degvielas plūsmas ātrums (kg/s),

q
  mad,I

=

momentānais ieplūdes gaisa plūsmas ātrums (kg/s),

p
  r

=

ūdens spiediens pēc dzesētāja (kPa),

p
  b

=

kopējais barometriskais spiediens (kPa),

w
  H

=

ūdeņraža saturs degvielā (% no masas),

k
  f

=

papildus sadedzinātais tilpums (m3/kg degvielas),

ar:

| | (A.8-7), |
| --- | --- |

Formula

(A.8-7),

kur:

| w
  H | = | ūdeņraža saturs degvielā (% no masas), |
| --- | --- | --- |
| w
  N | = | slāpekļa saturs degvielā (% no masas), |
| w
  O | = | skābekļa saturs degvielā (% no masas). |

w
  H

=

ūdeņraža saturs degvielā (% no masas),

w
  N

=

slāpekļa saturs degvielā (% no masas),

w
  O

=

skābekļa saturs degvielā (% no masas).

A.8-6 vienādojumā var izmantot šādu p
  r/p
  b koeficientu:

| | (A.8-8) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-8)

Attiecībā uz nepilnīgu sadegšanu (degvielas un gaisa maisījumi), kā arī attiecībā uz emisiju testiem bez tiešiem gaisa plūsmas mērījumiem ir vēlams izmantot otru k
  w,a aprēķina metodi:

| , | (A.8-9) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-9)

kur:

| c
  CO2 | = | CO2 koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz sausa pamata (tilpuma %); |
| --- | --- | --- |
| c
  CO | = | CO koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz sausa pamata (ppm); |
| p
  r | = | ūdens spiediens pēc dzesētāja (kPa) (sk. A.8-9 vienādojumu); |
| p
  b | = | kopējais barometriskais spiediens (kPa) (sk. A.8-9 vienādojumu); |
| α | = | ūdeņraža un oglekļa molārā attiecība (-); |
| k
  w1 | = | ieplūdes gaisa mitrums (-); |

c
  CO2

=

CO2 koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz sausa pamata (tilpuma %);

c
  CO

=

CO koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz sausa pamata (ppm);

p
  r

=

ūdens spiediens pēc dzesētāja (kPa) (sk. A.8-9 vienādojumu);

p
  b

=

kopējais barometriskais spiediens (kPa) (sk. A.8-9 vienādojumu);

α

=

ūdeņraža un oglekļa molārā attiecība (-);

k
  w1

=

ieplūdes gaisa mitrums (-);

| | (A.8-10) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-10)

A.8.2.3.   NOx mitruma un temperatūras korekcija

Tā kā NOx emisija ir atkarīga no apkārtējā gaisa apstākļiem, NOx koncentrāciju koriģē atbilstoši apkārtējā gaisa temperatūrai un mitrumam, izmantojot k
  h (-) koeficientus, kas ir sniegti turpmāk norādītajā vienādojumā. Šis koeficients ir derīgs attiecībā uz mitruma diapazonu no 0 līdz 25 g H2O/kg sausa gaisa.

| , | (A.8-11) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-11)

kur:

H
  a= ieplūdes gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa).

A.8.2.4.   Komponentam īpatnējs koeficients u

A.8.2.4.1.   Tabulētās vērtības

Piemērojot atsevišķus vienkāršojumus (pieņēmumu par λ vērtību un par ieplūdes gaisa apstākļiem, kā norādīts turpmākajā tabulā) A.8.2.4.2. punktā paredzētajiem vienādojumiem, var aprēķināt vērtības u
  gas (sk. A.8.2.1. punktu). u
  gas vērtības dotas A.8.1. tabulā.

A.8.1.   tabula

Neapstrādātas izplūdes gāzes u un komponentu blīvumi (u vērtības aprēķina emisiju koncentrācijai, ko izsaka ppm)

| Gāze | NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ρ
  gas (kg/m3) | 2,053 | 1,250 | 0,621 | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| Degviela | ρ
  e (kg/m3) | Koeficients u
  gas pie λ = 2, sauss gaiss, 273 K, 101,3 kPa |
| Dīzeļdegviela | 1,2939 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001518 | 0,001103 | 0,000553 |

Gāze

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas (kg/m3)

2,053

1,250

0,621

1,9636

1,4277

0,716

Degviela

ρ
  e (kg/m3)

Koeficients u
  gas pie λ = 2, sauss gaiss, 273 K, 101,3 kPa

Dīzeļdegviela

1,2939

0,001587

0,000966

0,000479

0,001518

0,001103

0,000553

A.8.2.4.2.   Aprēķinātās vērtības

Komponentam īpatnējo koeficientu ugas,i var aprēķināt, izmantojot komponenta un izplūdes gāzes blīvuma attiecību vai molāro masu atbilstīgo attiecību:

| | (A.8-12) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-12)

vai

| , | (A.8-13) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-13)

kur:

| M
  gas | = | gāzes komponenta molārmasa (g/mol), |
| --- | --- | --- |
| M
  e,i | = | mitras nepastrādātas izplūdes gāzes momentānā molārmasa (g/mol), |
| ρ
  gas | = | gāzes komponenta blīvums (kg/m3), |
| ρ
  e,I | = | mitras neapstrādātas izplūdes gāzes momentānais blīvums (kg/m3). |

M
  gas

=

gāzes komponenta molārmasa (g/mol),

M
  e,i

=

mitras nepastrādātas izplūdes gāzes momentānā molārmasa (g/mol),

ρ
  gas

=

gāzes komponenta blīvums (kg/m3),

ρ
  e,I

=

mitras neapstrādātas izplūdes gāzes momentānais blīvums (kg/m3).

Izplūdes gāzu molārmasu M
  e,i
  turpmāk norādītajā veidā iegūst no vispārējā degvielas sastāva CHαOεNδSγ saskaņā ar pieņēmumu par pilnīgu sadegšanu:

Formula

(A.8-14)

kur:

| q
  mf,i | = | momentānais degvielas masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s), |
| --- | --- | --- |
| q
  maw,i | = | momentānais ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s), |
| α | = | ūdeņraža un oglekļa molārā attiecība (-), |
| δ | = | slāpekļa un oglekļa molārā attiecība (-), |
| ε | = | skābekļa un oglekļa molārā attiecība (-), |
| γ | = | sēra un oglekļa atomu attiecība (-), |
| H
  a | = | ieplūdes gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa), |
| M
  a | = | ieplūdes gaisa mitruma molekulārā masa = 28,965 g/mol. |

q
  mf,i

=

momentānais degvielas masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s),

q
  maw,i

=

momentānais ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s),

α

=

ūdeņraža un oglekļa molārā attiecība (-),

δ

=

slāpekļa un oglekļa molārā attiecība (-),

ε

=

skābekļa un oglekļa molārā attiecība (-),

γ

=

sēra un oglekļa atomu attiecība (-),

H
  a

=

ieplūdes gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa),

M
  a

=

ieplūdes gaisa mitruma molekulārā masa = 28,965 g/mol.

Momentāno neapstrādātu izplūdes gāzu blīvumu ρ
  e,i (kg/m3) iegūst šādi:

| , | (A.8-15) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-15)

kur:

| q
  mf,I | = | momentānais degvielas masas plūsmas ātrums (kg/s), |
| --- | --- | --- |
| q
  mad,I | = | momentānais sausa ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s), |
| H
  a | = | ieplūdes gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa), |
| k
  f | = | papildus sadedzinātais tilpums (m3/kg degvielas) (sk. A.8-7 vienādojumu). |

q
  mf,I

=

momentānais degvielas masas plūsmas ātrums (kg/s),

q
  mad,I

=

momentānais sausa ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s),

H
  a

=

ieplūdes gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa),

k
  f

=

papildus sadedzinātais tilpums (m3/kg degvielas) (sk. A.8-7 vienādojumu).

A.8.2.5.   Izplūdes gāzes masas plūsmas ātrums

A.8.2.5.1.   Gaisa un degvielas mērījumu metode

Šī metode ietvert gaisa plūsmas un degvielas plūsmas mērīšanu ar atbilstīgiem plūsmas mērītājiem. Momentānu izplūdes gāzu plūsmu q
  mew,i (kg/s) aprēķina šādi:

| , | (A.8-16) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-16)

kur:

| q
  maw,i | = | momentānais ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s), |
| --- | --- | --- |
| q
  mf,i | = | momentānais degvielas masas plūsmas ātrums (kg/s). |

q
  maw,i

=

momentānais ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s),

q
  mf,i

=

momentānais degvielas masas plūsmas ātrums (kg/s).

A.8.2.5.2.   Marķiergāzes mērīšanas metode

Tajā ietverti mērījumi par marķiergāzes koncentrāciju izplūdes gāzēs. Momentānu izplūdes gāzu plūsmu q
  mew,i (kg/s) aprēķina šādi:

| , | (A.8-17) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-17)

kur:

| q
  Vt | = | marķiergāzes plūsmas ātrums (m3/s), |
| --- | --- | --- |
| c
  mix,I | = | marķiergāzes momentānā koncentrācija pēc sajaukšanās (ppm), |
| ρ
  e | = | neapstrādātas izplūdes gāzes blīvums (kg/m3), |
| c
  b | = | marķiergāzes fona koncentrācija ieplūdes gaisā (ppm). |

q
  Vt

=

marķiergāzes plūsmas ātrums (m3/s),

c
  mix,I

=

marķiergāzes momentānā koncentrācija pēc sajaukšanās (ppm),

ρ
  e

=

neapstrādātas izplūdes gāzes blīvums (kg/m3),

c
  b

=

marķiergāzes fona koncentrācija ieplūdes gaisā (ppm).

Marķiergāzes fona koncentrāciju c
  b var noteikt, aprēķinot vidējo lielumu fona koncentrācijai, ko mēra tieši pirms testa un tūlīt pēc testa. Ja fona koncentrācija ir mazāka par 1 % no marķiergāzes koncentrācijas pēc sajaukšanās c
  mix,i
  pie maksimālas izplūdes gāzu plūsmas, fona koncentrāciju var neņemt vērā.

A.8.2.5.3.   Gaisa plūsmas un gaisa un degvielas attiecības mērīšanas metode

Šī metode attiecas uz izplūdes masas aprēķinu no gaisa plūsmas un gaisa un degvielas attiecības. Momentānu izplūdes gāzu masas plūsmu q
  mew,i (kg/s) aprēķina šādi:

| | (A.8-18) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-18)

ar:

| | (A.8-19) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-19)

Formula

(A.8-20)

kur:

| q
  maw,I | = | mitra ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s), |
| --- | --- | --- |
| A/F
  st | = | gaisa un degvielas stehiometriskā attiecība (-), |
| λ
  I | = | momentānais liekā gaisa koeficients (-), |
| c
  Cod | = | CO koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz sausa pamata (ppm), |
| c
  CO2d | = | CO2 koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz sausa pamata (%), |
| c
  HCw | = | HC koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz mitra pamata (ppm), |
| α | = | ūdeņraža un oglekļa molārā attiecība (-), |
| δ | = | slāpekļa un oglekļa molārā attiecība (-), |
| ε | = | skābekļa un oglekļa molārā attiecība (-), |
| γ | = | sēra un oglekļa atomu attiecība (-). |

q
  maw,I

=

mitra ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s),

A/F
  st

=

gaisa un degvielas stehiometriskā attiecība (-),

λ
  I

=

momentānais liekā gaisa koeficients (-),

c
  Cod

=

CO koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz sausa pamata (ppm),

c
  CO2d

=

CO2 koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz sausa pamata (%),

c
  HCw

=

HC koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz mitra pamata (ppm),

α

=

ūdeņraža un oglekļa molārā attiecība (-),

δ

=

slāpekļa un oglekļa molārā attiecība (-),

ε

=

skābekļa un oglekļa molārā attiecība (-),

γ

=

sēra un oglekļa atomu attiecība (-).

A.8.2.5.4.   Oglekļa bilances metode, 1 posma procedūra

Mitru izplūdes gāzu masas plūsmas ātruma q
  mew,i (kg/s) aprēķināšanai var izmantot šādu 1 posma formulu:

| | (A.8-21) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-21)

ar oglekļa koeficientu fc (-), ko iegūst šādi:

| , | (A.8-22) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-22)

kur:

| q
  mf,i | = | momentānais degvielas masas plūsmas ātrums (kg/s), |
| --- | --- | --- |
| w
  C | = | oglekļa saturs degvielā (% no masas), |
| H
  a | = | ieplūdes gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa), |
| k
  fd | = | papildus sadedzinātais tilpums uz sausa pamata (m3/kg degvielas), |
| c
  CO2d | = | sausa CO2 koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs (%), |
| c
  CO2d,a | = | sausa CO2 koncentrācija apkārtējā gaisā (%), |
| c
  Cod | = | sausa CO koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs (ppm), |
| c
  HCw | = | mitra HC koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs (ppm), |

q
  mf,i

=

momentānais degvielas masas plūsmas ātrums (kg/s),

w
  C

=

oglekļa saturs degvielā (% no masas),

H
  a

=

ieplūdes gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa),

k
  fd

=

papildus sadedzinātais tilpums uz sausa pamata (m3/kg degvielas),

c
  CO2d

=

sausa CO2 koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs (%),

c
  CO2d,a

=

sausa CO2 koncentrācija apkārtējā gaisā (%),

c
  Cod

=

sausa CO koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs (ppm),

c
  HCw

=

mitra HC koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs (ppm),

un koeficients k
  fd (m3/kg degvielas), ko aprēķina uz sausa pamata, atņemot k
  f sadegšanas radīto ūdeni:

| , | (A.8-23) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-23)

kur:

| k
  f | = | A.8-7 vienādojuma degvielai īpatnējs koeficients (m3/kg degvielas), |
| --- | --- | --- |
| w
  H | = | ūdeņraža saturs degvielā (% no masas). |

k
  f

=

A.8-7 vienādojuma degvielai īpatnējs koeficients (m3/kg degvielas),

w
  H

=

ūdeņraža saturs degvielā (% no masas).

A.8.3.   Atšķaidītas gāzveida emisijas

A.8.3.1.   Gāzveida emisiju masa

A.8.3.1.1.   Pilnas plūsmas atšķaidīšanas mērījums (CVS)

Izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu mēra ar konstantā tilpuma parauga ņemšanas (CVS) sistēmu, kurā var izmantot pozitīva darba tilpuma sūkni (PDP), kritiskās plūsmas Venturi cauruli (CFV) vai zemskaņas Venturi cauruli (SSV).

Sistēmām ar nemainīgu masas plūsmu (t. i., ar siltummaini) piesārņotāju masu m
  gas (g/testā) nosaka, izmantojot šādu vienādojumu:

| , | (A.8-24) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-24)

kur:

| u
  gas | = | attiecība starp izplūdes gāzes komponenta blīvumu un gaisa blīvumu, kā norādīts A.8.2. tabulā vai aprēķināts, izmantojot A.8-35 vienādojumu (-); |
| --- | --- | --- |
| c
  gas | = | komponenta vidējā koriģētā fona koncentrācija attiecīgi uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %); |
| k
  h | = | NOx korekcijas koeficients (-), piemērojams tikai NOx emisijas aprēķinam; |
| k | = | 1 attiecībā uz c
  gasr,w,i (ppm), k = 10 000 attiecībā uz c
  gasr,w,i (tilpuma %); |
| m
  ed | = | kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā (kg/tests). |

u
  gas

=

attiecība starp izplūdes gāzes komponenta blīvumu un gaisa blīvumu, kā norādīts A.8.2. tabulā vai aprēķināts, izmantojot A.8-35 vienādojumu (-);

c
  gas

=

komponenta vidējā koriģētā fona koncentrācija attiecīgi uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %);

k
  h

=

NOx korekcijas koeficients (-), piemērojams tikai NOx emisijas aprēķinam;

k

=

1 attiecībā uz c
  gasr,w,i (ppm), k = 10 000 attiecībā uz c
  gasr,w,i (tilpuma %);

m
  ed

=

kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā (kg/tests).

Attiecībā uz sistēmām ar plūsmas kompensatoru (bez siltummaiņa) piesārņotāju masu m
  gas (g/tests) nosaka, aprēķinot momentāno masas emisiju, integrējot un piemērojot fona korekciju atbilstīgi šādam aprēķinam:

| , | (A.8-25) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-25)

kur:

| c
  e | = | emisiju koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %); |
| --- | --- | --- |
| c
  d | = | emisiju koncentrācija atšķaidīšanas gaisā uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %); |
| m
  ed,i | = | atšķaidītu izplūdes gāzu masa i laika intervālā (kg); |
| m
  ed | = | kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā (kg); |
| u
  gas | = | tabulētā vērtība no A.8.2. tabulas (-); |
| D | = | atšķaidīšanas koeficients (sk. A.8.3.2.2. punktā norādīto A.8-29 vienādojumu) (-); |
| k
  h | = | NOx korekcijas koeficients (-), piemērojams tikai NOx emisijas aprēķinam; |
| k | = | 1 attiecībā uz c (ppm), k = 10 000 attiecībā uz c (tilpuma %). |

c
  e

=

emisiju koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %);

c
  d

=

emisiju koncentrācija atšķaidīšanas gaisā uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %);

m
  ed,i

=

atšķaidītu izplūdes gāzu masa i laika intervālā (kg);

m
  ed

=

kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā (kg);

u
  gas

=

tabulētā vērtība no A.8.2. tabulas (-);

D

=

atšķaidīšanas koeficients (sk. A.8.3.2.2. punktā norādīto A.8-29 vienādojumu) (-);

k
  h

=

NOx korekcijas koeficients (-), piemērojams tikai NOx emisijas aprēķinam;

k

=

1 attiecībā uz c (ppm), k = 10 000 attiecībā uz c (tilpuma %).

Koncentrācijas c
  gas, c
  e un c
  d var būt vērtības, kas izmērītas paraugu partijā (ņemot paraugu maisā, bet tas nav atļauts attiecībā uz NOx un HC) vai atbilstīgi vidējam līmenim, veicot integrēšanu no nepārtrauktiem mērījumiem. Ir jānosaka arī m
  ed,i vidējais līmenis, veicot integrēšanu testa cikla laikā.

Turpmāk norādītie vienādojumi parāda, kā aprēķina vajadzīgos daudzumus (c
  e, u
  gas un m
  ed).

A.8.3.2.   Koncentrācijas pārveidošana no sausa stāvokļa uz mitru

Visas A.8.3.2. punktā norādītās koncentrācijas pārveido, izmantojot A.8-5 vienādojumu (Formula).

A.8.3.2.1.   Atšķaidītas izplūdes gāzes

Visas koncentrācijas, kas ir noteiktas sausā stāvoklī, pārrēķina mitrās koncentrācijās, izmantojot vienu no diviem norādītajiem vienādojumiem:

| | (A.8-26) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-26)

vai

| , | (A.8-27) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-27)

kur:

| k
  w,e | = | koeficients pārrēķinam no sausām uz mitrām atšķaidītām izplūdes gāzēm; |
| --- | --- | --- |
| α | = | ūdeņraža un oglekļa molārā attiecība degvielā (-); |
| c
  CO2w | = | CO2 koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē uz mitra pamata (tilpuma %); |
| c
  CO2d | = | CO2 koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē uz sausa pamata (tilpuma %). |

k
  w,e

=

koeficients pārrēķinam no sausām uz mitrām atšķaidītām izplūdes gāzēm;

α

=

ūdeņraža un oglekļa molārā attiecība degvielā (-);

c
  CO2w

=

CO2 koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē uz mitra pamata (tilpuma %);

c
  CO2d

=

CO2 koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē uz sausa pamata (tilpuma %).

Korekcijas koeficientā pārrēķināšanai no sausa stāvokļa uz mitru stāvokli k
  w2 ir ņemts vērā gan ieplūdes gaisa, gan atšķaidīšanas gaisa ūdens saturs:

| , | (A.8-28) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-28)

kur:

| H
  a | = | ieplūdes gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa), |
| --- | --- | --- |
| H
  d | = | atšķaidīšanas gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa), |
| D | = | atšķaidīšanas koeficients (sk. A.8.3.2.2. punktā norādīto A.8-29 vienādojumu) (-). |

H
  a

=

ieplūdes gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa),

H
  d

=

atšķaidīšanas gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa),

D

=

atšķaidīšanas koeficients (sk. A.8.3.2.2. punktā norādīto A.8-29 vienādojumu) (-).

A.8.3.2.2.   Atšķaidīšanas koeficients

Atšķaidīšanas koeficientu D (-) (kas ir vajadzīgs fona korekcijas veikšanai un k
  w2 aprēķinam) aprēķina šādi:

| , | (A.8-29) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-29)

kur:

| F
  S | = | stehiometriskais koeficients (-), |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,e | = | CO2 koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē uz mitra pamata (tilpuma %), |
| c
  HC,e | = | HC koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs uz mitra pamata (ppm C1), |
| c
  CO,e | = | CO koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs uz mitra pamata (ppm). |

F
  S

=

stehiometriskais koeficients (-),

c
  CO2,e

=

CO2 koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē uz mitra pamata (tilpuma %),

c
  HC,e

=

HC koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs uz mitra pamata (ppm C1),

c
  CO,e

=

CO koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs uz mitra pamata (ppm).

Stehiometrisko koeficientu aprēķina šādi:

| , | (A.8-30) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-30)

kur:

α= ūdeņraža un oglekļa molārā attiecība degvielā (-).

Ja degvielas sastāvs nav zināms, var izmantot šādus stehiometriskos koeficientus: F
  S (dīzeļdegviela) = 13,4.

Ja izplūdes gāzes plūsmu mēra tiešā veidā, atšķaidīšanas koeficientu D (-) var aprēķināt šādi:

| , | (A.8-31) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-31)

kur:

| q
  VCVS | = | atšķaidītu izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums (m3/s), |
| --- | --- | --- |
| q
  Vew | = | neapstrādātu izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums (m3/s). |

q
  VCVS

=

atšķaidītu izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums (m3/s),

q
  Vew

=

neapstrādātu izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums (m3/s).

A.8.3.2.3.   Atšķaidīšanas gaiss

| | (A.8-32) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-32)

ar

| , | (A.8-33) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-33)

kur:

H
  d= atšķaidīšanas gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa).

A.8.3.2.4.   Fona koriģētās koncentrācijas noteikšana

Gāzveida piesārņotāju vidējo fona koncentrāciju atšķaidīšanas gaisā atskaita no izmērītās koncentrācijas, lai iegūtu piesārņotāju tīro koncentrāciju. Fona koncentrāciju vidējo vērtību var noteikt, izmantojot paraugu maisiņa metodi vai nepārtraukto mērīšanu ar integrēšanu. Izmanto šādu vienādojumu:

| , | (A.8-34) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-34)

kur:

| c
  gas | = | gāzveida piesārņotāja tīrā koncentrācija (ppm) vai (tilpuma %); |
| --- | --- | --- |
| c
  gas,e | = | emisiju koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %); |
| c
  d | = | emisiju koncentrācija atšķaidīšanas gaisā uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %); |
| D | = | atšķaidīšanas koeficients (sk. A.8.3.2.2. punktā norādīto A.8-29 vienādojumu) (-). |

c
  gas

=

gāzveida piesārņotāja tīrā koncentrācija (ppm) vai (tilpuma %);

c
  gas,e

=

emisiju koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %);

c
  d

=

emisiju koncentrācija atšķaidīšanas gaisā uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %);

D

=

atšķaidīšanas koeficients (sk. A.8.3.2.2. punktā norādīto A.8-29 vienādojumu) (-).

A.8.3.3.   Komponentam īpatnējs koeficients u

Atšķaidītas gāzes komponentam īpatnējo koeficientu u
  gas var aprēķināt, izmantojot turpmāk norādīto vienādojumu vai A.8.2. tabulā norādītās vērtības. Minētajā tabulā ir pieņemts, ka atšķaidītas izplūdes gāzes blīvums ir vienāds ar gaisa blīvumu.

| , | (A.8-35) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-35)

kur:

| M
  gas | = | gāzes komponenta molārmasa (g/mol), |
| --- | --- | --- |
| M
  d,w | = | atšķaidītu izplūdes gāzu molārmasa (g/mol), |
| M
  da,w | = | atšķaidīšanas gaisa molārmasa (g/mol), |
| M
  r,w | = | neapstrādātu izplūdes gāzu molārmasa (g/mol), |
| D | = | atšķaidīšanas koeficients (sk. A.8.3.2.2. punktā norādīto A.8-29 vienādojumu) (-). |

M
  gas

=

gāzes komponenta molārmasa (g/mol),

M
  d,w

=

atšķaidītu izplūdes gāzu molārmasa (g/mol),

M
  da,w

=

atšķaidīšanas gaisa molārmasa (g/mol),

M
  r,w

=

neapstrādātu izplūdes gāzu molārmasa (g/mol),

D

=

atšķaidīšanas koeficients (sk. A.8.3.2.2. punktā norādīto A.8-29 vienādojumu) (-).

A.8.2.   tabula

Neapstrādātas izplūdes gāzes u vērtības un komponentu blīvumi (u vērtības aprēķina emisiju koncentrācijai, ko izsaka ppm)

| Gāze | NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ρ
  gas (kg/m3) | 2,053 | 1,250 | 0,621 | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| Degviela | ρ
  e (kg/m3) | Koeficients u
  gas pie λ = 2, sauss gaiss, 273 K, 101,3 kPa |
| Dīzeļdegviela | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,00110 | 0,000553 |

Gāze

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas (kg/m3)

2,053

1,250

0,621

1,9636

1,4277

0,716

Degviela

ρ
  e (kg/m3)

Koeficients u
  gas pie λ = 2, sauss gaiss, 273 K, 101,3 kPa

Dīzeļdegviela

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,00110

0,000553

A.8.3.4.   Izplūdes gāzu masas plūsmas aprēķins

A.8.3.4.1.   PDP-CVS sistēma

Atšķaidītu izplūdes gāzu masas aprēķins (kg/test) testa ciklā ir norādīts turpmāk, paredzot nosacījumu, ka atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūru med
  , izmantojot siltummaini, cikla laikā notur ± 6 K robežās.

| , | (A.8-36) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-36)

kur:

| V
  0 | = | gāzes tilpums, ko izsūknē vienā apgriezienā testa apstākļos, (m3/apgr.), |
| --- | --- | --- |
| n
  P | = | sūkņa kopējie apgriezieni testā (apgr./tests), |
| p
  p | = | absolūtais spiediens pie sūkņa atveres (kPa), |
| | = | atšķaidīto izplūdes gāzu vidējā temperatūra pie sūkņa atveres (K), |
| 1,293 kg/m3 | = | gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa. |

V
  0

=

gāzes tilpums, ko izsūknē vienā apgriezienā testa apstākļos, (m3/apgr.),

n
  P

=

sūkņa kopējie apgriezieni testā (apgr./tests),

p
  p

=

absolūtais spiediens pie sūkņa atveres (kPa),

Formula

=

atšķaidīto izplūdes gāzu vidējā temperatūra pie sūkņa atveres (K),

1,293 kg/m3

=

gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa.

Ja izmanto sistēmu ar plūsmas kompensēšanu (t. i., bez siltummaiņa), atšķaidītās izplūdes gāzes masu m
  ed,i (kg) laika intervālā aprēķina šādi:

| , | (A.8-37) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-37)

kur:

| V
  0 | = | gāzes tilpums, ko izsūknē vienā apgriezienā testa apstākļos (m3/apgr.), |
| --- | --- | --- |
| p
  p | = | absolūtais spiediens pie sūkņa atveres (kPa), |
| n
  P,i | = | sūkņa kopējie apgriezieni i laika intervālā (apgr./Δt), |
| | = | atšķaidīto izplūdes gāzu vidējā temperatūra pie sūkņa atveres (K), |
| 1,293 kg/m3 | = | gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa. |

V
  0

=

gāzes tilpums, ko izsūknē vienā apgriezienā testa apstākļos (m3/apgr.),

p
  p

=

absolūtais spiediens pie sūkņa atveres (kPa),

n
  P,i

=

sūkņa kopējie apgriezieni i laika intervālā (apgr./Δt),

Formula

=

atšķaidīto izplūdes gāzu vidējā temperatūra pie sūkņa atveres (K),

1,293 kg/m3

=

gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa.

A.8.3.4.2.   CFV-CVS sistēma

Masas plūsmu visā ciklā m
  ed (g/test) aprēķina šādi, ja atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūru notur robežās ± 11 K visā ciklā, izmantojot siltummaini:

| , | (A.8-38) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-38)

kur:

| t | = | cikla laiks (s), |
| --- | --- | --- |
| K
  V | = | kritiskās plūsmas Venturi caurules kalibrēšanas koeficients standartapstākļos , |
| p
  p | = | absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres (kPa), |
| T | = | absolūtā temperatūra pie Venturi caurules atveres (K), |
| 1,293 kg/m3 | = | gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa. |

t

=

cikla laiks (s),

K
  V

=

kritiskās plūsmas Venturi caurules kalibrēšanas koeficients standartapstākļos Formula,

p
  p

=

absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres (kPa),

T

=

absolūtā temperatūra pie Venturi caurules atveres (K),

1,293 kg/m3

=

gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa.

Ja izmanto sistēmu ar plūsmas kompensēšanu (t. i., bez siltummaiņa), atšķaidītās izplūdes gāzes masu m
  ed,i (kg) laika intervālā aprēķina šādi:

| , | (A.8-39) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-39)

kur:

| Δt
  i | = | testa laika intervāls (s), |
| --- | --- | --- |
| K
  V | = | kritiskās plūsmas Venturi caurules kalibrēšanas koeficients standartapstākļos , |
| p
  p | = | absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres (kPa), |
| T | = | absolūtā temperatūra pie Venturi caurules atveres (K), |
| 1,293 kg/m3 | = | gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa. |

Δt
  i

=

testa laika intervāls (s),

K
  V

=

kritiskās plūsmas Venturi caurules kalibrēšanas koeficients standartapstākļos Formula,

p
  p

=

absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres (kPa),

T

=

absolūtā temperatūra pie Venturi caurules atveres (K),

1,293 kg/m3

=

gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa.

A.8.3.4.3.   SSV-CVS sistēma

Atšķaidītu izplūdes gāzu masas aprēķins ciklā m
  ed (kg/test) ir norādīts turpmāk, paredzot nosacījumu, ka atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūra, izmantojot siltummaini, cikla laikā tiek noturēta ± 11 K robežās.

| | (A.8-40) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-40)

kur:

| 1,293 kg/m3 | = | gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa, |
| --- | --- | --- |
| Δt | = | cikla laiks (s), |
| q

  VSSV | = | gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K) (m3/s) |

1,293 kg/m3

=

gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa,

Δt

=

cikla laiks (s),

q

  VSSV

=

gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K) (m3/s)

ar

| | (A.8-41) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-41)

kur:

| A
  0 | = | ; |
| --- | --- | --- |
| d
  V | = | SSV sašaurinājuma diametrs (m); |
| C
  d | = | SSV izplūdes koeficients (-); |
| p
  p | = | absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres (kPa); |
| T
  in | = | temperatūra pie Venturi caurules atveres (K); |
| r
  p | = | SSV sašaurinājuma attiecība pret ieplūdes absolūto statisko spiedienu = (-); |
| r
  D | = | SSV sašaurinājuma diametra un atveres caurules iekšējā diametra (-) attiecība. |

A
  0

=

Formula;

d
  V

=

SSV sašaurinājuma diametrs (m);

C
  d

=

SSV izplūdes koeficients (-);

p
  p

=

absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres (kPa);

T
  in

=

temperatūra pie Venturi caurules atveres (K);

r
  p

=

SSV sašaurinājuma attiecība pret ieplūdes absolūto statisko spiedienu = Formula (-);

r
  D

=

SSV sašaurinājuma diametra un atveres caurules iekšējā diametra Formula (-) attiecība.

Ja izmanto sistēmu ar plūsmas kompensēšanu (t. i., bez siltummaiņa), atšķaidītās izplūdes gāzes masu m
  ed,i (kg) laika intervālā aprēķina šādi:

| , | (A.8-42) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-42)

kur:

| 1,293 kg/m3 | = | gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa, |
| --- | --- | --- |
| Δti | = | laika intervāls (s) |
| q

  VSSV | = | SSV tilpuma plūsmas ātrums (m3/s). |

1,293 kg/m3

=

gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa,

Δti

=

laika intervāls (s)

q

  VSSV

=

SSV tilpuma plūsmas ātrums (m3/s).

A.8.3.5.   Daļiņu emisiju aprēķins

A.8.3.5.1.   Īslaicīgi un pakāpeniski modālie cikli

Daļiņu masu aprēķina pēc daļiņu paraugu masas noturīguma korekcijas saskaņā ar 8.1.12.2.5. punktu.

A.8.3.5.1.1.   Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma

Aprēķins attiecībā uz divkāršas atšķaidīšanas sistēmu ir parādīts A.8.3.5.1.2. punktā.

A.8.3.5.1.1.1.   Aprēķins, kura pamatā ir parauga koeficients

Daļiņu emisijas cikla laikā m
  PM (g) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

| , | (A.8-43) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-43)

kur:

| m
  f | = | daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā (mg); |
| --- | --- | --- |
| r
  s | = | vidējais parauga koeficients testa cikla laikā (-) |

m
  f

=

daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā (mg);

r
  s

=

vidējais parauga koeficients testa cikla laikā (-)

ar:

| , | (A.8-44) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-44)

kur:

| m
  se | = | neapstrādātu izplūdes gāzu parauga masa cikla laikā (kg); |
| --- | --- | --- |
| m
  ew | = | neapstrādātu izplūdes gāzu kopējā masa cikla laikā (kg); |
| m
  sep | = | atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri daļiņu savākšanas filtriem (kg); |
| m
  sed | = | atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri atšķaidīšanas tunelim (kg). |

m
  se

=

neapstrādātu izplūdes gāzu parauga masa cikla laikā (kg);

m
  ew

=

neapstrādātu izplūdes gāzu kopējā masa cikla laikā (kg);

m
  sep

=

atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri daļiņu savākšanas filtriem (kg);

m
  sed

=

atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri atšķaidīšanas tunelim (kg).

Kopējās parauga ņemšanas tipa sistēmas gadījumā m
  sep un m
  sed ir identiski.

A.8.3.5.1.1.2.   Aprēķins, kura pamatā ir atšķaidījuma pakāpe

Daļiņu emisijas cikla laikā m
  PM (g) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

| , | (A.8-45) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-45)

kur:

| m
  f | = | daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā (mg); |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri daļiņu savākšanas filtriem (kg); |
| m
  edf | = | līdzvērtīgu atšķaidītu izplūdes gāzu masa cikla laikā (kg). |

m
  f

=

daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā (mg);

m
  sep

=

atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri daļiņu savākšanas filtriem (kg);

m
  edf

=

līdzvērtīgu atšķaidītu izplūdes gāzu masa cikla laikā (kg).

Līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas kopējo masu visā ciklā m
  edf (kg) nosaka šādi:

| | (A.8-46) |
| --- | --- |
| | (A.8-47) |
| , | (A.8-48) |

Formula

(A.8-46)

Formula

(A.8-47)

Formula

(A.8-48)

kur:

| q
  medf,i | = | momentānais līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (kg/s); |
| --- | --- | --- |
| q
  mew,i | = | momentānais izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s); |
| r
  d,I | = | momentānā atšķaidīšanas pakāpe (-); |
| q
  mdew,i | = | momentānais atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s); |
| q
  mdw,i | = | momentānais atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s); |
| f | = | datu ņemšanas biežums (Hz); |
| N | = | mērījumu skaits (-). |

q
  medf,i

=

momentānais līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (kg/s);

q
  mew,i

=

momentānais izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s);

r
  d,I

=

momentānā atšķaidīšanas pakāpe (-);

q
  mdew,i

=

momentānais atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s);

q
  mdw,i

=

momentānais atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s);

f

=

datu ņemšanas biežums (Hz);

N

=

mērījumu skaits (-).

A.8.3.5.1.2.   Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēma

Masu emisiju aprēķina šādi:

| , | (A.8-49) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-49)

kur:

| m
  f | = | daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā (mg); |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri daļiņu savākšanas filtriem (kg); |
| m
  ed | = | atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā (kg) |

m
  f

=

daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā (mg);

m
  sep

=

atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri daļiņu savākšanas filtriem (kg);

m
  ed

=

atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā (kg)

ar

| , | (A.8-50) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-50)

kur:

| m
  set | = | caur daļiņu filtru izfiltrētā divkārt atšķaidītu izplūdes gāzu masa (kg); |
| --- | --- | --- |
| m
  ssd | = | otrējā atšķaidīšanas gaisa masa (kg). |

m
  set

=

caur daļiņu filtru izfiltrētā divkārt atšķaidītu izplūdes gāzu masa (kg);

m
  ssd

=

otrējā atšķaidīšanas gaisa masa (kg).

A.8.3.5.1.3.   Fona korekcija

Daļiņu masas m
  PM,c (g) fona korekciju var izdarīt šādi:

| , | (A.8-51) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-51)

kur:

| m
  f | = | daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā (mg); |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri daļiņu savākšanas filtriem (kg); |
| m
  sd | = | atšķaidīšanas gaisa masa, kura ievākta ar fona daļiņu paraugu ņemšanas ierīci (kg); |
| m
  b | = | savākto atšķaidīšanas gaisa fona daļiņu masa (mg); |
| m
  ed | = | atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā (kg); |
| D | = | atšķaidīšanas koeficients (sk. A.8.3.2.2. punktā norādīto A.8-29 vienādojumu) (-). |

m
  f

=

daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā (mg);

m
  sep

=

atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri daļiņu savākšanas filtriem (kg);

m
  sd

=

atšķaidīšanas gaisa masa, kura ievākta ar fona daļiņu paraugu ņemšanas ierīci (kg);

m
  b

=

savākto atšķaidīšanas gaisa fona daļiņu masa (mg);

m
  ed

=

atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā (kg);

D

=

atšķaidīšanas koeficients (sk. A.8.3.2.2. punktā norādīto A.8-29 vienādojumu) (-).

A.8.3.5.2.   Aprēķins attiecībā uz vienmērīgas kustības diskrētā režīma cikliem

A.8.3.5.2.1.   Atšķaidīšanas sistēma

Visu aprēķinu pamatā ir atsevišķo i režīmu vidējās vērtības parauga ņemšanas laikā.

| a) | Attiecībā uz daļējas plūsmas atšķaidīšanu atšķaidītas izplūdes gāzes ekvivalento masas plūsmu nosaka, izmantojot plūsmas mērīšanas sistēmu, kas parādīta 9.2. attēlā: | (A.8-52) |
| --- | --- | --- |
| , | (A.8-53) |

a)

Attiecībā uz daļējas plūsmas atšķaidīšanu atšķaidītas izplūdes gāzes ekvivalento masas plūsmu nosaka, izmantojot plūsmas mērīšanas sistēmu, kas parādīta 9.2. attēlā:

Formula

(A.8-52)

Formula

(A.8-53)

kur:

| q
  medf | = | līdzvērtīgo atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (kg/s); |
| --- | --- | --- |
| q
  mew | = | izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s); |
| r
  d | = | atšķaidīšanas pakāpe (-); |
| q
  mdew | = | atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s); |
| q
  mdw | = | atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s). |

q
  medf

=

līdzvērtīgo atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (kg/s);

q
  mew

=

izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s);

r
  d

=

atšķaidīšanas pakāpe (-);

q
  mdew

=

atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s);

q
  mdw

=

atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s).

| b) | Attiecībā uz pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmām q
  mdew izmanto kā q
  medf. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmām q
  mdew izmanto kā q
  medf.

A.8.3.5.2.2.   Daļiņu masas plūsmas ātruma aprēķins

Daļiņu emisiju plūsmas ātrumu cikla laikā q
  mPM (g/h) aprēķina šādi:

| a) | attiecībā uz viena filtra metodi | (A.8-54) |
| --- | --- | --- |
| | (A.8-55) |
| , | (A.8-56) |

a)

attiecībā uz viena filtra metodi

Formula

(A.8-54)

Formula

(A.8-55)

Formula

(A.8-56)

kur:

| q
  mPM | = | daļiņu masas plūsmas ātrums (g/h); |
| --- | --- | --- |
| m
  f | = | daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā (mg); |
| | = | vidējais līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s); |
| q
  medfi | = | līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata i režīmā (kg/s); |
| WF
  i | = | svēruma koeficients i režīmam (-); |
| m
  sep | = | atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri daļiņu savākšanas filtriem (kg); |
| m
  sepi | = | caur daļiņu paraugu ņemšanas filtru izgājušā atšķaidītā izplūdes gāzu parauga masa i režīmā (kg); |
| N | = | mērījumu skaits (-); |

q
  mPM

=

daļiņu masas plūsmas ātrums (g/h);

m
  f

=

daļiņu masa, kuras paraugs iegūts cikla laikā (mg);

Formula

=

vidējais līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s);

q
  medfi

=

līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata i režīmā (kg/s);

WF
  i

=

svēruma koeficients i režīmam (-);

m
  sep

=

atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri daļiņu savākšanas filtriem (kg);

m
  sepi

=

caur daļiņu paraugu ņemšanas filtru izgājušā atšķaidītā izplūdes gāzu parauga masa i režīmā (kg);

N

=

mērījumu skaits (-);

| b) | attiecībā uz vairāku filtru metodi








  , | (A.8-57) |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz vairāku filtru metodi

Formula

(A.8-57)

kur:

| q
  mPMi | = | daļiņu masas plūsma i režīmā (g/h); |
| --- | --- | --- |
| m
  fi | = | i režīmā savākto daļiņu parauga masa (mg); |
| q
  medfi | = | līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata i režīmā (kg/s); |
| m
  sepi | = | caur daļiņu paraugu ņemšanas filtru izgājušā atšķaidītā izplūdes gāzu parauga masa i režīmā (kg). |

q
  mPMi

=

daļiņu masas plūsma i režīmā (g/h);

m
  fi

=

i režīmā savākto daļiņu parauga masa (mg);

q
  medfi

=

līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata i režīmā (kg/s);

m
  sepi

=

caur daļiņu paraugu ņemšanas filtru izgājušā atšķaidītā izplūdes gāzu parauga masa i režīmā (kg).

PM masu nosaka testa ciklā, summējot atsevišķo i režīmu vidējās vērtības paraugu ņemšanas laikā.

Daļiņu masas plūsmas ātruma q
  mPM (g/h) vai q
  mPMi
  (g/h) fona korekciju var izdarīt šādi:

| a) | attiecībā uz viena filtra metodi








  , | (A.8-58) |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz viena filtra metodi

Formula

(A.8-58)

kur:

| q
  mPM | = | daļiņu masas plūsmas ātrums (g/h); |
| --- | --- | --- |
| m
  f | = | savākto daļiņu parauga masa (mg); |
| m
  sep | = | caur daļiņu parauga ņemšanas filtru izplūdušā atšķaidīto izplūdes gāzu parauga masa (kg); |
| m
  f,d | = | atšķaidīšanas gaisā savākto daļiņu parauga masa (mg); |
| m
  d | = | caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izplūdušā atšķaidīšanas gaisa parauga masa (kg); |
| D
  i | = | atšķaidīšanas koeficients i režīmā (sk. A.8.3.2.2. punktā norādīto A.8-29 vienādojumu) (-); |
| WF
  i | = | svēruma koeficients i režīmam (-); |
| | = | vidējais līdzvērtīgu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s); |

q
  mPM

=

daļiņu masas plūsmas ātrums (g/h);

m
  f

=

savākto daļiņu parauga masa (mg);

m
  sep

=

caur daļiņu parauga ņemšanas filtru izplūdušā atšķaidīto izplūdes gāzu parauga masa (kg);

m
  f,d

=

atšķaidīšanas gaisā savākto daļiņu parauga masa (mg);

m
  d

=

caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izplūdušā atšķaidīšanas gaisa parauga masa (kg);

D
  i

=

atšķaidīšanas koeficients i režīmā (sk. A.8.3.2.2. punktā norādīto A.8-29 vienādojumu) (-);

WF
  i

=

svēruma koeficients i režīmam (-);

Formula

=

vidējais līdzvērtīgu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s);

| b) | attiecībā uz vairāku filtru metodi








  , | (A.8-59) |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz vairāku filtru metodi

Formula

(A.8-59)

kur:

| q
  mPM | = | daļiņu masas plūsmas ātrums (g/h); |
| --- | --- | --- |
| m
  fi | = | i režīmā savākto daļiņu parauga masa (mg); |
| m
  f,d | = | atšķaidīšanas gaisā savākto daļiņu parauga masa (mg); |
| q
  medfi | = | līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata i režīmā (kg/s); |
| m
  sepi | = | caur daļiņu paraugu ņemšanas filtru izgājušā atšķaidītā izplūdes gāzu parauga masa i režīmā (kg); |
| m
  d | = | caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izplūdušā atšķaidīšanas gaisa parauga masa (kg); |
| D | = | atšķaidīšanas koeficients (sk. A.8.3.2.2. punktā norādīto A.8-29 vienādojumu) (-); |
| | = | vidējais līdzvērtīgu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s). |

q
  mPM

=

daļiņu masas plūsmas ātrums (g/h);

m
  fi

=

i režīmā savākto daļiņu parauga masa (mg);

m
  f,d

=

atšķaidīšanas gaisā savākto daļiņu parauga masa (mg);

q
  medfi

=

līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata i režīmā (kg/s);

m
  sepi

=

caur daļiņu paraugu ņemšanas filtru izgājušā atšķaidītā izplūdes gāzu parauga masa i režīmā (kg);

m
  d

=

caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izplūdušā atšķaidīšanas gaisa parauga masa (kg);

D

=

atšķaidīšanas koeficients (sk. A.8.3.2.2. punktā norādīto A.8-29 vienādojumu) (-);

Formula

=

vidējais līdzvērtīgu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s).

Ja veic vairākus mērījumus, mf,d/md aizstāj ar Formula.

A.8.4.   Cikla darbs un īpatnējās emisijas

A.8.4.1.   Gāzveida emisijas

A.8.4.1.1.   Īslaicīgi un pakāpeniski modālie cikli

Ir sniegta atsauce uz A.8.2.1. un A.8.3.1. punktu attiecīgi par neapstrādātām un atšķaidītām izplūdes gāzēm. Rezultātā iegūtās vērtības attiecībā uz jaudu P (kW) integrē testa intervālā. Kopējo darbu W
  act (kWh) aprēķina šādi:

| , | (A.8-60) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-60)

kur:

| P
  i | = | momentānā motora jauda (kW), |
| --- | --- | --- |
| n
  i | = | momentānie motora apgriezieni (min–1), |
| T
  i | = | momentānais motora griezes moments (Nm), |
| W
  act | = | faktiskais cikla darbs (kWh), |
| f | = | datu ņemšanas biežums (Hz), |
| N | = | mērījumu skaits (-). |

P
  i

=

momentānā motora jauda (kW),

n
  i

=

momentānie motora apgriezieni (min–1),

T
  i

=

momentānais motora griezes moments (Nm),

W
  act

=

faktiskais cikla darbs (kWh),

f

=

datu ņemšanas biežums (Hz),

N

=

mērījumu skaits (-).

Īpatnējās emisijas e
  gas (g/kWh) aprēķina turpmāk norādītajos veidos atkarībā no testa cikla veida.

| , | (A.8-61) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-61)

kur:

| m
  gas | = | emisiju kopējā masa (g/test), |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | cikla darbs (kWh). |

m
  gas

=

emisiju kopējā masa (g/test),

W
  act

=

cikla darbs (kWh).

Īslaicīga cikla gadījumā galīgais testa rezultāts e
  gas (g/kWh) ir svērtā vidējā vērtība no aukstās palaides testa un karstās palaidess testa, izmantojot:

| | (A.8-62) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-62)

Periodiskas izplūdes gāzes reģenerācijas (6.6.2. punkts) gadījumā īpatnējās emisijas koriģē ar reizināmo pielāgošanas koeficientu k
  r (6-4 vienādojums) vai ar diviem atsevišķiem saskaitāmiem pielāgošanas koeficientiem k
  Ur (6-5 vienādojuma augšupējs koeficients) un k
  Dr (6-6 vienādojuma lejupējs koeficients).

A.8.4.1.2.   Vienmērīgas kustības diskrētā režīma cikls

Īpatnējās emisijas e
  gas (g/kWh) aprēķina šādi:

| , | (A.8-63) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-63)

kur:

| q
  mgas,i | = | vidējais emisiju masas plūsmas ātrums i režīmam (g/h); |
| --- | --- | --- |
| P
  i | = | motora jauda i režīmam (kW) ar (sk. 6.3. un 7.7.1.2. punktu); |
| WF
  i | = | svēruma koeficients i režīmam (-). |

q
  mgas,i

=

vidējais emisiju masas plūsmas ātrums i režīmam (g/h);

P
  i

=

motora jauda i režīmam (kW) ar Formula (sk. 6.3. un 7.7.1.2. punktu);

WF
  i

=

svēruma koeficients i režīmam (-).

A.8.4.2.   Daļiņu emisijas

A.8.4.2.1.   Īslaicīgi un pakāpeniski modālie cikli

Īpatnējās daļiņu emisijas aprēķina, izmantojot A.8-61 vienādojumu, kur e
  gas (g/kWh) un m
  gas (g/test) ir aizvietoti attiecīgi ar e
  PM (g/kWh) un m
  PM (g/test):

| , | (A.8-64) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-64)

kur:

| m
  PM | = | daļiņu emisiju kopējā masa (g/test), ko aprēķina atbilstīgi A.8.3.5. punktam. |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | cikla darbs (kWh). |

m
  PM

=

daļiņu emisiju kopējā masa (g/test), ko aprēķina atbilstīgi A.8.3.5. punktam.

W
  act

=

cikla darbs (kWh).

Emisijas īslaicīgajā saliktajā ciklā (t. i., aukstais posms un siltais posms) aprēķina atbilstīgi A.8.4.1. punktam.

A.8.4.2.2.   Vienmērīgas kustības diskrētā režīma cikls

Īpatnējās daļiņu emisijas e
  PM
  (g/kWh) aprēķina šādi:

| a) | attiecībā uz viena filtra metodi








  , | (A.8-65) |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz viena filtra metodi

Formula

(A.8-65)

kur:

| Pi | = | motora jauda i režīmam (kW) ar (sk. 6.3. un 7.7.1.2. punktu); |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | svēruma koeficients i režīmam (-); |
| q
  mPM | = | daļiņu masas plūsmas ātrums (g/h); |

Pi

=

motora jauda i režīmam (kW) ar Formula (sk. 6.3. un 7.7.1.2. punktu);

WFi

=

svēruma koeficients i režīmam (-);

q
  mPM

=

daļiņu masas plūsmas ātrums (g/h);

| b) | attiecībā uz vairāku filtru metodi








  , | (A.8-66) |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz vairāku filtru metodi

Formula

(A.8-66)

kur:

| Pi | = | motora jauda i režīmam (kW) ar (sk. 6.3. un 7.7.1.2. punktu); |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | svēruma koeficients i režīmam (-); |
| q
  mPMi | = | daļiņu masas plūsma i režīmā (g/h). |

Pi

=

motora jauda i režīmam (kW) ar Formula (sk. 6.3. un 7.7.1.2. punktu);

WFi

=

svēruma koeficients i režīmam (-);

q
  mPMi

=

daļiņu masas plūsma i režīmā (g/h).

Attiecībā uz viena filtra metodi faktisko svēruma koeficientu, WF
  ei, katram režīmam aprēķina šādi:

| , | (A.8-67) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-67)

kur:

| m
  sepi | = | caur daļiņu paraugu ņemšanas filtriem izgājušā atšķaidītā izplūdes gāzu parauga masa i režīmā (kg); |
| --- | --- | --- |
| | = | vidējais līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (kg/s); |
| q
  medfi | = | līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums i režīmā (kg/s); |
| m
  sep | = | caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izplūdušā atšķaidīto izplūdes gāzu parauga masa (kg). |

m
  sepi

=

caur daļiņu paraugu ņemšanas filtriem izgājušā atšķaidītā izplūdes gāzu parauga masa i režīmā (kg);

Formula

=

vidējais līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (kg/s);

q
  medfi

=

līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums i režīmā (kg/s);

m
  sep

=

caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izplūdušā atšķaidīto izplūdes gāzu parauga masa (kg).

Faktisko svēruma koeficientu vērtība ir 5. pielikumā uzskaitīto svēruma koeficientu ± 0,005 (absolūtā vērtība) robežās.

---

(1)  Skatīt indeksus, piemēram:Image attiecībā uz sausa gaisa masas plūsmas ātrumu,Image attiecībā uz degvielas masas plūsmas ātrumu.

(2)  Atšķaidījuma pakāpe rd
  A.8. papildinājumā un DR A.7. papildinājumā: atšķirīgi simboli bet vienāda nozīme un vienādojumi. Atšķaidījuma pakāpe D A.8. papildinājumā un x
  dil A.7. papildinājumā: atšķirīgi simboli, bet vienāda fiziskā nozīme;

A.7-47 vienādojums atspoguļo saikni starp x
  dil un DR.

(3)  t. n.= tiks noteikts.

(4)  A.8. papildinājumā indeksa nozīmi nosaka ar to saistītais daudzums. Piemēram, indekss “d” var norādīt uz sausu pamatu — “c
  d = koncentrācija uz sausa pamata”, uz atšķaidīšanas gaisu — “p
  d = atšķaidīšanas gaisa ūdens tvaika spiediens” vai “k
  w,d = korekcijas koeficients atšķaidīšanas gaisa pārrēķināšanai no sausa uz mitru”, uz atšķaidījuma pakāpi — “r
  d”.

(5)  Attiecas uz degvielu ar ķīmisko formulu CHαOεNδSγ.

(6)  Attiecas uz degvielu ar ķīmisko formulu CHαOβSγNδ.

(7)  Jāpievērš uzmanība simbola β dažādajām nozīmēm divos papildinājumos attiecībā uz emisiju aprēķināšanu: A.8. papildinājumā tas attiecas uz degvielu, kuras ķīmiskā formula ir CHαSγNδOε (t. i., formula CβHαSγNδOε, kur β = 1, pieņemot vienu oglekļa atomu uz molekulu), savukārt A.7. papildinājumā tas attiecas uz skābekļa un oglekļa attiecību ar CHαOβSγNδ. Tad A.7. papildinājumā izmantotais simbols β atbilst A.8. papildinājumā izmantotajam simbolam ε.

(8)  Masas daļa w kopā ar ķīmiskā komponenta simbolu kā indeksu.

A.8.1. papildinājums

Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas (CVS) kalibrēšana

A.8.5.   CVS sistēmas kalibrēšana

CVS sistēmu kalibrē, izmantojot precīzu caurplūdes mērītāju un ierobežojošu ierīci. Plūsmu caur sistēmu mēra dažādos plūsmas darbības iestatījumos, un sistēmas kontroles parametrus mēra un samēro ar plūsmu.

Var izmantot dažādu tipu caurplūdes mērītājus, piemēram, kalibrētu Venturi cauruli, kalibrētu laminārās caurplūdes mērītāju, kalibrētu turbīnveida skaitītāju.

A.8.5.1.   Pozitīva darba tilpuma sūknis (PDP)

Visus ar sūkni saistītos parametrus mēra vienlaikus ar parametriem, kas saistīti ar kalibrēšanas Venturi cauruli, kura ir saslēgta virknē ar sūkni. Aprēķinātais caurplūdums (m3/min pie sūkņa ieplūdes atveres, absolūtais spiediens un temperatūra) jāatzīmē pret korelācijas funkciju, kas ir īpašas sūkņa parametru kombinācijas vērtība. Nosaka lineāro vienādojumu, ar ko izsaka sūknētās plūsmas un korelācijas funkcijas attiecību. Ja CVS ir vairāku ātrumu caurplūdums, tad kalibrē visus diapazonus.

Kalibrējot nodrošina nemainīgu temperatūru.

Noplūdēm savienojumos un cauruļvados starp kalibrēšanas Venturi cauruli un CVS sūkni jāatbilst līmenim, kas ir zemāks par 0,3 % no zemākā plūsmas punkta (punkts, kurā ierobežojums ir vislielākais un PDP apgriezienu skaits vismazākais).

Gaisa plūsmas ātrumu (q

  VCVS) katrā ierobežojošā iestatījumā (vismaz 6 iestatījumi) aprēķina standartapstākļos m3/s, izmantojot caurplūdes mērītāja datus un ražotāja noteikto metodi. Pēc tam gaisa plūsmas ātrumu pārveido sūkņa plūsmā (V
  0), ko izsaka ar m3/apgr. pie sūkņa ieplūdes absolūtajā temperatūrā un spiedienā:

| | (A.8-68) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-68)

kur:

| q

  VCVS | = | gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K), (m3/s); |
| --- | --- | --- |
| T | = | temperatūra pie sūkņa atveres (K); |
| p
  p | = | absolūtais spiediens pie sūkņa atveres (kPa); |
| n | = | sūkņa apgriezienu skaits (apgr./s). |

q

  VCVS

=

gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K), (m3/s);

T

=

temperatūra pie sūkņa atveres (K);

p
  p

=

absolūtais spiediens pie sūkņa atveres (kPa);

n

=

sūkņa apgriezienu skaits (apgr./s).

Lai ņemtu vērā spiediena svārstību mijiedarbi sūknī un sūknētā daudzuma izslīdes pakāpi, korelācijas funkcija (X
  0) (s/apgr.) starp sūkņa darbības ātrumu, sūkņa ieplūdes un izplūdes spiediena starpību un absolūto spiedienu sūkņa izplūdes atverē jāaprēķina šādi:

| | (A.8-69) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-69)

kur:

| Δp
  p | = | sūkņa ieplūdes un izplūdes spiediena starpība (kPa); |
| --- | --- | --- |
| p
  p | = | absolūtais spiediens sūkņa izplūdes atverē (kPa); |
| n | = | sūkņa apgriezienu skaits (apgr./s). |

Δp
  p

=

sūkņa ieplūdes un izplūdes spiediena starpība (kPa);

p
  p

=

absolūtais spiediens sūkņa izplūdes atverē (kPa);

n

=

sūkņa apgriezienu skaits (apgr./s).

Šādi jāizveido kalibrēšanas vienādojums, lineāri pielāgojot mazākos kvadrātus:

| | (A.8-70) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-70)

D
  0 (m3/apgr.) un m (m3/s) ir attiecīgi leņķis un stāvums, kas raksturo regresijas taisni.

CVS sistēmai ar vairākiem ātrumiem — kalibrēšanas līknēm, kas izveidotas dažādiem sūknētās plūsmas diapazoniem, jābūt aptuveni paralēlām un leņķu vērtībām (D
  0) jāpalielinās, sūknētās plūsmas diapazonam samazinoties.

Vērtības, ko aprēķina, izmantojot vienādojumu, ir robežās ± 0,5 % no izmērītās V
  0 vērtības. Vērtība m katram sūknim būs atšķirīga. Daļiņu ieplūde ar laiku izraisa sūkņa izslīdes samazināšanos, kas atspoguļojas mazākās m vērtībās. Tādēļ kalibrēšanu veic, uzsākot sūkņa ekspluatāciju, pēc lielām tehniskām apkopēm un tad, ja kopējā sistēmas pārbaude norāda uz izslīdes pakāpes izmaiņām.

A.8.5.2.   Kritiskās plūsmas Venturi caurule (CFV)

CFV kalibrēšana pamatojas uz caurplūduma vienādojumu kritiskās plūsmas Venturi caurulei. Gāzes plūsma ir Venturi caurules ieejas spiediena un temperatūras funkcija.

Lai noteiktu kritiskās plūsmas diapazonu, K
  v jāatzīmē Venturi caurules ieplūdes spiediena funkcijas veidā. Attiecībā uz kritisko (robežstāvokļa) plūsmu K
  V ir relatīvi konstanta vērtība. Spiedienam samazinoties (vakuumam palielinoties), Venturi caurules retinājums izzūd un K
  V samazinās, kas norāda uz to, ka CFV tiek darbināta ārpus pieļaujamā diapazona.

Gaisa plūsmas ātrumu (q

  VCVS) katrā ierobežojošā iestatījumā (vismaz 8 iestatījumi) aprēķina standartapstākļos m3/s, izmantojot caurplūdes mērītāja datus un ražotāja noteikto metodi. Kalibrēšanas koeficients Formula jāaprēķina šādi pēc kalibrēšanas datiem katram iestatījumam:

| | (A.8-71) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-71)

kur:

| q

  VSSV | = | gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K) (m3/s); |
| --- | --- | --- |
| T | = | ieplūdes temperatūra Venturi caurulē (K); |
| p
  p | = | absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres (kPa). |

q

  VSSV

=

gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K) (m3/s);

T

=

ieplūdes temperatūra Venturi caurulē (K);

p
  p

=

absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres (kPa).

Aprēķina vidējo K
  V un standartnovirzi. Standartnovirze nedrīkst pārsniegt ± 0,3 procentus no vidējā K
  V.

A.8.5.3.   Zemskaņas Venturi caurule (SSV)

SSV kalibrēšanas pamatā ir zemskaņas Venturi caurules plūsmas vienādojums. Gāzes plūsma ir ieplūdes spiediena un temperatūras, spiediena krituma starp SSV ievadu un sašaurinājumu funkcija, kā parādīts vienādojumā A.8-41.

Gaisa plūsmas ātrumu (q

  VSSV) katrā ierobežojošā iestatījumā (vismaz 16 iestatījumi) aprēķina standartapstākļos m3/s, izmantojot caurplūdes mērītāja datus un ražotāja noteikto metodi. Izplūdes koeficientu katram iestatījumam pēc kalibrēšanas datiem aprēķina šādi:

| | (A.8-72) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-72)

kur:

| A
  0 | = | |
| --- | --- | --- |
| q

  VSSV | = | gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K) (m3/s); |
| T
  in,V | = | ieplūdes temperatūra Venturi caurulē (K); |
| d
  V | = | SSV sašaurinājuma diametrs (m); |
| r
  p | = | (-); |
| r
  D | = | SSV sašaurinājuma diametra d
  V un atveres caurules iekšējā diametra D (-) attiecība. |

A
  0

=

Formula

q

  VSSV

=

gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K) (m3/s);

T
  in,V

=

ieplūdes temperatūra Venturi caurulē (K);

d
  V

=

SSV sašaurinājuma diametrs (m);

r
  p

=

Formula (-);

r
  D

=

SSV sašaurinājuma diametra d
  V un atveres caurules iekšējā diametra D (-) attiecība.

Lai noteiktu zemskaņas plūsmas diapazonu, C
  d attēlo kā funkciju no Reinoldsa skaitļa Re pie SSV sašaurinājuma. Re pie SSV sašaurinājuma aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

| | (A.8-73) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-73)

ar

| | (A.8-74) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-74)

kur:

| A
  1 | = | ; |
| --- | --- | --- |
| q

  VSSV | = | gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K) (m3/s); |
| d
  V | = | SSV sašaurinājuma diametrs (mm); |
| μ | = | absolūtā vai dinamiskā gāzes viskozitāte (kg/(m·s)); |
| b | = | 1,458 × 106 (empīriskā konstante) (kg/(m·s·K0,5)); |
| S | = | 110,4 (empīriskā konstante) (K). |

A
  1

=

Formula;

q

  VSSV

=

gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K) (m3/s);

d
  V

=

SSV sašaurinājuma diametrs (mm);

μ

=

absolūtā vai dinamiskā gāzes viskozitāte (kg/(m·s));

b

=

1,458 × 106 (empīriskā konstante) (kg/(m·s·K0,5));

S

=

110,4 (empīriskā konstante) (K).

Tā kā q
  VSSV ir Re vienādojuma ievaddati, aprēķinus sāk ar sākotnējo pieņēmumu par kalibrēšanas Venturi caurules q
  VSSV vai C
  d un atkārto, līdz q

  VSSV konverģē. Konverģēšanas metodes precizitāte ir līdz 0,1 % no iedaļas vai precīzāka.

Vismaz 16 punktiem zemskaņas plūsmas apvidū aprēķinātās C
  d vērtības, kas iegūtas pēc kalibrēšanas līknes pielāgotā vienādojuma, ir ± 0,5 % robežās no izmērītā C
  d katram kalibrēšanas punktam.

A.8.2. papildinājums

Svārstību korekcija

A.8.6.   Šajā papildinājumā paredzētos aprēķinus veic atbilstīgi 4.B pielikuma A.7.2. papildinājumā paredzētajām prasībām.

| | (A.8-75) |
| --- | --- |

Formula

(A.8-75)

kur:

| c
  idriftcor | = | koncentrācija ar koriģētām svārstībām (ppm); |
| --- | --- | --- |
| c
  refzero | = | nulles gāzes standartkoncentrācija, kas parasti ir nulle, ja vien nav norādīts citādi (ppm); |
| c
  refspan | = | standartgāzes standartkoncentrācija (ppm); |
| c
  prespan | = | pirmstesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz standartgāzes koncentrāciju (ppm); |
| c
  postspan | = | pēctesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz standartgāzes koncentrāciju (ppm); |
| c
  i or | = | reģistrētā koncentrācija, t. i., testa laikā pirms svārstību korekcijas noteiktā koncentrācija (ppm); |
| c
  prezero | = | pirmstesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz nulles gāzes koncentrāciju (ppm); |
| c
  postzero | = | pēctesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz nulles gāzes koncentrāciju (ppm). |

c
  idriftcor

=

koncentrācija ar koriģētām svārstībām (ppm);

c
  refzero

=

nulles gāzes standartkoncentrācija, kas parasti ir nulle, ja vien nav norādīts citādi (ppm);

c
  refspan

=

standartgāzes standartkoncentrācija (ppm);

c
  prespan

=

pirmstesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz standartgāzes koncentrāciju (ppm);

c
  postspan

=

pēctesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz standartgāzes koncentrāciju (ppm);

Formula

=

reģistrētā koncentrācija, t. i., testa laikā pirms svārstību korekcijas noteiktā koncentrācija (ppm);

c
  prezero

=

pirmstesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz nulles gāzes koncentrāciju (ppm);

c
  postzero

=

pēctesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz nulles gāzes koncentrāciju (ppm).

---

5. PIELIKUMS

TESTĒŠANAS CIKLI

1.   Testēšanas cikli

1.1.   Vienmērīgas kustības diskrētā režīma testēšana

| a) | Attiecībā uz motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu, darbinot dinamometru ar testējamo motoru, rīkojas saskaņā ar šādu 8 režīmu ciklu (1):








  Režīma numurs | Motora apgriezieni | Griezes moments (procenti) | Svēruma koeficients |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nominālais (2) vai standarta (3) apgriezienu skaits | 100 | 0,15 |
| 2 | Nominālais (2) vai standarta (3) apgriezienu skaits | 75 | 0,15 |
| 3 | Nominālais (2) vai standarta (3) apgriezienu skaits | 50 | 0,15 |
| 4 | Nominālais (2) vai standarta (3) apgriezienu skaits | 10 | 0,10 |
| 5 | Starpapgriezienu skaits | 100 | 0,10 |
| 6 | Starpapgriezienu skaits | 75 | 0,10 |
| 7 | Starpapgriezienu skaits | 50 | 0,10 |
| 8 | Brīvgaitā | — | 0,15 |

a)

Attiecībā uz motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu, darbinot dinamometru ar testējamo motoru, rīkojas saskaņā ar šādu 8 režīmu ciklu (1):

Režīma numurs

Motora apgriezieni

Griezes moments (procenti)

Svēruma koeficients

1

Nominālais (2) vai standarta (3) apgriezienu skaits

100

0,15

2

Nominālais (2) vai standarta (3) apgriezienu skaits

75

0,15

3

Nominālais (2) vai standarta (3) apgriezienu skaits

50

0,15

4

Nominālais (2) vai standarta (3) apgriezienu skaits

10

0,10

5

Starpapgriezienu skaits

100

0,10

6

Starpapgriezienu skaits

75

0,10

7

Starpapgriezienu skaits

50

0,10

8

Brīvgaitā

—

0,15

| b) | Attiecībā uz pastāvīga ātruma motoriem, darbinot dinamometru ar testējamo motoru, rīkojas saskaņā ar šādu 5 režīmu ciklu (4):








  Režīma numurs | Motora apgriezieni | Griezes moments (procenti) | Svēruma koeficients |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Nominālais apgriezienu skaits | 100 | 0,05 |
| 2. | Nominālais apgriezienu skaits | 75 | 0,25 |
| 3. | Nominālais apgriezienu skaits | 50 | 0,30 |
| 4. | Nominālais apgriezienu skaits | 25 | 0,30 |
| 5. | Nominālais apgriezienu skaits | 10 | 0,10 |

b)

Attiecībā uz pastāvīga ātruma motoriem, darbinot dinamometru ar testējamo motoru, rīkojas saskaņā ar šādu 5 režīmu ciklu (4):

Režīma numurs

Motora apgriezieni

Griezes moments (procenti)

Svēruma koeficients

1.

Nominālais apgriezienu skaits

100

0,05

2.

Nominālais apgriezienu skaits

75

0,25

3.

Nominālais apgriezienu skaits

50

0,30

4.

Nominālais apgriezienu skaits

25

0,30

5.

Nominālais apgriezienu skaits

10

0,10

Slodzes rādītāji ir izteikti procentos no griezes momenta, kas atbilst sākotnējai nominālajai jaudai (5), kura definēta kā maksimālā jauda ciklā ar mainīgu jaudu, pie kuras gada laikā noteiktajos apkārtējās vides apstākļos var darbināt neierobežotu stundu skaitu, ievērojot tehnisko apkopju periodiskumu, kuras veic saskaņā ar ražotāja instrukcijām.

1.2.   Vienmērīgas kustības pakāpeniska modālā cikla testēšana

| a) | Motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu pakāpeniska modālā cikla testēšanas gadījumā piemēro šādu 9 režīmu darba ciklu:








  RMC režīms | Laiks režīmā (s) | Motora apgriezienu skaits (6), (8) | Griezes moments (procenti) (7), (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.a | Vienmērīga kustība |

a)

Motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu pakāpeniska modālā cikla testēšanas gadījumā piemēro šādu 9 režīmu darba ciklu:

RMC režīms

Laiks režīmā (s)

Motora apgriezienu skaits (6), (8)

Griezes moments (procenti) (7), (8)

1.a

Vienmērīga kustība

126

Siltā brīvgaita

0

| 1.b | Pāreja |
| --- | --- |

1.b

Pāreja

20

Lineāra pāreja (2)

Lineāra pāreja

| 2.a | Vienmērīga kustība |
| --- | --- |

2.a

Vienmērīga kustība

159

Starpapgriezienu skaits

100

| 2.b | Pāreja |
| --- | --- |

2.b

Pāreja

20

Starpapgriezienu skaits

Lineāra pāreja

| 3.a | Vienmērīga kustība |
| --- | --- |

3.a

Vienmērīga kustība

160

Starpapgriezienu skaits

50

| 3.b | Pāreja |
| --- | --- |

3.b

Pāreja

20

Starpapgriezienu skaits

Lineāra pāreja

| 4.a | Vienmērīga kustība |
| --- | --- |

4.a

Vienmērīga kustība

162

Starpapgriezienu skaits

75

| 4.b | Pāreja |
| --- | --- |

4.b

Pāreja

20

Lineāra pāreja

Lineāra pāreja

| 5.a | Vienmērīga kustība |
| --- | --- |

5.a

Vienmērīga kustība

246

Nominālais apgriezienu skaits

100

| 5.b | Pāreja |
| --- | --- |

5.b

Pāreja

20

Nominālais apgriezienu skaits

Lineāra pāreja

| 6.a | Vienmērīga kustība |
| --- | --- |

6.a

Vienmērīga kustība

164

Nominālais apgriezienu skaits

10

| 6.b | Pāreja |
| --- | --- |

6.b

Pāreja

20

Nominālais apgriezienu skaits

Lineāra pāreja

| 7.a | Vienmērīga kustība |
| --- | --- |

7.a

Vienmērīga kustība

248

Nominālais apgriezienu skaits

75

| 7.b | Pāreja |
| --- | --- |

7.b

Pāreja

20

Nominālais apgriezienu skaits

Lineāra pāreja

| 8.a | Vienmērīga kustība |
| --- | --- |

8.a

Vienmērīga kustība

247

Nominālais apgriezienu skaits

50

| 8.b | Pāreja |
| --- | --- |

8.b

Pāreja

20

Lineāra pāreja

Lineāra pāreja

| 9 | Vienmērīga kustība |
| --- | --- |

9

Vienmērīga kustība

128

Siltā brīvgaita

0

| b) | Pastāvīga ātruma motoriem pakāpeniska modālā cikla testēšanas gadījumā piemēro šādu 5 režīmu darba ciklu:








  RMC režīms | Laiks režīmā (s) | Motora apgriezienu skaits | Griezes moments (procenti) (9), (10) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.a | Vienmērīga kustība |

b)

Pastāvīga ātruma motoriem pakāpeniska modālā cikla testēšanas gadījumā piemēro šādu 5 režīmu darba ciklu:

RMC režīms

Laiks režīmā (s)

Motora apgriezienu skaits

Griezes moments (procenti) (9), (10)

1.a

Vienmērīga kustība

53

Motora regulēts

100

| 1.b | Pāreja |
| --- | --- |

1.b

Pāreja

20

Motora regulēts

Lineāra pāreja

| 2.a | Vienmērīga kustība |
| --- | --- |

2.a

Vienmērīga kustība

101

Motora regulēts

10

| 2.b | Pāreja |
| --- | --- |

2.b

Pāreja

20

Motora regulēts

Lineāra pāreja

| 3.a | Vienmērīga kustība |
| --- | --- |

3.a

Vienmērīga kustība

277

Motora regulēts

75

| 3.b | Pāreja |
| --- | --- |

3.b

Pāreja

20

Motora regulēts

Lineāra pāreja

| 4.a | Vienmērīga kustība |
| --- | --- |

4.a

Vienmērīga kustība

339

Motora regulēts

25

| 4.b | Pāreja |
| --- | --- |

4.b

Pāreja

20

Motora regulēts

Lineāra pāreja

| 5 | Vienmērīga kustība |
| --- | --- |

5

Vienmērīga kustība

350

Motora regulēts

50

1.3.   Īslaicīgais cikls

| a) | Motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu piemēro šādu pilnīgu pārejas (mainīgs apgriezienu skaits un mainīga slodze) motora dinamometra grafiku:







  Laiks
  s | Norm. Apgriezieni
  % | Norm. griezes moment
  % |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0 | 0 |
| 17 | 0 | 0 |
| 18 | 0 | 0 |
| 19 | 0 | 0 |
| 20 | 0 | 0 |
| 21 | 0 | 0 |
| 22 | 0 | 0 |
| 23 | 0 | 0 |
| 24 | 1 | 3 |
| 25 | 1 | 3 |
| 26 | 1 | 3 |
| 27 | 1 | 3 |
| 28 | 1 | 3 |
| 29 | 1 | 3 |
| 30 | 1 | 6 |
| 31 | 1 | 6 |
| 32 | 2 | 1 |
| 33 | 4 | 13 |
| 34 | 7 | 18 |
| 35 | 9 | 21 |
| 36 | 17 | 20 |
| 37 | 33 | 42 |
| 38 | 57 | 46 |
| 39 | 44 | 33 |
| 40 | 31 | 0 |
| 41 | 22 | 27 |
| 42 | 33 | 43 |
| 43 | 80 | 49 |
| 44 | 105 | 47 |
| 45 | 98 | 70 |
| 46 | 104 | 36 |
| 47 | 104 | 65 |
| 48 | 96 | 71 |
| 49 | 101 | 62 |
| 50 | 102 | 51 |
| 51 | 102 | 50 |
| 52 | 102 | 46 |
| 53 | 102 | 41 |
| 54 | 102 | 31 |
| 55 | 89 | 2 |
| 56 | 82 | 0 |
| 57 | 47 | 1 |
| 58 | 23 | 1 |
| 59 | 1 | 3 |
| 60 | 1 | 8 |
| 61 | 1 | 3 |
| 62 | 1 | 5 |
| 63 | 1 | 6 |
| 64 | 1 | 4 |
| 65 | 1 | 4 |
| 66 | 0 | 6 |
| 67 | 1 | 4 |
| 68 | 9 | 21 |
| 69 | 25 | 56 |
| 70 | 64 | 26 |
| 71 | 60 | 31 |
| 72 | 63 | 20 |
| 73 | 62 | 24 |
| 74 | 64 | 8 |
| 75 | 58 | 44 |
| 76 | 65 | 10 |
| 77 | 65 | 12 |
| 78 | 68 | 23 |
| 79 | 69 | 30 |
| 80 | 71 | 30 |
| 81 | 74 | 15 |
| 82 | 71 | 23 |
| 83 | 73 | 20 |
| 84 | 73 | 21 |
| 85 | 73 | 19 |
| 86 | 70 | 33 |
| 87 | 70 | 34 |
| 88 | 65 | 47 |
| 89 | 66 | 47 |
| 90 | 64 | 53 |
| 91 | 65 | 45 |
| 92 | 66 | 38 |
| 93 | 67 | 49 |
| 94 | 69 | 39 |
| 95 | 69 | 39 |
| 96 | 66 | 42 |
| 97 | 71 | 29 |
| 98 | 75 | 29 |
| 99 | 72 | 23 |
| 100 | 74 | 22 |
| 101 | 75 | 24 |
| 102 | 73 | 30 |
| 103 | 74 | 24 |
| 104 | 77 | 6 |
| 105 | 76 | 12 |
| 106 | 74 | 39 |
| 107 | 72 | 30 |
| 108 | 75 | 22 |
| 109 | 78 | 64 |
| 110 | 102 | 34 |
| 111 | 103 | 28 |
| 112 | 103 | 28 |
| 113 | 103 | 19 |
| 114 | 103 | 32 |
| 115 | 104 | 25 |
| 116 | 103 | 38 |
| 117 | 103 | 39 |
| 118 | 103 | 34 |
| 119 | 102 | 44 |
| 120 | 103 | 38 |
| 121 | 102 | 43 |
| 122 | 103 | 34 |
| 123 | 102 | 41 |
| 124 | 103 | 44 |
| 125 | 103 | 37 |
| 126 | 103 | 27 |
| 127 | 104 | 13 |
| 128 | 104 | 30 |
| 129 | 104 | 19 |
| 130 | 103 | 28 |
| 131 | 104 | 40 |
| 132 | 104 | 32 |
| 133 | 101 | 63 |
| 134 | 102 | 54 |
| 135 | 102 | 52 |
| 136 | 102 | 51 |
| 137 | 103 | 40 |
| 138 | 104 | 34 |
| 139 | 102 | 36 |
| 140 | 104 | 44 |
| 141 | 103 | 44 |
| 142 | 104 | 33 |
| 143 | 102 | 27 |
| 144 | 103 | 26 |
| 145 | 79 | 53 |
| 146 | 51 | 37 |
| 147 | 24 | 23 |
| 148 | 13 | 33 |
| 149 | 19 | 55 |
| 150 | 45 | 30 |
| 151 | 34 | 7 |
| 152 | 14 | 4 |
| 153 | 8 | 16 |
| 154 | 15 | 6 |
| 155 | 39 | 47 |
| 156 | 39 | 4 |
| 157 | 35 | 26 |
| 158 | 27 | 38 |
| 159 | 43 | 40 |
| 160 | 14 | 23 |
| 161 | 10 | 10 |
| 162 | 15 | 33 |
| 163 | 35 | 72 |
| 164 | 60 | 39 |
| 165 | 55 | 31 |
| 166 | 47 | 30 |
| 167 | 16 | 7 |
| 168 | 0 | 6 |
| 169 | 0 | 8 |
| 170 | 0 | 8 |
| 171 | 0 | 2 |
| 172 | 2 | 17 |
| 173 | 10 | 28 |
| 174 | 28 | 31 |
| 175 | 33 | 30 |
| 176 | 36 | 0 |
| 177 | 19 | 10 |
| 178 | 1 | 18 |
| 179 | 0 | 16 |
| 180 | 1 | 3 |
| 181 | 1 | 4 |
| 182 | 1 | 5 |
| 183 | 1 | 6 |
| 184 | 1 | 5 |
| 185 | 1 | 3 |
| 186 | 1 | 4 |
| 187 | 1 | 4 |
| 188 | 1 | 6 |
| 189 | 8 | 18 |
| 190 | 20 | 51 |
| 191 | 49 | 19 |
| 192 | 41 | 13 |
| 193 | 31 | 16 |
| 194 | 28 | 21 |
| 195 | 21 | 17 |
| 196 | 31 | 21 |
| 197 | 21 | 8 |
| 198 | 0 | 14 |
| 199 | 0 | 12 |
| 200 | 3 | 8 |
| 201 | 3 | 22 |
| 202 | 12 | 20 |
| 203 | 14 | 20 |
| 204 | 16 | 17 |
| 205 | 20 | 18 |
| 206 | 27 | 34 |
| 207 | 32 | 33 |
| 208 | 41 | 31 |
| 209 | 43 | 31 |
| 210 | 37 | 33 |
| 211 | 26 | 18 |
| 212 | 18 | 29 |
| 213 | 14 | 51 |
| 214 | 13 | 11 |
| 215 | 12 | 9 |
| 216 | 15 | 33 |
| 217 | 20 | 25 |
| 218 | 25 | 17 |
| 219 | 31 | 29 |
| 220 | 36 | 66 |
| 221 | 66 | 40 |
| 222 | 50 | 13 |
| 223 | 16 | 24 |
| 224 | 26 | 50 |
| 225 | 64 | 23 |
| 226 | 81 | 20 |
| 227 | 83 | 11 |
| 228 | 79 | 23 |
| 229 | 76 | 31 |
| 230 | 68 | 24 |
| 231 | 59 | 33 |
| 232 | 59 | 3 |
| 233 | 25 | 7 |
| 234 | 21 | 10 |
| 235 | 20 | 19 |
| 236 | 4 | 10 |
| 237 | 5 | 7 |
| 238 | 4 | 5 |
| 239 | 4 | 6 |
| 240 | 4 | 6 |
| 241 | 4 | 5 |
| 242 | 7 | 5 |
| 243 | 16 | 28 |
| 244 | 28 | 25 |
| 245 | 52 | 53 |
| 246 | 50 | 8 |
| 247 | 26 | 40 |
| 248 | 48 | 29 |
| 249 | 54 | 39 |
| 250 | 60 | 42 |
| 251 | 48 | 18 |
| 252 | 54 | 51 |
| 253 | 88 | 90 |
| 254 | 103 | 84 |
| 255 | 103 | 85 |
| 256 | 102 | 84 |
| 257 | 58 | 66 |
| 258 | 64 | 97 |
| 259 | 56 | 80 |
| 260 | 51 | 67 |
| 261 | 52 | 96 |
| 262 | 63 | 62 |
| 263 | 71 | 6 |
| 264 | 33 | 16 |
| 265 | 47 | 45 |
| 266 | 43 | 56 |
| 267 | 42 | 27 |
| 268 | 42 | 64 |
| 269 | 75 | 74 |
| 270 | 68 | 96 |
| 271 | 86 | 61 |
| 272 | 66 | 0 |
| 273 | 37 | 0 |
| 274 | 45 | 37 |
| 275 | 68 | 96 |
| 276 | 80 | 97 |
| 277 | 92 | 96 |
| 278 | 90 | 97 |
| 279 | 82 | 96 |
| 280 | 94 | 81 |
| 281 | 90 | 85 |
| 282 | 96 | 65 |
| 283 | 70 | 96 |
| 284 | 55 | 95 |
| 285 | 70 | 96 |
| 286 | 79 | 96 |
| 287 | 81 | 71 |
| 288 | 71 | 60 |
| 289 | 92 | 65 |
| 290 | 82 | 63 |
| 291 | 61 | 47 |
| 292 | 52 | 37 |
| 293 | 24 | 0 |
| 294 | 20 | 7 |
| 295 | 39 | 48 |
| 296 | 39 | 54 |
| 297 | 63 | 58 |
| 298 | 53 | 31 |
| 299 | 51 | 24 |
| 300 | 48 | 40 |
| 301 | 39 | 0 |
| 302 | 35 | 18 |
| 303 | 36 | 16 |
| 304 | 29 | 17 |
| 305 | 28 | 21 |
| 306 | 31 | 15 |
| 307 | 31 | 10 |
| 308 | 43 | 19 |
| 309 | 49 | 63 |
| 310 | 78 | 61 |
| 311 | 78 | 46 |
| 312 | 66 | 65 |
| 313 | 78 | 97 |
| 314 | 84 | 63 |
| 315 | 57 | 26 |
| 316 | 36 | 22 |
| 317 | 20 | 34 |
| 318 | 19 | 8 |
| 319 | 9 | 10 |
| 320 | 5 | 5 |
| 321 | 7 | 11 |
| 322 | 15 | 15 |
| 323 | 12 | 9 |
| 324 | 13 | 27 |
| 325 | 15 | 28 |
| 326 | 16 | 28 |
| 327 | 16 | 31 |
| 328 | 15 | 20 |
| 329 | 17 | 0 |
| 330 | 20 | 34 |
| 331 | 21 | 25 |
| 332 | 20 | 0 |
| 333 | 23 | 25 |
| 334 | 30 | 58 |
| 335 | 63 | 96 |
| 336 | 83 | 60 |
| 337 | 61 | 0 |
| 338 | 26 | 0 |
| 339 | 29 | 44 |
| 340 | 68 | 97 |
| 341 | 80 | 97 |
| 342 | 88 | 97 |
| 343 | 99 | 88 |
| 344 | 102 | 86 |
| 345 | 100 | 82 |
| 346 | 74 | 79 |
| 347 | 57 | 79 |
| 348 | 76 | 97 |
| 349 | 84 | 97 |
| 350 | 86 | 97 |
| 351 | 81 | 98 |
| 352 | 83 | 83 |
| 353 | 65 | 96 |
| 354 | 93 | 72 |
| 355 | 63 | 60 |
| 356 | 72 | 49 |
| 357 | 56 | 27 |
| 358 | 29 | 0 |
| 359 | 18 | 13 |
| 360 | 25 | 11 |
| 361 | 28 | 24 |
| 362 | 34 | 53 |
| 363 | 65 | 83 |
| 364 | 80 | 44 |
| 365 | 77 | 46 |
| 366 | 76 | 50 |
| 367 | 45 | 52 |
| 368 | 61 | 98 |
| 369 | 61 | 69 |
| 370 | 63 | 49 |
| 371 | 32 | 0 |
| 372 | 10 | 8 |
| 373 | 17 | 7 |
| 374 | 16 | 13 |
| 375 | 11 | 6 |
| 376 | 9 | 5 |
| 377 | 9 | 12 |
| 378 | 12 | 46 |
| 379 | 15 | 30 |
| 380 | 26 | 28 |
| 381 | 13 | 9 |
| 382 | 16 | 21 |
| 383 | 24 | 4 |
| 384 | 36 | 43 |
| 385 | 65 | 85 |
| 386 | 78 | 66 |
| 387 | 63 | 39 |
| 388 | 32 | 34 |
| 389 | 46 | 55 |
| 390 | 47 | 42 |
| 391 | 42 | 39 |
| 392 | 27 | 0 |
| 393 | 14 | 5 |
| 394 | 14 | 14 |
| 395 | 24 | 54 |
| 396 | 60 | 90 |
| 397 | 53 | 66 |
| 398 | 70 | 48 |
| 399 | 77 | 93 |
| 400 | 79 | 67 |
| 401 | 46 | 65 |
| 402 | 69 | 98 |
| 403 | 80 | 97 |
| 404 | 74 | 97 |
| 405 | 75 | 98 |
| 406 | 56 | 61 |
| 407 | 42 | 0 |
| 408 | 36 | 32 |
| 409 | 34 | 43 |
| 410 | 68 | 83 |
| 411 | 102 | 48 |
| 412 | 62 | 0 |
| 413 | 41 | 39 |
| 414 | 71 | 86 |
| 415 | 91 | 52 |
| 416 | 89 | 55 |
| 417 | 89 | 56 |
| 418 | 88 | 58 |
| 419 | 78 | 69 |
| 420 | 98 | 39 |
| 421 | 64 | 61 |
| 422 | 90 | 34 |
| 423 | 88 | 38 |
| 424 | 97 | 62 |
| 425 | 100 | 53 |
| 426 | 81 | 58 |
| 427 | 74 | 51 |
| 428 | 76 | 57 |
| 429 | 76 | 72 |
| 430 | 85 | 72 |
| 431 | 84 | 60 |
| 432 | 83 | 72 |
| 433 | 83 | 72 |
| 434 | 86 | 72 |
| 435 | 89 | 72 |
| 436 | 86 | 72 |
| 437 | 87 | 72 |
| 438 | 88 | 72 |
| 439 | 88 | 71 |
| 440 | 87 | 72 |
| 441 | 85 | 71 |
| 442 | 88 | 72 |
| 443 | 88 | 72 |
| 444 | 84 | 72 |
| 445 | 83 | 73 |
| 446 | 77 | 73 |
| 447 | 74 | 73 |
| 448 | 76 | 72 |
| 449 | 46 | 77 |
| 450 | 78 | 62 |
| 451 | 79 | 35 |
| 452 | 82 | 38 |
| 453 | 81 | 41 |
| 454 | 79 | 37 |
| 455 | 78 | 35 |
| 456 | 78 | 38 |
| 457 | 78 | 46 |
| 458 | 75 | 49 |
| 459 | 73 | 50 |
| 460 | 79 | 58 |
| 461 | 79 | 71 |
| 462 | 83 | 44 |
| 463 | 53 | 48 |
| 464 | 40 | 48 |
| 465 | 51 | 75 |
| 466 | 75 | 72 |
| 467 | 89 | 67 |
| 468 | 93 | 60 |
| 469 | 89 | 73 |
| 470 | 86 | 73 |
| 471 | 81 | 73 |
| 472 | 78 | 73 |
| 473 | 78 | 73 |
| 474 | 76 | 73 |
| 475 | 79 | 73 |
| 476 | 82 | 73 |
| 477 | 86 | 73 |
| 478 | 88 | 72 |
| 479 | 92 | 71 |
| 480 | 97 | 54 |
| 481 | 73 | 43 |
| 482 | 36 | 64 |
| 483 | 63 | 31 |
| 484 | 78 | 1 |
| 485 | 69 | 27 |
| 486 | 67 | 28 |
| 487 | 72 | 9 |
| 488 | 71 | 9 |
| 489 | 78 | 36 |
| 490 | 81 | 56 |
| 491 | 75 | 53 |
| 492 | 60 | 45 |
| 493 | 50 | 37 |
| 494 | 66 | 41 |
| 495 | 51 | 61 |
| 496 | 68 | 47 |
| 497 | 29 | 42 |
| 498 | 24 | 73 |
| 499 | 64 | 71 |
| 500 | 90 | 71 |
| 501 | 100 | 61 |
| 502 | 94 | 73 |
| 503 | 84 | 73 |
| 504 | 79 | 73 |
| 505 | 75 | 72 |
| 506 | 78 | 73 |
| 507 | 80 | 73 |
| 508 | 81 | 73 |
| 509 | 81 | 73 |
| 510 | 83 | 73 |
| 511 | 85 | 73 |
| 512 | 84 | 73 |
| 513 | 85 | 73 |
| 514 | 86 | 73 |
| 515 | 85 | 73 |
| 516 | 85 | 73 |
| 517 | 85 | 72 |
| 518 | 85 | 73 |
| 519 | 83 | 73 |
| 520 | 79 | 73 |
| 521 | 78 | 73 |
| 522 | 81 | 73 |
| 523 | 82 | 72 |
| 524 | 94 | 56 |
| 525 | 66 | 48 |
| 526 | 35 | 71 |
| 527 | 51 | 44 |
| 528 | 60 | 23 |
| 529 | 64 | 10 |
| 530 | 63 | 14 |
| 531 | 70 | 37 |
| 532 | 76 | 45 |
| 533 | 78 | 18 |
| 534 | 76 | 51 |
| 535 | 75 | 33 |
| 536 | 81 | 17 |
| 537 | 76 | 45 |
| 538 | 76 | 30 |
| 539 | 80 | 14 |
| 540 | 71 | 18 |
| 541 | 71 | 14 |
| 542 | 71 | 11 |
| 543 | 65 | 2 |
| 544 | 31 | 26 |
| 545 | 24 | 72 |
| 546 | 64 | 70 |
| 547 | 77 | 62 |
| 548 | 80 | 68 |
| 549 | 83 | 53 |
| 550 | 83 | 50 |
| 551 | 83 | 50 |
| 552 | 85 | 43 |
| 553 | 86 | 45 |
| 554 | 89 | 35 |
| 555 | 82 | 61 |
| 556 | 87 | 50 |
| 557 | 85 | 55 |
| 558 | 89 | 49 |
| 559 | 87 | 70 |
| 560 | 91 | 39 |
| 561 | 72 | 3 |
| 562 | 43 | 25 |
| 563 | 30 | 60 |
| 564 | 40 | 45 |
| 565 | 37 | 32 |
| 566 | 37 | 32 |
| 567 | 43 | 70 |
| 568 | 70 | 54 |
| 569 | 77 | 47 |
| 570 | 79 | 66 |
| 571 | 85 | 53 |
| 572 | 83 | 57 |
| 573 | 86 | 52 |
| 574 | 85 | 51 |
| 575 | 70 | 39 |
| 576 | 50 | 5 |
| 577 | 38 | 36 |
| 578 | 30 | 71 |
| 579 | 75 | 53 |
| 580 | 84 | 40 |
| 581 | 85 | 42 |
| 582 | 86 | 49 |
| 583 | 86 | 57 |
| 584 | 89 | 68 |
| 585 | 99 | 61 |
| 586 | 77 | 29 |
| 587 | 81 | 72 |
| 588 | 89 | 69 |
| 589 | 49 | 56 |
| 590 | 79 | 70 |
| 591 | 104 | 59 |
| 592 | 103 | 54 |
| 593 | 102 | 56 |
| 594 | 102 | 56 |
| 595 | 103 | 61 |
| 596 | 102 | 64 |
| 597 | 103 | 60 |
| 598 | 93 | 72 |
| 599 | 86 | 73 |
| 600 | 76 | 73 |
| 601 | 59 | 49 |
| 602 | 46 | 22 |
| 603 | 40 | 65 |
| 604 | 72 | 31 |
| 605 | 72 | 27 |
| 606 | 67 | 44 |
| 607 | 68 | 37 |
| 608 | 67 | 42 |
| 609 | 68 | 50 |
| 610 | 77 | 43 |
| 611 | 58 | 4 |
| 612 | 22 | 37 |
| 613 | 57 | 69 |
| 614 | 68 | 38 |
| 615 | 73 | 2 |
| 616 | 40 | 14 |
| 617 | 42 | 38 |
| 618 | 64 | 69 |
| 619 | 64 | 74 |
| 620 | 67 | 73 |
| 621 | 65 | 73 |
| 622 | 68 | 73 |
| 623 | 65 | 49 |
| 624 | 81 | 0 |
| 625 | 37 | 25 |
| 626 | 24 | 69 |
| 627 | 68 | 71 |
| 628 | 70 | 71 |
| 629 | 76 | 70 |
| 630 | 71 | 72 |
| 631 | 73 | 69 |
| 632 | 76 | 70 |
| 633 | 77 | 72 |
| 634 | 77 | 72 |
| 635 | 77 | 72 |
| 636 | 77 | 70 |
| 637 | 76 | 71 |
| 638 | 76 | 71 |
| 639 | 77 | 71 |
| 640 | 77 | 71 |
| 641 | 78 | 70 |
| 642 | 77 | 70 |
| 643 | 77 | 71 |
| 644 | 79 | 72 |
| 645 | 78 | 70 |
| 646 | 80 | 70 |
| 647 | 82 | 71 |
| 648 | 84 | 71 |
| 649 | 83 | 71 |
| 650 | 83 | 73 |
| 651 | 81 | 70 |
| 652 | 80 | 71 |
| 653 | 78 | 71 |
| 654 | 76 | 70 |
| 655 | 76 | 70 |
| 656 | 76 | 71 |
| 657 | 79 | 71 |
| 658 | 78 | 71 |
| 659 | 81 | 70 |
| 660 | 83 | 72 |
| 661 | 84 | 71 |
| 662 | 86 | 71 |
| 663 | 87 | 71 |
| 664 | 92 | 72 |
| 665 | 91 | 72 |
| 666 | 90 | 71 |
| 667 | 90 | 71 |
| 668 | 91 | 71 |
| 669 | 90 | 70 |
| 670 | 90 | 72 |
| 671 | 91 | 71 |
| 672 | 90 | 71 |
| 673 | 90 | 71 |
| 674 | 92 | 72 |
| 675 | 93 | 69 |
| 676 | 90 | 70 |
| 677 | 93 | 72 |
| 678 | 91 | 70 |
| 679 | 89 | 71 |
| 680 | 91 | 71 |
| 681 | 90 | 71 |
| 682 | 90 | 71 |
| 683 | 92 | 71 |
| 684 | 91 | 71 |
| 685 | 93 | 71 |
| 686 | 93 | 68 |
| 687 | 98 | 68 |
| 688 | 98 | 67 |
| 689 | 100 | 69 |
| 690 | 99 | 68 |
| 691 | 100 | 71 |
| 692 | 99 | 68 |
| 693 | 100 | 69 |
| 694 | 102 | 72 |
| 695 | 101 | 69 |
| 696 | 100 | 69 |
| 697 | 102 | 71 |
| 698 | 102 | 71 |
| 699 | 102 | 69 |
| 700 | 102 | 71 |
| 701 | 102 | 68 |
| 702 | 100 | 69 |
| 703 | 102 | 70 |
| 704 | 102 | 68 |
| 705 | 102 | 70 |
| 706 | 102 | 72 |
| 707 | 102 | 68 |
| 708 | 102 | 69 |
| 709 | 100 | 68 |
| 710 | 102 | 71 |
| 711 | 101 | 64 |
| 712 | 102 | 69 |
| 713 | 102 | 69 |
| 714 | 101 | 69 |
| 715 | 102 | 64 |
| 716 | 102 | 69 |
| 717 | 102 | 68 |
| 718 | 102 | 70 |
| 719 | 102 | 69 |
| 720 | 102 | 70 |
| 721 | 102 | 70 |
| 722 | 102 | 62 |
| 723 | 104 | 38 |
| 724 | 104 | 15 |
| 725 | 102 | 24 |
| 726 | 102 | 45 |
| 727 | 102 | 47 |
| 728 | 104 | 40 |
| 729 | 101 | 52 |
| 730 | 103 | 32 |
| 731 | 102 | 50 |
| 732 | 103 | 30 |
| 733 | 103 | 44 |
| 734 | 102 | 40 |
| 735 | 103 | 43 |
| 736 | 103 | 41 |
| 737 | 102 | 46 |
| 738 | 103 | 39 |
| 739 | 102 | 41 |
| 740 | 103 | 41 |
| 741 | 102 | 38 |
| 742 | 103 | 39 |
| 743 | 102 | 46 |
| 744 | 104 | 46 |
| 745 | 103 | 49 |
| 746 | 102 | 45 |
| 747 | 103 | 42 |
| 748 | 103 | 46 |
| 749 | 103 | 38 |
| 750 | 102 | 48 |
| 751 | 103 | 35 |
| 752 | 102 | 48 |
| 753 | 103 | 49 |
| 754 | 102 | 48 |
| 755 | 102 | 46 |
| 756 | 103 | 47 |
| 757 | 102 | 49 |
| 758 | 102 | 42 |
| 759 | 102 | 52 |
| 760 | 102 | 57 |
| 761 | 102 | 55 |
| 762 | 102 | 61 |
| 763 | 102 | 61 |
| 764 | 102 | 58 |
| 765 | 103 | 58 |
| 766 | 102 | 59 |
| 767 | 102 | 54 |
| 768 | 102 | 63 |
| 769 | 102 | 61 |
| 770 | 103 | 55 |
| 771 | 102 | 60 |
| 772 | 102 | 72 |
| 773 | 103 | 56 |
| 774 | 102 | 55 |
| 775 | 102 | 67 |
| 776 | 103 | 56 |
| 777 | 84 | 42 |
| 778 | 48 | 7 |
| 779 | 48 | 6 |
| 780 | 48 | 6 |
| 781 | 48 | 7 |
| 782 | 48 | 6 |
| 783 | 48 | 7 |
| 784 | 67 | 21 |
| 785 | 105 | 59 |
| 786 | 105 | 96 |
| 787 | 105 | 74 |
| 788 | 105 | 66 |
| 789 | 105 | 62 |
| 790 | 105 | 66 |
| 791 | 89 | 41 |
| 792 | 52 | 5 |
| 793 | 48 | 5 |
| 794 | 48 | 7 |
| 795 | 48 | 5 |
| 796 | 48 | 6 |
| 797 | 48 | 4 |
| 798 | 52 | 6 |
| 799 | 51 | 5 |
| 800 | 51 | 6 |
| 801 | 51 | 6 |
| 802 | 52 | 5 |
| 803 | 52 | 5 |
| 804 | 57 | 44 |
| 805 | 98 | 90 |
| 806 | 105 | 94 |
| 807 | 105 | 100 |
| 808 | 105 | 98 |
| 809 | 105 | 95 |
| 810 | 105 | 96 |
| 811 | 105 | 92 |
| 812 | 104 | 97 |
| 813 | 100 | 85 |
| 814 | 94 | 74 |
| 815 | 87 | 62 |
| 816 | 81 | 50 |
| 817 | 81 | 46 |
| 818 | 80 | 39 |
| 819 | 80 | 32 |
| 820 | 81 | 28 |
| 821 | 80 | 26 |
| 822 | 80 | 23 |
| 823 | 80 | 23 |
| 824 | 80 | 20 |
| 825 | 81 | 19 |
| 826 | 80 | 18 |
| 827 | 81 | 17 |
| 828 | 80 | 20 |
| 829 | 81 | 24 |
| 830 | 81 | 21 |
| 831 | 80 | 26 |
| 832 | 80 | 24 |
| 833 | 80 | 23 |
| 834 | 80 | 22 |
| 835 | 81 | 21 |
| 836 | 81 | 24 |
| 837 | 81 | 24 |
| 838 | 81 | 22 |
| 839 | 81 | 22 |
| 840 | 81 | 21 |
| 841 | 81 | 31 |
| 842 | 81 | 27 |
| 843 | 80 | 26 |
| 844 | 80 | 26 |
| 845 | 81 | 25 |
| 846 | 80 | 21 |
| 847 | 81 | 20 |
| 848 | 83 | 21 |
| 849 | 83 | 15 |
| 850 | 83 | 12 |
| 851 | 83 | 9 |
| 852 | 83 | 8 |
| 853 | 83 | 7 |
| 854 | 83 | 6 |
| 855 | 83 | 6 |
| 856 | 83 | 6 |
| 857 | 83 | 6 |
| 858 | 83 | 6 |
| 859 | 76 | 5 |
| 860 | 49 | 8 |
| 861 | 51 | 7 |
| 862 | 51 | 20 |
| 863 | 78 | 52 |
| 864 | 80 | 38 |
| 865 | 81 | 33 |
| 866 | 83 | 29 |
| 867 | 83 | 22 |
| 868 | 83 | 16 |
| 869 | 83 | 12 |
| 870 | 83 | 9 |
| 871 | 83 | 8 |
| 872 | 83 | 7 |
| 873 | 83 | 6 |
| 874 | 83 | 6 |
| 875 | 83 | 6 |
| 876 | 83 | 6 |
| 877 | 83 | 6 |
| 878 | 59 | 4 |
| 879 | 50 | 5 |
| 880 | 51 | 5 |
| 881 | 51 | 5 |
| 882 | 51 | 5 |
| 883 | 50 | 5 |
| 884 | 50 | 5 |
| 885 | 50 | 5 |
| 886 | 50 | 5 |
| 887 | 50 | 5 |
| 888 | 51 | 5 |
| 889 | 51 | 5 |
| 890 | 51 | 5 |
| 891 | 63 | 50 |
| 892 | 81 | 34 |
| 893 | 81 | 25 |
| 894 | 81 | 29 |
| 895 | 81 | 23 |
| 896 | 80 | 24 |
| 897 | 81 | 24 |
| 898 | 81 | 28 |
| 899 | 81 | 27 |
| 900 | 81 | 22 |
| 901 | 81 | 19 |
| 902 | 81 | 17 |
| 903 | 81 | 17 |
| 904 | 81 | 17 |
| 905 | 81 | 15 |
| 906 | 80 | 15 |
| 907 | 80 | 28 |
| 908 | 81 | 22 |
| 909 | 81 | 24 |
| 910 | 81 | 19 |
| 911 | 81 | 21 |
| 912 | 81 | 20 |
| 913 | 83 | 26 |
| 914 | 80 | 63 |
| 915 | 80 | 59 |
| 916 | 83 | 100 |
| 917 | 81 | 73 |
| 918 | 83 | 53 |
| 919 | 80 | 76 |
| 920 | 81 | 61 |
| 921 | 80 | 50 |
| 922 | 81 | 37 |
| 923 | 82 | 49 |
| 924 | 83 | 37 |
| 925 | 83 | 25 |
| 926 | 83 | 17 |
| 927 | 83 | 13 |
| 928 | 83 | 10 |
| 929 | 83 | 8 |
| 930 | 83 | 7 |
| 931 | 83 | 7 |
| 932 | 83 | 6 |
| 933 | 83 | 6 |
| 934 | 83 | 6 |
| 935 | 71 | 5 |
| 936 | 49 | 24 |
| 937 | 69 | 64 |
| 938 | 81 | 50 |
| 939 | 81 | 43 |
| 940 | 81 | 42 |
| 941 | 81 | 31 |
| 942 | 81 | 30 |
| 943 | 81 | 35 |
| 944 | 81 | 28 |
| 945 | 81 | 27 |
| 946 | 80 | 27 |
| 947 | 81 | 31 |
| 948 | 81 | 41 |
| 949 | 81 | 41 |
| 950 | 81 | 37 |
| 951 | 81 | 43 |
| 952 | 81 | 34 |
| 953 | 81 | 31 |
| 954 | 81 | 26 |
| 955 | 81 | 23 |
| 956 | 81 | 27 |
| 957 | 81 | 38 |
| 958 | 81 | 40 |
| 959 | 81 | 39 |
| 960 | 81 | 27 |
| 961 | 81 | 33 |
| 962 | 80 | 28 |
| 963 | 81 | 34 |
| 964 | 83 | 72 |
| 965 | 81 | 49 |
| 966 | 81 | 51 |
| 967 | 80 | 55 |
| 968 | 81 | 48 |
| 969 | 81 | 36 |
| 970 | 81 | 39 |
| 971 | 81 | 38 |
| 972 | 80 | 41 |
| 973 | 81 | 30 |
| 974 | 81 | 23 |
| 975 | 81 | 19 |
| 976 | 81 | 25 |
| 977 | 81 | 29 |
| 978 | 83 | 47 |
| 979 | 81 | 90 |
| 980 | 81 | 75 |
| 981 | 80 | 60 |
| 982 | 81 | 48 |
| 983 | 81 | 41 |
| 984 | 81 | 30 |
| 985 | 80 | 24 |
| 986 | 81 | 20 |
| 987 | 81 | 21 |
| 988 | 81 | 29 |
| 989 | 81 | 29 |
| 990 | 81 | 27 |
| 991 | 81 | 23 |
| 992 | 81 | 25 |
| 993 | 81 | 26 |
| 994 | 81 | 22 |
| 995 | 81 | 20 |
| 996 | 81 | 17 |
| 997 | 81 | 23 |
| 998 | 83 | 65 |
| 999 | 81 | 54 |
| 1 000 | 81 | 50 |
| 1 001 | 81 | 41 |
| 1 002 | 81 | 35 |
| 1 003 | 81 | 37 |
| 1 004 | 81 | 29 |
| 1 005 | 81 | 28 |
| 1 006 | 81 | 24 |
| 1 007 | 81 | 19 |
| 1 008 | 81 | 16 |
| 1 009 | 80 | 16 |
| 1 010 | 83 | 23 |
| 1 011 | 83 | 17 |
| 1 012 | 83 | 13 |
| 1 013 | 83 | 27 |
| 1 014 | 81 | 58 |
| 1 015 | 81 | 60 |
| 1 016 | 81 | 46 |
| 1 017 | 80 | 41 |
| 1 018 | 80 | 36 |
| 1 019 | 81 | 26 |
| 1 020 | 86 | 18 |
| 1 021 | 82 | 35 |
| 1 022 | 79 | 53 |
| 1 023 | 82 | 30 |
| 1 024 | 83 | 29 |
| 1 025 | 83 | 32 |
| 1 026 | 83 | 28 |
| 1 027 | 76 | 60 |
| 1 028 | 79 | 51 |
| 1 029 | 86 | 26 |
| 1 030 | 82 | 34 |
| 1 031 | 84 | 25 |
| 1 032 | 86 | 23 |
| 1 033 | 85 | 22 |
| 1 034 | 83 | 26 |
| 1 035 | 83 | 25 |
| 1 036 | 83 | 37 |
| 1 037 | 84 | 14 |
| 1 038 | 83 | 39 |
| 1 039 | 76 | 70 |
| 1 040 | 78 | 81 |
| 1 041 | 75 | 71 |
| 1 042 | 86 | 47 |
| 1 043 | 83 | 35 |
| 1 044 | 81 | 43 |
| 1 045 | 81 | 41 |
| 1 046 | 79 | 46 |
| 1 047 | 80 | 44 |
| 1 048 | 84 | 20 |
| 1 049 | 79 | 31 |
| 1 050 | 87 | 29 |
| 1 051 | 82 | 49 |
| 1 052 | 84 | 21 |
| 1 053 | 82 | 56 |
| 1 054 | 81 | 30 |
| 1 055 | 85 | 21 |
| 1 056 | 86 | 16 |
| 1 057 | 79 | 52 |
| 1 058 | 78 | 60 |
| 1 059 | 74 | 55 |
| 1 060 | 78 | 84 |
| 1 061 | 80 | 54 |
| 1 062 | 80 | 35 |
| 1 063 | 82 | 24 |
| 1 064 | 83 | 43 |
| 1 065 | 79 | 49 |
| 1 066 | 83 | 50 |
| 1 067 | 86 | 12 |
| 1 068 | 64 | 14 |
| 1 069 | 24 | 14 |
| 1 070 | 49 | 21 |
| 1 071 | 77 | 48 |
| 1 072 | 103 | 11 |
| 1 073 | 98 | 48 |
| 1 074 | 101 | 34 |
| 1 075 | 99 | 39 |
| 1 076 | 103 | 11 |
| 1 077 | 103 | 19 |
| 1 078 | 103 | 7 |
| 1 079 | 103 | 13 |
| 1 080 | 103 | 10 |
| 1 081 | 102 | 13 |
| 1 082 | 101 | 29 |
| 1 083 | 102 | 25 |
| 1 084 | 102 | 20 |
| 1 085 | 96 | 60 |
| 1 086 | 99 | 38 |
| 1 087 | 102 | 24 |
| 1 088 | 100 | 31 |
| 1 089 | 100 | 28 |
| 1 090 | 98 | 3 |
| 1 091 | 102 | 26 |
| 1 092 | 95 | 64 |
| 1 093 | 102 | 23 |
| 1 094 | 102 | 25 |
| 1 095 | 98 | 42 |
| 1 096 | 93 | 68 |
| 1 097 | 101 | 25 |
| 1 098 | 95 | 64 |
| 1 099 | 101 | 35 |
| 1 100 | 94 | 59 |
| 1 101 | 97 | 37 |
| 1 102 | 97 | 60 |
| 1 103 | 93 | 98 |
| 1 104 | 98 | 53 |
| 1 105 | 103 | 13 |
| 1 106 | 103 | 11 |
| 1 107 | 103 | 11 |
| 1 108 | 103 | 13 |
| 1 109 | 103 | 10 |
| 1 110 | 103 | 10 |
| 1 111 | 103 | 11 |
| 1 112 | 103 | 10 |
| 1 113 | 103 | 10 |
| 1 114 | 102 | 18 |
| 1 115 | 102 | 31 |
| 1 116 | 101 | 24 |
| 1 117 | 102 | 19 |
| 1 118 | 103 | 10 |
| 1 119 | 102 | 12 |
| 1 120 | 99 | 56 |
| 1 121 | 96 | 59 |
| 1 122 | 74 | 28 |
| 1 123 | 66 | 62 |
| 1 124 | 74 | 29 |
| 1 125 | 64 | 74 |
| 1 126 | 69 | 40 |
| 1 127 | 76 | 2 |
| 1 128 | 72 | 29 |
| 1 129 | 66 | 65 |
| 1 130 | 54 | 69 |
| 1 131 | 69 | 56 |
| 1 132 | 69 | 40 |
| 1 133 | 73 | 54 |
| 1 134 | 63 | 92 |
| 1 135 | 61 | 67 |
| 1 136 | 72 | 42 |
| 1 137 | 78 | 2 |
| 1 138 | 76 | 34 |
| 1 139 | 67 | 80 |
| 1 140 | 70 | 67 |
| 1 141 | 53 | 70 |
| 1 142 | 72 | 65 |
| 1 143 | 60 | 57 |
| 1 144 | 74 | 29 |
| 1 145 | 69 | 31 |
| 1 146 | 76 | 1 |
| 1 147 | 74 | 22 |
| 1 148 | 72 | 52 |
| 1 149 | 62 | 96 |
| 1 150 | 54 | 72 |
| 1 151 | 72 | 28 |
| 1 152 | 72 | 35 |
| 1 153 | 64 | 68 |
| 1 154 | 74 | 27 |
| 1 155 | 76 | 14 |
| 1 156 | 69 | 38 |
| 1 157 | 66 | 59 |
| 1 158 | 64 | 99 |
| 1 159 | 51 | 86 |
| 1 160 | 70 | 53 |
| 1 161 | 72 | 36 |
| 1 162 | 71 | 47 |
| 1 163 | 70 | 42 |
| 1 164 | 67 | 34 |
| 1 165 | 74 | 2 |
| 1 166 | 75 | 21 |
| 1 167 | 74 | 15 |
| 1 168 | 75 | 13 |
| 1 169 | 76 | 10 |
| 1 170 | 75 | 13 |
| 1 171 | 75 | 10 |
| 1 172 | 75 | 7 |
| 1 173 | 75 | 13 |
| 1 174 | 76 | 8 |
| 1 175 | 76 | 7 |
| 1 176 | 67 | 45 |
| 1 177 | 75 | 13 |
| 1 178 | 75 | 12 |
| 1 179 | 73 | 21 |
| 1 180 | 68 | 46 |
| 1 181 | 74 | 8 |
| 1 182 | 76 | 11 |
| 1 183 | 76 | 14 |
| 1 184 | 74 | 11 |
| 1 185 | 74 | 18 |
| 1 186 | 73 | 22 |
| 1 187 | 74 | 20 |
| 1 188 | 74 | 19 |
| 1 189 | 70 | 22 |
| 1 190 | 71 | 23 |
| 1 191 | 73 | 19 |
| 1 192 | 73 | 19 |
| 1 193 | 72 | 20 |
| 1 194 | 64 | 60 |
| 1 195 | 70 | 39 |
| 1 196 | 66 | 56 |
| 1 197 | 68 | 64 |
| 1 198 | 30 | 68 |
| 1 199 | 70 | 38 |
| 1 200 | 66 | 47 |
| 1 201 | 76 | 14 |
| 1 202 | 74 | 18 |
| 1 203 | 69 | 46 |
| 1 204 | 68 | 62 |
| 1 205 | 68 | 62 |
| 1 206 | 68 | 62 |
| 1 207 | 68 | 62 |
| 1 208 | 68 | 62 |
| 1 209 | 68 | 62 |
| 1 210 | 54 | 50 |
| 1 211 | 41 | 37 |
| 1 212 | 27 | 25 |
| 1 213 | 14 | 12 |
| 1 214 | 0 | 0 |
| 1 215 | 0 | 0 |
| 1 216 | 0 | 0 |
| 1 217 | 0 | 0 |
| 1 218 | 0 | 0 |
| 1 219 | 0 | 0 |
| 1 220 | 0 | 0 |
| 1 221 | 0 | 0 |
| 1 222 | 0 | 0 |
| 1 223 | 0 | 0 |
| 1 224 | 0 | 0 |
| 1 225 | 0 | 0 |
| 1 226 | 0 | 0 |
| 1 227 | 0 | 0 |
| 1 228 | 0 | 0 |
| 1 229 | 0 | 0 |
| 1 230 | 0 | 0 |
| 1 231 | 0 | 0 |
| 1 232 | 0 | 0 |
| 1 233 | 0 | 0 |
| 1 234 | 0 | 0 |
| 1 235 | 0 | 0 |
| 1 236 | 0 | 0 |
| 1 237 | 0 | 0 |
| 1 238 | 0 | 0 |

a)

Motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu piemēro šādu pilnīgu pārejas (mainīgs apgriezienu skaits un mainīga slodze) motora dinamometra grafiku:

Laiks

s

Norm. Apgriezieni

%

Norm. griezes moment

%

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0

0

17

0

0

18

0

0

19

0

0

20

0

0

21

0

0

22

0

0

23

0

0

24

1

3

25

1

3

26

1

3

27

1

3

28

1

3

29

1

3

30

1

6

31

1

6

32

2

1

33

4

13

34

7

18

35

9

21

36

17

20

37

33

42

38

57

46

39

44

33

40

31

0

41

22

27

42

33

43

43

80

49

44

105

47

45

98

70

46

104

36

47

104

65

48

96

71

49

101

62

50

102

51

51

102

50

52

102

46

53

102

41

54

102

31

55

89

2

56

82

0

57

47

1

58

23

1

59

1

3

60

1

8

61

1

3

62

1

5

63

1

6

64

1

4

65

1

4

66

0

6

67

1

4

68

9

21

69

25

56

70

64

26

71

60

31

72

63

20

73

62

24

74

64

8

75

58

44

76

65

10

77

65

12

78

68

23

79

69

30

80

71

30

81

74

15

82

71

23

83

73

20

84

73

21

85

73

19

86

70

33

87

70

34

88

65

47

89

66

47

90

64

53

91

65

45

92

66

38

93

67

49

94

69

39

95

69

39

96

66

42

97

71

29

98

75

29

99

72

23

100

74

22

101

75

24

102

73

30

103

74

24

104

77

6

105

76

12

106

74

39

107

72

30

108

75

22

109

78

64

110

102

34

111

103

28

112

103

28

113

103

19

114

103

32

115

104

25

116

103

38

117

103

39

118

103

34

119

102

44

120

103

38

121

102

43

122

103

34

123

102

41

124

103

44

125

103

37

126

103

27

127

104

13

128

104

30

129

104

19

130

103

28

131

104

40

132

104

32

133

101

63

134

102

54

135

102

52

136

102

51

137

103

40

138

104

34

139

102

36

140

104

44

141

103

44

142

104

33

143

102

27

144

103

26

145

79

53

146

51

37

147

24

23

148

13

33

149

19

55

150

45

30

151

34

7

152

14

4

153

8

16

154

15

6

155

39

47

156

39

4

157

35

26

158

27

38

159

43

40

160

14

23

161

10

10

162

15

33

163

35

72

164

60

39

165

55

31

166

47

30

167

16

7

168

0

6

169

0

8

170

0

8

171

0

2

172

2

17

173

10

28

174

28

31

175

33

30

176

36

0

177

19

10

178

1

18

179

0

16

180

1

3

181

1

4

182

1

5

183

1

6

184

1

5

185

1

3

186

1

4

187

1

4

188

1

6

189

8

18

190

20

51

191

49

19

192

41

13

193

31

16

194

28

21

195

21

17

196

31

21

197

21

8

198

0

14

199

0

12

200

3

8

201

3

22

202

12

20

203

14

20

204

16

17

205

20

18

206

27

34

207

32

33

208

41

31

209

43

31

210

37

33

211

26

18

212

18

29

213

14

51

214

13

11

215

12

9

216

15

33

217

20

25

218

25

17

219

31

29

220

36

66

221

66

40

222

50

13

223

16

24

224

26

50

225

64

23

226

81

20

227

83

11

228

79

23

229

76

31

230

68

24

231

59

33

232

59

3

233

25

7

234

21

10

235

20

19

236

4

10

237

5

7

238

4

5

239

4

6

240

4

6

241

4

5

242

7

5

243

16

28

244

28

25

245

52

53

246

50

8

247

26

40

248

48

29

249

54

39

250

60

42

251

48

18

252

54

51

253

88

90

254

103

84

255

103

85

256

102

84

257

58

66

258

64

97

259

56

80

260

51

67

261

52

96

262

63

62

263

71

6

264

33

16

265

47

45

266

43

56

267

42

27

268

42

64

269

75

74

270

68

96

271

86

61

272

66

0

273

37

0

274

45

37

275

68

96

276

80

97

277

92

96

278

90

97

279

82

96

280

94

81

281

90

85

282

96

65

283

70

96

284

55

95

285

70

96

286

79

96

287

81

71

288

71

60

289

92

65

290

82

63

291

61

47

292

52

37

293

24

0

294

20

7

295

39

48

296

39

54

297

63

58

298

53

31

299

51

24

300

48

40

301

39

0

302

35

18

303

36

16

304

29

17

305

28

21

306

31

15

307

31

10

308

43

19

309

49

63

310

78

61

311

78

46

312

66

65

313

78

97

314

84

63

315

57

26

316

36

22

317

20

34

318

19

8

319

9

10

320

5

5

321

7

11

322

15

15

323

12

9

324

13

27

325

15

28

326

16

28

327

16

31

328

15

20

329

17

0

330

20

34

331

21

25

332

20

0

333

23

25

334

30

58

335

63

96

336

83

60

337

61

0

338

26

0

339

29

44

340

68

97

341

80

97

342

88

97

343

99

88

344

102

86

345

100

82

346

74

79

347

57

79

348

76

97

349

84

97

350

86

97

351

81

98

352

83

83

353

65

96

354

93

72

355

63

60

356

72

49

357

56

27

358

29

0

359

18

13

360

25

11

361

28

24

362

34

53

363

65

83

364

80

44

365

77

46

366

76

50

367

45

52

368

61

98

369

61

69

370

63

49

371

32

0

372

10

8

373

17

7

374

16

13

375

11

6

376

9

5

377

9

12

378

12

46

379

15

30

380

26

28

381

13

9

382

16

21

383

24

4

384

36

43

385

65

85

386

78

66

387

63

39

388

32

34

389

46

55

390

47

42

391

42

39

392

27

0

393

14

5

394

14

14

395

24

54

396

60

90

397

53

66

398

70

48

399

77

93

400

79

67

401

46

65

402

69

98

403

80

97

404

74

97

405

75

98

406

56

61

407

42

0

408

36

32

409

34

43

410

68

83

411

102

48

412

62

0

413

41

39

414

71

86

415

91

52

416

89

55

417

89

56

418

88

58

419

78

69

420

98

39

421

64

61

422

90

34

423

88

38

424

97

62

425

100

53

426

81

58

427

74

51

428

76

57

429

76

72

430

85

72

431

84

60

432

83

72

433

83

72

434

86

72

435

89

72

436

86

72

437

87

72

438

88

72

439

88

71

440

87

72

441

85

71

442

88

72

443

88

72

444

84

72

445

83

73

446

77

73

447

74

73

448

76

72

449

46

77

450

78

62

451

79

35

452

82

38

453

81

41

454

79

37

455

78

35

456

78

38

457

78

46

458

75

49

459

73

50

460

79

58

461

79

71

462

83

44

463

53

48

464

40

48

465

51

75

466

75

72

467

89

67

468

93

60

469

89

73

470

86

73

471

81

73

472

78

73

473

78

73

474

76

73

475

79

73

476

82

73

477

86

73

478

88

72

479

92

71

480

97

54

481

73

43

482

36

64

483

63

31

484

78

1

485

69

27

486

67

28

487

72

9

488

71

9

489

78

36

490

81

56

491

75

53

492

60

45

493

50

37

494

66

41

495

51

61

496

68

47

497

29

42

498

24

73

499

64

71

500

90

71

501

100

61

502

94

73

503

84

73

504

79

73

505

75

72

506

78

73

507

80

73

508

81

73

509

81

73

510

83

73

511

85

73

512

84

73

513

85

73

514

86

73

515

85

73

516

85

73

517

85

72

518

85

73

519

83

73

520

79

73

521

78

73

522

81

73

523

82

72

524

94

56

525

66

48

526

35

71

527

51

44

528

60

23

529

64

10

530

63

14

531

70

37

532

76

45

533

78

18

534

76

51

535

75

33

536

81

17

537

76

45

538

76

30

539

80

14

540

71

18

541

71

14

542

71

11

543

65

2

544

31

26

545

24

72

546

64

70

547

77

62

548

80

68

549

83

53

550

83

50

551

83

50

552

85

43

553

86

45

554

89

35

555

82

61

556

87

50

557

85

55

558

89

49

559

87

70

560

91

39

561

72

3

562

43

25

563

30

60

564

40

45

565

37

32

566

37

32

567

43

70

568

70

54

569

77

47

570

79

66

571

85

53

572

83

57

573

86

52

574

85

51

575

70

39

576

50

5

577

38

36

578

30

71

579

75

53

580

84

40

581

85

42

582

86

49

583

86

57

584

89

68

585

99

61

586

77

29

587

81

72

588

89

69

589

49

56

590

79

70

591

104

59

592

103

54

593

102

56

594

102

56

595

103

61

596

102

64

597

103

60

598

93

72

599

86

73

600

76

73

601

59

49

602

46

22

603

40

65

604

72

31

605

72

27

606

67

44

607

68

37

608

67

42

609

68

50

610

77

43

611

58

4

612

22

37

613

57

69

614

68

38

615

73

2

616

40

14

617

42

38

618

64

69

619

64

74

620

67

73

621

65

73

622

68

73

623

65

49

624

81

0

625

37

25

626

24

69

627

68

71

628

70

71

629

76

70

630

71

72

631

73

69

632

76

70

633

77

72

634

77

72

635

77

72

636

77

70

637

76

71

638

76

71

639

77

71

640

77

71

641

78

70

642

77

70

643

77

71

644

79

72

645

78

70

646

80

70

647

82

71

648

84

71

649

83

71

650

83

73

651

81

70

652

80

71

653

78

71

654

76

70

655

76

70

656

76

71

657

79

71

658

78

71

659

81

70

660

83

72

661

84

71

662

86

71

663

87

71

664

92

72

665

91

72

666

90

71

667

90

71

668

91

71

669

90

70

670

90

72

671

91

71

672

90

71

673

90

71

674

92

72

675

93

69

676

90

70

677

93

72

678

91

70

679

89

71

680

91

71

681

90

71

682

90

71

683

92

71

684

91

71

685

93

71

686

93

68

687

98

68

688

98

67

689

100

69

690

99

68

691

100

71

692

99

68

693

100

69

694

102

72

695

101

69

696

100

69

697

102

71

698

102

71

699

102

69

700

102

71

701

102

68

702

100

69

703

102

70

704

102

68

705

102

70

706

102

72

707

102

68

708

102

69

709

100

68

710

102

71

711

101

64

712

102

69

713

102

69

714

101

69

715

102

64

716

102

69

717

102

68

718

102

70

719

102

69

720

102

70

721

102

70

722

102

62

723

104

38

724

104

15

725

102

24

726

102

45

727

102

47

728

104

40

729

101

52

730

103

32

731

102

50

732

103

30

733

103

44

734

102

40

735

103

43

736

103

41

737

102

46

738

103

39

739

102

41

740

103

41

741

102

38

742

103

39

743

102

46

744

104

46

745

103

49

746

102

45

747

103

42

748

103

46

749

103

38

750

102

48

751

103

35

752

102

48

753

103

49

754

102

48

755

102

46

756

103

47

757

102

49

758

102

42

759

102

52

760

102

57

761

102

55

762

102

61

763

102

61

764

102

58

765

103

58

766

102

59

767

102

54

768

102

63

769

102

61

770

103

55

771

102

60

772

102

72

773

103

56

774

102

55

775

102

67

776

103

56

777

84

42

778

48

7

779

48

6

780

48

6

781

48

7

782

48

6

783

48

7

784

67

21

785

105

59

786

105

96

787

105

74

788

105

66

789

105

62

790

105

66

791

89

41

792

52

5

793

48

5

794

48

7

795

48

5

796

48

6

797

48

4

798

52

6

799

51

5

800

51

6

801

51

6

802

52

5

803

52

5

804

57

44

805

98

90

806

105

94

807

105

100

808

105

98

809

105

95

810

105

96

811

105

92

812

104

97

813

100

85

814

94

74

815

87

62

816

81

50

817

81

46

818

80

39

819

80

32

820

81

28

821

80

26

822

80

23

823

80

23

824

80

20

825

81

19

826

80

18

827

81

17

828

80

20

829

81

24

830

81

21

831

80

26

832

80

24

833

80

23

834

80

22

835

81

21

836

81

24

837

81

24

838

81

22

839

81

22

840

81

21

841

81

31

842

81

27

843

80

26

844

80

26

845

81

25

846

80

21

847

81

20

848

83

21

849

83

15

850

83

12

851

83

9

852

83

8

853

83

7

854

83

6

855

83

6

856

83

6

857

83

6

858

83

6

859

76

5

860

49

8

861

51

7

862

51

20

863

78

52

864

80

38

865

81

33

866

83

29

867

83

22

868

83

16

869

83

12

870

83

9

871

83

8

872

83

7

873

83

6

874

83

6

875

83

6

876

83

6

877

83

6

878

59

4

879

50

5

880

51

5

881

51

5

882

51

5

883

50

5

884

50

5

885

50

5

886

50

5

887

50

5

888

51

5

889

51

5

890

51

5

891

63

50

892

81

34

893

81

25

894

81

29

895

81

23

896

80

24

897

81

24

898

81

28

899

81

27

900

81

22

901

81

19

902

81

17

903

81

17

904

81

17

905

81

15

906

80

15

907

80

28

908

81

22

909

81

24

910

81

19

911

81

21

912

81

20

913

83

26

914

80

63

915

80

59

916

83

100

917

81

73

918

83

53

919

80

76

920

81

61

921

80

50

922

81

37

923

82

49

924

83

37

925

83

25

926

83

17

927

83

13

928

83

10

929

83

8

930

83

7

931

83

7

932

83

6

933

83

6

934

83

6

935

71

5

936

49

24

937

69

64

938

81

50

939

81

43

940

81

42

941

81

31

942

81

30

943

81

35

944

81

28

945

81

27

946

80

27

947

81

31

948

81

41

949

81

41

950

81

37

951

81

43

952

81

34

953

81

31

954

81

26

955

81

23

956

81

27

957

81

38

958

81

40

959

81

39

960

81

27

961

81

33

962

80

28

963

81

34

964

83

72

965

81

49

966

81

51

967

80

55

968

81

48

969

81

36

970

81

39

971

81

38

972

80

41

973

81

30

974

81

23

975

81

19

976

81

25

977

81

29

978

83

47

979

81

90

980

81

75

981

80

60

982

81

48

983

81

41

984

81

30

985

80

24

986

81

20

987

81

21

988

81

29

989

81

29

990

81

27

991

81

23

992

81

25

993

81

26

994

81

22

995

81

20

996

81

17

997

81

23

998

83

65

999

81

54

1 000

81

50

1 001

81

41

1 002

81

35

1 003

81

37

1 004

81

29

1 005

81

28

1 006

81

24

1 007

81

19

1 008

81

16

1 009

80

16

1 010

83

23

1 011

83

17

1 012

83

13

1 013

83

27

1 014

81

58

1 015

81

60

1 016

81

46

1 017

80

41

1 018

80

36

1 019

81

26

1 020

86

18

1 021

82

35

1 022

79

53

1 023

82

30

1 024

83

29

1 025

83

32

1 026

83

28

1 027

76

60

1 028

79

51

1 029

86

26

1 030

82

34

1 031

84

25

1 032

86

23

1 033

85

22

1 034

83

26

1 035

83

25

1 036

83

37

1 037

84

14

1 038

83

39

1 039

76

70

1 040

78

81

1 041

75

71

1 042

86

47

1 043

83

35

1 044

81

43

1 045

81

41

1 046

79

46

1 047

80

44

1 048

84

20

1 049

79

31

1 050

87

29

1 051

82

49

1 052

84

21

1 053

82

56

1 054

81

30

1 055

85

21

1 056

86

16

1 057

79

52

1 058

78

60

1 059

74

55

1 060

78

84

1 061

80

54

1 062

80

35

1 063

82

24

1 064

83

43

1 065

79

49

1 066

83

50

1 067

86

12

1 068

64

14

1 069

24

14

1 070

49

21

1 071

77

48

1 072

103

11

1 073

98

48

1 074

101

34

1 075

99

39

1 076

103

11

1 077

103

19

1 078

103

7

1 079

103

13

1 080

103

10

1 081

102

13

1 082

101

29

1 083

102

25

1 084

102

20

1 085

96

60

1 086

99

38

1 087

102

24

1 088

100

31

1 089

100

28

1 090

98

3

1 091

102

26

1 092

95

64

1 093

102

23

1 094

102

25

1 095

98

42

1 096

93

68

1 097

101

25

1 098

95

64

1 099

101

35

1 100

94

59

1 101

97

37

1 102

97

60

1 103

93

98

1 104

98

53

1 105

103

13

1 106

103

11

1 107

103

11

1 108

103

13

1 109

103

10

1 110

103

10

1 111

103

11

1 112

103

10

1 113

103

10

1 114

102

18

1 115

102

31

1 116

101

24

1 117

102

19

1 118

103

10

1 119

102

12

1 120

99

56

1 121

96

59

1 122

74

28

1 123

66

62

1 124

74

29

1 125

64

74

1 126

69

40

1 127

76

2

1 128

72

29

1 129

66

65

1 130

54

69

1 131

69

56

1 132

69

40

1 133

73

54

1 134

63

92

1 135

61

67

1 136

72

42

1 137

78

2

1 138

76

34

1 139

67

80

1 140

70

67

1 141

53

70

1 142

72

65

1 143

60

57

1 144

74

29

1 145

69

31

1 146

76

1

1 147

74

22

1 148

72

52

1 149

62

96

1 150

54

72

1 151

72

28

1 152

72

35

1 153

64

68

1 154

74

27

1 155

76

14

1 156

69

38

1 157

66

59

1 158

64

99

1 159

51

86

1 160

70

53

1 161

72

36

1 162

71

47

1 163

70

42

1 164

67

34

1 165

74

2

1 166

75

21

1 167

74

15

1 168

75

13

1 169

76

10

1 170

75

13

1 171

75

10

1 172

75

7

1 173

75

13

1 174

76

8

1 175

76

7

1 176

67

45

1 177

75

13

1 178

75

12

1 179

73

21

1 180

68

46

1 181

74

8

1 182

76

11

1 183

76

14

1 184

74

11

1 185

74

18

1 186

73

22

1 187

74

20

1 188

74

19

1 189

70

22

1 190

71

23

1 191

73

19

1 192

73

19

1 193

72

20

1 194

64

60

1 195

70

39

1 196

66

56

1 197

68

64

1 198

30

68

1 199

70

38

1 200

66

47

1 201

76

14

1 202

74

18

1 203

69

46

1 204

68

62

1 205

68

62

1 206

68

62

1 207

68

62

1 208

68

62

1 209

68

62

1 210

54

50

1 211

41

37

1 212

27

25

1 213

14

12

1 214

0

0

1 215

0

0

1 216

0

0

1 217

0

0

1 218

0

0

1 219

0

0

1 220

0

0

1 221

0

0

1 222

0

0

1 223

0

0

1 224

0

0

1 225

0

0

1 226

0

0

1 227

0

0

1 228

0

0

1 229

0

0

1 230

0

0

1 231

0

0

1 232

0

0

1 233

0

0

1 234

0

0

1 235

0

0

1 236

0

0

1 237

0

0

1 238

0

0

Turpmāk ir sniegts grafisks NRTC dinamometra grafika attēlojums.

Image
  Image

---

(1)  Identiski ar C1 ciklu, kā aprakstīts 8.3. punktā standartā ISO 8178-4: 2007 (atjaun. 2008).

(2)  Motoriem, kurus testē saskaņā ar 4.B pielikumu, nominālā apgriezienu skaita vietā izmanto denormalizēšanas ātrumu (n
  denorm), kas noteikts 4.B pielikuma 7.7.1.1. punktā. Tādā gadījumā denormalizēšanas ātrumu (n
  denorm) izmanto nominālā apgriezienu skaita vietā arī tad, kad nosaka starpapgriezienu skaitu.

(3)  Standarta apgriezienu skaits ir piemērojams fakultatīvi tikai motoriem, kurus testē saskaņā ar 4.A pielikumu, un tas ir noteikts 4.A pielikuma 4.3.1. punktā.

(4)  Identiski ar D2 ciklu, kā aprakstīts 8.4. punktā standartā ISO 8178-4: 2007 (atjaun. 2008).

(5)  Labāku nosacītās jaudas piemēru sk. standartu ISO 8528-1:2005, 2. attēlā.

(6)  Nosacījumi attiecībā uz apgriezienu skaitu atbilstīgi zemsvītras piezīmei par vienmērīgas kustības diskrētā režīma testu.

(7)  Procentuālais griezes moments attiecas uz maksimālo testa griezes momentu pie noteiktā motora apgriezienu skaita.

(8)  Pāreja no viena režīma uz nākamo 20 s ilgā pārejas posmā. Pārejas posma laikā nosaka lineāru pāreju no esošā režīma griezes momenta iestatījuma uz nākamā režīma griezes momenta iestatījumu un tajā pašā laikā nosaka līdzīgu lineāru pāreju attiecībā uz motora apgriezienu skaitu, ja mainās apgriezienu skaita iestatījums.

(9)  Procentuālais griezes moments attiecas uz maksimālo testa griezes momentu.

(10)  Pāreja no viena režīma uz nākamo 20 s ilgā pārejas posmā. Pārejas posma laikā nosaka lineāru pāreju no esošā režīma griezes momenta iestatījuma uz nākamā režīma griezes momenta iestatījumu.

---

6. PIELIKUMS

Apstiprinājuma testiem un ražojumu atbilstības pārbaudei noteiktās standartdegvielas tehniskie parametri
   (1)

1.   tabula

Jaudas diapazoniem no D līdz G

| | Robežvērtības un vienības (2)
   (3) | Testa metode |
| --- | --- | --- |
| Cetānskaitlis (5) | ne mazāk kā 45 (8)

  ne vairāk kā 50 | ISO 2719 |
| Blīvums 15 °C temperatūrā | ne mazāk kā 835 kg/m3

  ne vairāk kā 845 kg/m3
   (11) | ISO 3675, ASTM D4052 |
| Destilācija (4) 95 % punkts | ne vairāk kā 370 °C | ISO 3405 |
| Viskozitāte 40 °C temperatūrā | ne mazāk kā 2,5 mm2/s
  ne vairāk kā 3,5 mm2/s | ISO 3104 |
| Sēra saturs | ne mazāk kā 0,1 % masa (10)

  ne vairāk kā 0,2 % masa (9) | ISO 8754, EN 24260 |
| Uzliesmošanas punkts | ne mazāk kā 55 °C | ISO 2719 |
| CFPP | ne mazāk kā -
  ne vairāk kā + 5 °C | EN 116 |
| Vara korozija | Ne vairāk kā 1 | ISO 2160 |
| Konradsona oglekļa atlikums
  (10 % DR) | ne vairāk kā 0,3 % masa | ISO 10370 |
| Pelnu saturs | ne vairāk kā 0,01 % masa | ASTM D482 (12) |
| Ūdens saturs | ne vairāk kā 0,05 % masa | ASTM D95, D1744 |
| (Stipras skābes) neitralizācijas skaitlis | ne mazāk kā 0,20 mg KOH/g | |
| Oksidācijas noturība (6) | ne vairāk kā 2,5 mg/100 ml | ASTM D2274 |
| Piedevas (7) | | |

Robežvērtības un vienības (2)
   (3)

Testa metode

Cetānskaitlis (5)

ne mazāk kā 45 (8)

ne vairāk kā 50

ISO 2719

Blīvums 15 °C temperatūrā

ne mazāk kā 835 kg/m3

ne vairāk kā 845 kg/m3
   (11)

ISO 3675, ASTM D4052

Destilācija (4) 95 % punkts

ne vairāk kā 370 °C

ISO 3405

Viskozitāte 40 °C temperatūrā

ne mazāk kā 2,5 mm2/s

ne vairāk kā 3,5 mm2/s

ISO 3104

Sēra saturs

ne mazāk kā 0,1 % masa (10)

ne vairāk kā 0,2 % masa (9)

ISO 8754, EN 24260

Uzliesmošanas punkts

ne mazāk kā 55 °C

ISO 2719

CFPP

ne mazāk kā -

ne vairāk kā + 5 °C

EN 116

Vara korozija

Ne vairāk kā 1

ISO 2160

Konradsona oglekļa atlikums

(10 % DR)

ne vairāk kā 0,3 % masa

ISO 10370

Pelnu saturs

ne vairāk kā 0,01 % masa

ASTM D482 (12)

Ūdens saturs

ne vairāk kā 0,05 % masa

ASTM D95, D1744

(Stipras skābes) neitralizācijas skaitlis

ne mazāk kā 0,20 mg KOH/g

Oksidācijas noturība (6)

ne vairāk kā 2,5 mg/100 ml

ASTM D2274

Piedevas (7)

2.   tabula

Jaudas diapazoniem no H līdz K

| Parametrs | Vienība | Robežas (13) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā |
| Cetānskaitlis (14) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Blīvums 15 °C temperatūrā | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Destilācija: | | | | |
| 50 procentpunkti | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 procentpunkti | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| — | galīgās viršanas punkts |

Parametrs

Vienība

Robežas (13)

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Cetānskaitlis (14)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Blīvums 15 °C temperatūrā

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Destilācija:

50 procentpunkti

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 procentpunkti

°C

345

350

EN-ISO 3405

—

galīgās viršanas punkts

°C

—

370

EN-ISO 3405

Uzliesmošanas punkts

°C

55

—

EN 22719

CFPP

°C

—

–5

EN 116

Viskozitāte 40 °C temperatūrā

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži

% m/m

3,0

6,0

IP 391

Sēra saturs (15)

mg/kg

—

300

ASTM D 5453

Vara korozija

—

1. klase

EN-ISO 2160

Konradsona skaitlis

(10 % dest. atlikums)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Pelnu saturs

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Ūdens saturs

% m/m

—

0,05

EN-ISO 12937

(Stipras skābes) neitralizācijas skaitlis

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 5453

Oksidācijas noturība (16)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

3.   tabula

Jaudas diapazoniem no L līdz P, kā arī Q un R

| Parametrs | Vienība | Robežas (17) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā |
| Cetānskaitlis (18) | | | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Blīvums 15 °C temperatūrā | kg/m3 | 833 | 865 | EN-ISO 3675 |
| Destilācija: | | | | |
| 50 procentpunkti | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 procentpunkti | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| — | galīgās viršanas punkts |

Parametrs

Vienība

Robežas (17)

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Cetānskaitlis (18)

54,0

EN-ISO 5165

Blīvums 15 °C temperatūrā

kg/m3

833

865

EN-ISO 3675

Destilācija:

50 procentpunkti

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 procentpunkti

°C

345

350

EN-ISO 3405

—

galīgās viršanas punkts

°C

—

370

EN-ISO 3405

Uzliesmošanas punkts

°C

55

—

EN 22719

CFPP

°C

—

–5

EN 116

Viskozitāte 40 °C temperatūrā

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži

% m/m

3,0

6,0

IP 391

Sēra saturs (19)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Vara korozija

—

1. klase

EN-ISO 2160

Konradsona skaitlis

(10 % dest. atlikums)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Pelnu saturs

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Ūdens saturs

% m/m

—

0,02

EN-ISO 12937

(Stipras skābes) neitralizācijas skaitlis

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 5453

Oksidācijas noturība (20)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Eļļotspēja (HFRR nolietojuma izpētes diametrs 60 °C temp.)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

FAME

aizliegts

---

(1)  Ņemot vērā tirgus attīstības tendences, var pārskatīt visus degvielas raksturlielumus un robežvērtības.

(2)  Ja jāaprēķina motora vai transportlīdzekļa siltumefektivitāte, degvielas siltumspēju var aprēķināt, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur:

| | d ir blīvums pie 15 °C, |
| --- | --- |

d ir blīvums pie 15 °C,

| | x ir attiecība pret ūdens masu (%/100), |
| --- | --- |

x ir attiecība pret ūdens masu (%/100),

| | y ir attiecība pret pelnu masu (%/100), |
| --- | --- |

y ir attiecība pret pelnu masu (%/100),

| | s ir attiecība pret sēra masu (%/100). |
| --- | --- |

s ir attiecība pret sēra masu (%/100).

(3)  Specifikācijās norādītās vērtības ir “patiesās vērtības”. Nosakot to robežvērtības, ir piemēroti ASTM D3244 “Naftas ražošanas kvalitātes apstrīdēšanas pamata noteikšana”, un, nosakot apakšējās robežas vērtību, ir ņemta vērā minimālā 2R starpība virs nulles; nosakot augšējo un apakšējo robežu, minimālā starpība ir 4R (R = sakritība).

Neatkarīgi no šā noteikuma, kas ir vajadzīgs statistikas nolūkā, degvielas ražotājam tomēr būtu jācenšas nodrošināt nulles vērtību, ja noteiktā augšējā robeža ir 2R, un vidējo vērtību, ja ir noteikta augšējā un apakšējā robeža. Lai noskaidrotu, vai degviela atbilst specifikācijas prasībām, piemēro ASTM D3244 noteikumus.

(4)  Norādītie cipari parāda iztvaicētos daudzumus (atgūtais procentuālais daudzums + zaudētais procentuālais daudzums).

(5)  Cetānskaitlim noteiktais diapazons nav saskaņā ar prasību par 4R minimālo diapazonu. Tomēr, ja rodas domstarpības starp degvielas piegādātāju un degvielas lietotāju, tad šādu domstarpību atrisināšanai var izmantot ASTM D3244 noteikumus, ja vienreizējas noteikšanas vietā izdara pietiekami daudz atkārtotu mērījumu, lai nodrošinātu vajadzīgo precizitāti.

(6)  Pat ja oksidācijas noturību kontrolē, ir sagaidāms, ka uzglabāšanas laiks būs ierobežots. Attiecībā uz glabāšanas apstākļiem un glabāšanas laiku ieteikumus sniedz piegādātājs.

(7)  Šīs degvielas pamatā jābūt tiešajai destilācijai un komponentiem, kas iegūti tikai ogļūdeņraža destilāta krekingā; ir pieļaujama attīrīšana no sēra. Tās sastāvā nedrīkst būt nekādas metālu piedevas vai piedevas, kas palielina cetānskaitli.

(8)  Ir pieļaujamas zemākas vērtības; šādā gadījumā testa protokolā ir jānorāda standartdegvielas cetānskaitlis.

(9)  Ir pieļaujamas lielākas vērtības; šādā gadījumā testa protokolā ir jānorāda sēra saturs standartdegvielā.

(10)  Regulāri pārskata, ņemot vērā tirgus tendences. Lai saņemtu sākotnējo apstiprinājumu motoram, pēc pieteikuma iesniedzēja lūguma pieļaujamais nominālais sēra saturs ir 0,05 masas % (minimālais ir 0,03 masas %), un šādā gadījumā izmērītā cieto daļiņu koncentrācija ir jākoriģē uz augšu līdz vidējai vērtībai, kas nomināli noteikta atkarībā no sēra satura degvielā (0,15 masas %), izmantojot šādu formulu:

Formula

kur:

| PTadj | = | koriģētā PT vērtība (g/kWh); |
| --- | --- | --- |
| PT | = | izmērītā cieto daļiņu īpašā svērtā emisiju vērtība (g/kWh); |
| SFC | = | svērtais īpašais degvielas patēriņš (g/k/Wh), ko aprēķina ar formulu, kas dota turpmāk tekstā; |
| NSLF | = | sēra satura masas daļas nominālās specifikācijas vidējais aritmētiskais (t. i., 0,15 %/100); |
| FSF | = | degvielas sēra satura masas daļa (%/100). |

PTadj

=

koriģētā PT vērtība (g/kWh);

PT

=

izmērītā cieto daļiņu īpašā svērtā emisiju vērtība (g/kWh);

SFC

=

svērtais īpašais degvielas patēriņš (g/k/Wh), ko aprēķina ar formulu, kas dota turpmāk tekstā;

NSLF

=

sēra satura masas daļas nominālās specifikācijas vidējais aritmētiskais (t. i., 0,15 %/100);

FSF

=

degvielas sēra satura masas daļa (%/100).

Vienādojums, ar ko aprēķina svērto īpašo degvielas patēriņu:

| | where: |
| --- | --- |

Formula

Formula

Lai veiktu ražojumu atbilstības pārbaudes saskaņā ar 7.4.2. punktu, ir jāizpilda prasības, izmantojot standartdegvielu ar tādu sēra saturu, kas atbilst minimālajai un maksimālajai robežvērtībai, proti, 0,1/0,2 masas %.

(11)  Ir pieļaujamas lielākas vērtības līdz 855 kg/m3; šādā gadījumā testa protokolā ir jānorāda izmantotās standartdegvielas blīvums. Lai veiktu ražojumu atbilstības pārbaudes saskaņā ar 7.4.2. punktu, ir jāizpilda prasības, izmantojot standartdegvielu ar blīvumu, kas atbilst minimālajai/maksimālajai robežvērtībai — 835/845 kg/m3.

(12)  Aizstāj ar EN/ISO 6245; stājas spēkā no ieviešanas dienas.

(13)  Specifikācijās norādītās vērtības ir “patiesās vērtības”. Nosakot to robežvērtības, ir piemēroti ISO 4259 noteikumi “Naftas produkti: to precizitātes datu noteikšana un piemērošana, kas attiecas uz testa metodēm”, un, nosakot apakšējās robežas vērtību, ir ņemta vērā minimālā 2R starpība virs nulles; nosakot augšējo un apakšējo robežu, minimālā starpība ir 4R (R = sakritība).

Neraugoties uz šo pasākumu, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību, ja noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(14)  Cetānskaitļa diapazons neatbilst 4R minimālā diapazona prasībām. Tomēr, ja rodas domstarpības starp degvielas piegādātāju un degvielas lietotāju, tad šādu domstarpību atrisināšanai var izmantot ISO 4259 noteikumus, ja vienreizējas noteikšanas vietā izdara pietiekami daudz atkārtotu mērījumu, lai nodrošinātu vajadzīgo precizitāti.

(15)  Jānorāda faktiskais sēra saturs degvielā, ko lietoja testā.

(16)  Pat ja oksidācijas noturību kontrolē, ir sagaidāms, ka uzglabāšanas laiks būs ierobežots. Attiecībā uz glabāšanas apstākļiem un glabāšanas laiku ieteikumus sniedz piegādātājs.

(17)  Specifikācijās norādītās vērtības ir “patiesās vērtības”. Nosakot to robežvērtības, ir piemēroti ISO 4259 noteikumi “Naftas produkti: to precizitātes datu noteikšana un piemērošana, kas attiecas uz testa metodēm”, un, nosakot apakšējās robežas vērtību, ir ņemta vērā minimālā 2R starpība virs nulles; nosakot augšējo un apakšējo robežu, minimālā starpība ir 4R (R = sakritība).

Neraugoties uz šo pasākumu, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību, ja noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(18)  Cetānskaitļa diapazons neatbilst 4R minimālā diapazona prasībām. Tomēr, ja rodas domstarpības starp degvielas piegādātāju un degvielas lietotāju, tad šādu domstarpību atrisināšanai var izmantot ISO 4259 noteikumus, ja vienreizējas noteikšanas vietā izdara pietiekami daudz atkārtotu mērījumu, lai nodrošinātu vajadzīgo precizitāti.

(19)  Jānorāda faktiskais sēra saturs degvielā, ko lietoja 1. testā.

(20)  Pat ja oksidācijas noturība tiek kontrolēta, pieņem, ka glabāšanas laiks būs ierobežots. Par glabāšanas apstākļiem un lietošanas laiku jākonsultējas ar piegādātāju.

---

7. PIELIKUMS

IEKĀRTU UN PAPILDIEKĀRTU UZSTĀDĪŠANAS PRASĪBAS

| Nr. | Iekārtas un papildiekārtas | Uzstādīšana emisiju testa vajadzībām |
| --- | --- | --- |
| 1. | Ieplūdes sistēma | |
| Ieplūdes kolektors | Jā |
| Kartera emisijas kontroles sistēma | Jā |
| Gaisa plūsmas mērītājs | Jā |
| Gaisa filtrs | Jā (1) |
| Ieplūdes klusinātājs | Jā (1) |
| Ieplūdes kolektora sasildīšanas ierīce | Jā, standarta produkcijas iekārta. Ja iespējams, iestata vislabvēlīgākajā stāvoklī. |
| 2. | Izplūdes gāzu sistēma | |
| Izplūdes gāzu pēcapstrāde | Jā |
| Izplūdes kolektors | Jā |
| Savienotājcaurules | Jā (2) |
| Trokšņa slāpētājs | Jā (2) |
| Izpūtējcaurule | Jā (2) |
| Izplūdes bremzes | Nē (3) |
| Uzpūtes iekārta | Jā |
| 3. | Degvielas padeves sūknis | Jā (4) |
| 4. | Degvielas iesmidzināšanas ierīce | |
| Priekšfiltrs | Jā |
| Filtrs | Jā |
| Sūknis | Jā |
| Augsta spiediena caurule | Jā |
| Iesmidzinātājs | Jā |
| Elektroniskā kontroles vienība, sensori utt. | Jā |
| Regulatora/kontroles sistēma | Jā |
| Automātiska pilnas slodzes apturēšanas ierīce kontroles zobratam atkarībā no atmosfēras apstākļiem | Jā |
| 5. | Šķidruma dzesēšanas iekārta | |
| Radiators | Nē |
| Ventilators | Nē |
| Ventilatora slēgs | Nē |
| Ūdensstrūklas sūknis | Jā (5) |
| Termostats | Jā (6) |
| 6. | Gaisa dzeses sistēma | |
| Slēgs | Nē (7) |
| Ventilators vai pūtējs | Nē (7) |
| Temperatūras regulēšanas ierīce | Nē |
| 7. | Elektroiekārtas | |
| Ģenerators | Jā (8) |
| 8. | Uzpūtes aprīkojums | |
| Kompresors, kuru darbina motors tiešā veidā un/vai izplūdes gāzes | Jā |
| Uzpūtes gaisa dzesētājs | Jā (7), (9) |
| Dzesētāja sūknis vai ventilators (motora darbināts) | Nē (7) |
| Dzesētāja plūsmas kontrolierīce | Jā |
| 9. | Papildu testgultnes ventilators | Jā, ja vajadzīgs |
| 10. | Pretpiesārņojuma iekārta | Jā |
| 11. | Iedarbināšanas iekārta | Jā, vai testgultnes aprīkojums (10) |
| 12. | Smēreļļu sūknis | Jā |
| 13. | Konkrētas papildiekārtas, kuras ir saistītas ar iekārtas darbību un kuras var uzstādīt motoram, testa veikšanas laikā noņem.
  Piemēram, šādas palīgierīces (saraksts nav pilnīgs):






  i) | bremžu gaisa kompresors; |

Nr.

Iekārtas un papildiekārtas

Uzstādīšana emisiju testa vajadzībām

1.

Ieplūdes sistēma

Ieplūdes kolektors

Jā

Kartera emisijas kontroles sistēma

Jā

Gaisa plūsmas mērītājs

Jā

Gaisa filtrs

Jā (1)

Ieplūdes klusinātājs

Jā (1)

Ieplūdes kolektora sasildīšanas ierīce

Jā, standarta produkcijas iekārta. Ja iespējams, iestata vislabvēlīgākajā stāvoklī.

2.

Izplūdes gāzu sistēma

Izplūdes gāzu pēcapstrāde

Jā

Izplūdes kolektors

Jā

Savienotājcaurules

Jā (2)

Trokšņa slāpētājs

Jā (2)

Izpūtējcaurule

Jā (2)

Izplūdes bremzes

Nē (3)

Uzpūtes iekārta

Jā

3.

Degvielas padeves sūknis

Jā (4)

4.

Degvielas iesmidzināšanas ierīce

Priekšfiltrs

Jā

Filtrs

Jā

Sūknis

Jā

Augsta spiediena caurule

Jā

Iesmidzinātājs

Jā

Elektroniskā kontroles vienība, sensori utt.

Jā

Regulatora/kontroles sistēma

Jā

Automātiska pilnas slodzes apturēšanas ierīce kontroles zobratam atkarībā no atmosfēras apstākļiem

Jā

5.

Šķidruma dzesēšanas iekārta

Radiators

Nē

Ventilators

Nē

Ventilatora slēgs

Nē

Ūdensstrūklas sūknis

Jā (5)

Termostats

Jā (6)

6.

Gaisa dzeses sistēma

Slēgs

Nē (7)

Ventilators vai pūtējs

Nē (7)

Temperatūras regulēšanas ierīce

Nē

7.

Elektroiekārtas

Ģenerators

Jā (8)

8.

Uzpūtes aprīkojums

Kompresors, kuru darbina motors tiešā veidā un/vai izplūdes gāzes

Jā

Uzpūtes gaisa dzesētājs

Jā (7), (9)

Dzesētāja sūknis vai ventilators (motora darbināts)

Nē (7)

Dzesētāja plūsmas kontrolierīce

Jā

9.

Papildu testgultnes ventilators

Jā, ja vajadzīgs

10.

Pretpiesārņojuma iekārta

Jā

11.

Iedarbināšanas iekārta

Jā, vai testgultnes aprīkojums (10)

12.

Smēreļļu sūknis

Jā

13.

Konkrētas papildiekārtas, kuras ir saistītas ar iekārtas darbību un kuras var uzstādīt motoram, testa veikšanas laikā noņem.

Piemēram, šādas palīgierīces (saraksts nav pilnīgs):

i)

bremžu gaisa kompresors;

| ii) | stūres pastiprinātāja kompresors; |
| --- | --- |

ii)

stūres pastiprinātāja kompresors;

| iii) | balstiekārtas kompresors; |
| --- | --- |

iii)

balstiekārtas kompresors;

| iv) | gaisa kondicionēšanas sistēma. |
| --- | --- |

iv)

gaisa kondicionēšanas sistēma.

Nē

---

(1)  Visu ieplūdes sistēmu, kāda nepieciešama paredzētajai izmantošanai, uzstāda šādos gadījumos:

| i) | ja pastāv risks, ka tiks būtiski ietekmēta motora jauda; |
| --- | --- |

i)

ja pastāv risks, ka tiks būtiski ietekmēta motora jauda;

| ii) | ja to pieprasa ražotājs. |
| --- | --- |

ii)

ja to pieprasa ražotājs.

Citos gadījumos var izmantot līdzvērtīgu sistēmu, pārliecinoties, ka ieplūdes spiediens neatšķiras vairāk kā par 100 Pa no augšējās robežvērtības, ko ražotājs noteicis tīram gaisa filtram.

(2)  Visu izplūdes sistēmu, kāda nepieciešama paredzētajai izmantošanai, uzstāda šādos gadījumos:

| i) | ja pastāv risks, ka tiks būtiski ietekmēta motora jauda; |
| --- | --- |

i)

ja pastāv risks, ka tiks būtiski ietekmēta motora jauda;

| ii) | ja to pieprasa ražotājs. |
| --- | --- |

ii)

ja to pieprasa ražotājs.

Citos gadījumos var uzstādīt līdzvērtīgu sistēmu ar noteikumu, ka izmērītais spiediens neatšķiras no ražotāja noteiktās augšējās robežvērtības vairāk kā par 1 000 Pa.

(3)  Ja izplūdes bremzes ir iebūvētas motorā, droseļvārstu fiksē pilnīgi atvērtā stāvoklī.

(4)  Ja nepieciešams, degvielas padeves spiedienu var regulēt, lai panāktu atbilstību spiediena vērtībām konkrētajā motora izmantojumā (jo īpaši, ja izmanto “degvielas atpakaļpadeves” sistēmu).

(5)  Dzesētāja cirkulāciju rada tikai ar motora ūdens sūkni. Šķidruma dzesēšanu var panākt ar ārējo cirkulāciju, bet šīs ārējās cirkulācijas spiediena zudumiem un spiedienam sūkņa ieplūdē pamatā jāpaliek tādiem pašiem kā motora dzeses sistēmā.

(6)  Termostatu var iestatīt pilnīgi atvērtā pozīcijā.

(7)  Gadījumos, kad testa motoram uzstādīts dzesinātāja ventilators vai pūtējs, rezultātiem pieskaita tā patērēto jaudu, izņemot ar gaisu dzesinātu motoru dzesēšanas ventilatorus, kas uzstādīti tieši uz kloķvārpstas. Ventilatora vai pūtēja jaudu nosaka pie tāda apgriezienu skaita, ar kādu veic testu, vai arī veic aprēķinus, izmantojot standarta raksturlielumus vai īstenojot praktiskus izmēģinājumus.

(8)  Minimālā ģeneratora jauda — ģeneratora elektrisko jaudu ierobežo līdz līmenim, kas nepieciešams to detaļu darbībai, kuras ir obligāti vajadzīgas motora darbībai. Ja nepieciešams akumulatora savienojums, izmanto pilnīgi uzlādētu akumulatoru labā stāvoklī.

(9)  Turbopūtes gaisa dzesētus motorus testē ar turbopūtes gaisa dzesēšanu, izmantojot šķidrumdzesi vai gaisdzesi, bet, ja ražotājs vēlas, gaisdzesi var aizstāt ar testu stenda sistēmu. Jebkurā gadījumā jaudu pie katra apgriezienu skaita mēra pie motora gaisa maksimālā spiediena krituma un minimālā temperatūras krituma, ko norādījis ražotājs, turbopūtes gaisa dzesētājā uz izmēģinājumu stenda sistēmas.

(10)  Elektrisko vai cita veida iedarbināšanas sistēmu jaudu iegūst testa stendā.

---

8. PIELIKUMS

ILGIZTURĪBAS PRASĪBAS

1.   KOMPRESIJAIZDEDZES MOTORA ILGIZTURĪBAS PĀRBAUDE ATTIECĪBĀ UZ H LĪDZ P JAUDAS DIAPAZONU

Šis pielikums attiecas tikai uz kompresijaizdedzes motoriem H līdz P jaudas diapazonam.

1.1.   Ražotāji nosaka pasliktināšanās koeficienta (DF) vērtību attiecībā uz katru reglamentēto piesārņotāju visām motoru saimēm ar jaudas diapazonu no H līdz P. Šādu DF izmanto tipa apstiprinājumam un ražošanas līnijas testēšanai.

1.1.1.   Testu DF noteikšanai veic turpmāk izklāstītajā veidā.

1.1.1.1.   Ražotājs veic ilgizturības testus, lai apkopotu motora darba stundas saskaņā ar testa grafiku, kas ir izraudzīts, balstoties uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai atspoguļotu ekspluatācijā esošā motora darbību attiecībā uz emisiju īpašību pasliktināšanās raksturošanu. Ilgizturības testa laiks parasti atbilst vismaz ceturtajai daļai no emisijas ilgizturības laika (EDP).

Ekspluatācijas stundas var uzkrāt, ļaujot motoram darboties ar dinamometru aprīkotā izmēģinājuma stendā vai faktiska darba apstākļos. Paātrinātos ilgizturības testus var veikt tad, ja ekspluatācijas stundu uzkrāšanu veic ar lielāku noslodzi nekā faktiska darba apstākļos. Paātrinājuma koeficientu, kas saista motora ilgizturības testā noteikto stundu skaitu un tam atbilstīgās emisijas ilgizturības stundu skaitu, nosaka motora ražotājs, balstoties uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu.

Ilgizturības testa gaitā nedrīkst veikt pret emisiju jutīgu konstrukcijas elementu apkopi vai nomaiņu, izņemot parastos apkopes darbus, ko iesaka ražotājs.

Testa motoru, apakšsistēmas vai konstrukcijas elementus, ko izmantos, lai noteiktu gāzu emisiju DF motoru saimei vai motoru saimēm, kurās pielietota līdzvērtīga emisijas kontroles sistēmas tehnoloģija, izvēlas motora ražotājs, balstoties uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Izvēles kritērijs ir tāds, ka testa motors reprezentē ar emisiju saistītā pasliktinājuma raksturlielumus motoru saimē, kurā izmantos testā iegūtās DF vērtības, lai saņemtu tipa apstiprinājumu. Motorus, kam ir atšķirīgs cilindra diametrs un virzuļa gājiens, atšķirīga konfigurācija, atšķirīga gaisa vai degvielas padeves sistēma, var uzskatīt par līdzvērtīgiem attiecībā uz ar emisiju saistītā pasliktinājuma raksturlielumiem tad, ja tam ir pietiekams tehniskais pamatojums.

DF vērtības, kuras ieguvis cits ražotājs, var izmantot, ja ir pietiekams pamatojums tam, lai attiecībā uz pasliktinājumu, kas saistīts ar emisiju, atzītu izmantoto tehnoloģiju līdzvērtīgumu, un ja ir pierādījumi tam, ka attiecīgie testi ir veikti saskaņā ar paredzētajām prasībām.

Testa motoram emisijas testus veic saskaņā ar šajos noteikumos paredzēto procedūru pēc motora sākotnējās darbināšanas, bet pirms ekspluatācijas stundu uzkrāšanas testa, kā arī pēc ilgizturības testa beigām. Emisijas testus ar noteiktu regularitāti var veikt arī ekspluatācijas stundu uzkrāšanas testa gaitā un izmantot pasliktinājuma tendences noteikšanā.

1.1.1.2.   Tipa apstiprinātājas iestādes pārstāvjiem nav jābūt klāt ekspluatācijas stundu uzkrāšanas testos vai emisiju testos, ko veic, lai noteiktu pasliktinājumu.

1.1.1.3.   DF vērtību noteikšana ilgizturības testos

Saskaitāmo DF nosaka kā vērtību, ko iegūst, EDP sākumā noteikto emisijas vērtību atņemot no noteiktās emisiju vērtības, kurai ir jāatspoguļo emisiju veiktspēja EDP beigās.

Reizināmo DF nosaka kā EDP beigās noteiktā emisijas līmeņa dalījumu ar EDP sākumā noteikto emisijas vērtību.

Attiecībā uz katru reglamentēto piesārņotāju nosaka atsevišķu DF vērtību. Nosakot DF vērtību NOx + HC standartam, saskaitāmā DF gadījumā to dara, par pamatu ņemot piesārņotāju summu neatkarīgi no tā, ka ar vienu piesārņotāju saistīts negatīvs pasliktinājums var nekompensēt ar otru piesārņotāju saistīto pasliktinājumu. Reizināmā NOx + HC DF gadījumā atsevišķi nosaka HC un NOx atbilstīgo DF un atsevišķi aprēķina emisijas līmeņa pasliktināšanos saskaņā ar emisijas testa rezultātiem, un pēc tam iegūtās NOx un HC pasliktinājuma vērtības apvieno, lai šādi noteiktu to, vai normas ir ievērotas.

Ja testēšanu neveic pilnai EDP, tad emisijas vērtības EDP beigās nosaka, testa periodā noteikto emisijas pasliktinājuma tendenci ekstrapolējot līdz pilnai EDP.

Ja emisijas testa rezultāti ar noteiktu regularitāti ir reģistrēti ekspluatācijas stundu uzkrāšanas testa gaitā, mērot ilgizturību, tad, lai noteiktu emisijas līmeni EDP beigās, izmanto parastos statistikas datu apstrādes paņēmienus, kuru pamatā ir laba prakse; galīgo emisijas vērtību noteikšanā var izmantot statistiskā nozīmīguma testu.

Ja aprēķinos iegūst vērtību, kas ir mazāka par 1,00 reizināmā DF gadījumā vai mazāka par 0,00 saskaitāmā DF gadījumā, tad par DF vērtību pieņem attiecīgi 1,0 vai 0,00.

1.1.1.4.   Ar tipa apstiprinātājas iestādes apstiprinājumu ražotājs var izmantot DF vērtības, kas iegūtas ilgizturības testos, kurus veic, lai noteiktu DF vērtības tādu kompresijaizdedzes motoru tipa apstiprinājumam, kas paredzēti smagajiem autoceļu transportlīdzekļiem. To atļauj tad, ja pastāv tehniska līdzvērtība starp testā izmantoto autoceļu transportlīdzekļa motoru un visurgājējas tehnikas motoru saimēm, uz kuru tipa apstiprinājumu attiecina minētās DF vērtības. DF vērtības, ko atvasina no autoceļu transportlīdzekļa motora emisijas ilgizturības testa rezultātiem, jāaprēķina, pamatojoties uz 3. punktā noteiktajām EDP vērtībām.

1.1.1.5.   Ja attiecībā uz motoru saimi izmanto noteiktu tehnoloģiju, tad testēšanas vietā var izmantot analīzi, kas balstīta uz labu inženiertehnisko praksi, lai ar tipa apstiprinātājas iestādes apstiprinājumu noteiktu pasliktinājuma koeficientu minētajai motoru saimei.

1.2.   Ar DF saistītas informācijas norādīšana tipa apstiprinājuma pieteikumā

1.2.1.   Saskaitāmos DF katram piesārņotājam atsevišķi norāda tipa apstiprinājuma pieteikumā par tādu kompresijaizdedzes motoru saimi, kuros neizmanto nekādas pēcapstrādes ierīces.

1.2.2.   Reizināmos DF katram piesārņotājam atsevišķi norāda tipa apstiprinājuma pieteikumā par tādu kompresijaizdedzes motoru saimi, kuros izmanto pēcapstrādes ierīci.

1.2.3.   Ražotājs pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma sniedz DF vērtības pamatojošu informāciju. Parasti tā ietver emisijas testu rezultātus, ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku, tehniskās apkopes procedūras, kā arī — attiecīgā gadījumā — informāciju, ar ko pamato inženiertehniskos atzinumus par tehnoloģisko līdzvērtīgumu.

2.   KOMPRESIJAIZDEDZES MOTORA ILGIZTURĪBAS PĀRBAUDE ATTIECĪBĀ UZ Q LĪDZ R JAUDAS DIAPAZONU

2.1.   Vispārīgi

2.1.1.   Šis punkts attiecas uz kompresijaizdedzes motoriem ar jaudas diapazonu no Q līdz R. Pēc ražotāja pieprasījuma kā alternatīvu šā pielikuma 1. punktam šo punktu var piemērot arī kompresijaizdedzes motoriem ar jaudas diapazonu no H līdz P.

2.1.2.   Šajā 2. punktā noteiktas procedūras to motoru atlasei, kurus paredzēts testēt saskaņā ar ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku, lai noteiktu pasliktināšanās koeficientus IV posma motoru tipa apstiprināšanai un veiktu ražošanas atbilstības novērtējumus. Šos pasliktināšanās koeficientus saskaņā ar 2.4.7. punkta prasībām piemēro emisijai, ko mēra saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikumu.

2.1.3.   Apstiprinātājas iestādes pārstāvjiem nav jābūt klāt ekspluatācijas stundu uzkrāšanas vai emisijas testos, ko veic, lai noteiktu pasliktinājumu.

2.1.4.   Šajā 2. punktā arī noteikta ar emisiju saistītā un ar emisiju nesaistītā tehniskā apkope, kas būtu jāveic vai ko var veikt motoriem saskaņā ar ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku. Šāda tehniskā apkope atbilst ekspluatācijā esošu motoru apkopei, un par to paziņo jaunu motoru īpašniekiem.

2.1.5.   Pēc ražotāja pieprasījuma tipa apstiprinātāja iestāde var atļaut izmantot pasliktināšanās koeficientus, kas noteikti, izmantojot alternatīvas procedūras tām, kuras norādītas no 2.4.1. līdz 2.4.5. punktam. Šajā gadījumā ražotājam jāsniedz apstiprinātājai iestādei pārliecinoši pierādījumi, ka izmantotās alternatīvās procedūras nav mazāk stingras nekā tās, kas ietvertas 2.4.1.–2.4.5. punktā.

2.2.   Rezervēts

2.3.   Motoru atlase pasliktināšanās koeficientu noteikšanai emisijas ilgizturības periodam

2.3.1.   Motorus atlasa no motoru saimes, kas noteikta šo noteikumu 1.B pielikumā emisijas testēšanai, lai noteiktu pasliktināšanās koeficientus emisijas ilgizturības periodam.

2.3.2.   Motorus no dažādām motoru saimēm var tālāk apvienot saimēs, pamatojoties uz izmantoto izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas veidu. Lai motorus, kuru cilindru konfigurācija ir atšķirīga, bet kuriem ir tādas pašas tehniskās specifikācijas un uzstādīšanas veids izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmās, iekļautu tajā pašā motora pēcapstrādes sistēmu saimē, ražotājs apstiprinātājai iestādei iesniedz datus, kas apliecina, ka šo motoru sistēmu darbības rezultāti attiecībā uz emisijas samazināšanu ir līdzīgi.

2.3.3.   Motoru ražotājs izvēlas vienu motoru, kas raksturo motoru pēcapstrādes sistēmas saimi, kura noteikta saskaņā ar 2.3.2. punktu, lai veiktu testēšanu 2.4.2. punktā dotajā ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafikā, un par to paziņo tipa apstiprinātājai iestādei pirms jebkādu testu uzsākšanas.

2.3.3.1.   Ja tipa apstiprinātāja iestāde pieņem lēmumu, ka motoru pēcapstrādes sistēmas saimē lielāko emisiju var labāk raksturot cits motors, tad testa motoru kopīgi izvēlas tipa apstiprinātāja iestāde un motora ražotājs.

2.4.   Pasliktināšanās koeficientu noteikšana emisijas ilgizturības periodam

2.4.1.   Vispārīgi

Pasliktināšanās koeficientus, kas piemērojami motoru pēcapstrādes sistēmas saimei, izstrādā no izraudzītajiem motoriem, pamatojoties uz ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku, kas ietver periodisku gāzu un daļiņu emisijas pārbaudi NRSC un NRTC testos.

2.4.2.   Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiks

Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafikus pēc ražotāja izvēles var īstenot, darbinot ar izvēlēto motoru aprīkotu tehniku saskaņā ar ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku vai darbinot izvēlēto motoru saskaņā ar “dinamometra ekspluatācijas stundu” uzkrāšanas grafiku.

2.4.2.1.   Ekspluatācija un dinamometra ekspluatācijas stundu uzkrāšana

| 2.4.2.1.1. | Ražotājs nosaka ekspluatācijas ilguma uzkrāšanas veidu, kā arī vecošanas ciklu motoriem atbilstīgi labai inženiertehniskajai praksei. |
| --- | --- |

2.4.2.1.1.

Ražotājs nosaka ekspluatācijas ilguma uzkrāšanas veidu, kā arī vecošanas ciklu motoriem atbilstīgi labai inženiertehniskajai praksei.

| 2.4.2.1.2. | Ražotājs nosaka testa punktus, kuros NRTC un NRSC siltās palaišanas ciklā tiks mērīta gāzveida un daļiņu emisija. Minimālais testa punktu skaits ir trīs: viens ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumā, otrs aptuveni tā vidū un trešais — tā beigās. |
| --- | --- |

2.4.2.1.2.

Ražotājs nosaka testa punktus, kuros NRTC un NRSC siltās palaišanas ciklā tiks mērīta gāzveida un daļiņu emisija. Minimālais testa punktu skaits ir trīs: viens ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumā, otrs aptuveni tā vidū un trešais — tā beigās.

| 2.4.2.1.3. | Atbilstoši 2.4.5.2. punktam aprēķinātās emisijas vērtības emisijas ilgizturības perioda sākuma punktā un beigu punktā ir intervālā starp robežvērtībām, kas piemērojamas motora saimei, taču atsevišķi emisijas rezultāti no testa punktiem var pārsniegt šīs robežvērtības. |
| --- | --- |

2.4.2.1.3.

Atbilstoši 2.4.5.2. punktam aprēķinātās emisijas vērtības emisijas ilgizturības perioda sākuma punktā un beigu punktā ir intervālā starp robežvērtībām, kas piemērojamas motora saimei, taču atsevišķi emisijas rezultāti no testa punktiem var pārsniegt šīs robežvērtības.

| 2.4.2.1.4. | Pēc ražotāja pieprasījuma un ar tipa apstiprinātājas iestādes piekrišanu katrā testa punktā veic tikai vienu testa ciklu (NRTC vai NRSC siltās palaišanas ciklā), otru testa ciklu veicot tikai ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumā un beigās. |
| --- | --- |

2.4.2.1.4.

Pēc ražotāja pieprasījuma un ar tipa apstiprinātājas iestādes piekrišanu katrā testa punktā veic tikai vienu testa ciklu (NRTC vai NRSC siltās palaišanas ciklā), otru testa ciklu veicot tikai ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumā un beigās.

| 2.4.2.1.5. | Motoru ar nemainīgu apgriezienu skaitu gadījumā motoriem veic tikai NRSC testa ciklu katrā testa punktā. |
| --- | --- |

2.4.2.1.5.

Motoru ar nemainīgu apgriezienu skaitu gadījumā motoriem veic tikai NRSC testa ciklu katrā testa punktā.

| 2.4.2.1.6. | Dažādām motoru pēcapstrādes sistēmu saimēm ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiki var atšķirties. |
| --- | --- |

2.4.2.1.6.

Dažādām motoru pēcapstrādes sistēmu saimēm ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiki var atšķirties.

| 2.4.2.1.7. | Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiki var būt īsāki nekā emisijas ilgizturības periods, taču nedrīkst būt īsāki par vismaz vienu ceturtdaļu no attiecīgā emisijas ilgizturības perioda, kas norādīts šā pielikuma 3. punktā. |
| --- | --- |

2.4.2.1.7.

Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiki var būt īsāki nekā emisijas ilgizturības periods, taču nedrīkst būt īsāki par vismaz vienu ceturtdaļu no attiecīgā emisijas ilgizturības perioda, kas norādīts šā pielikuma 3. punktā.

| 2.4.2.1.8. | Ir atļauts veikt paātrinātu vecināšanu, koriģējot ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku uz degvielas patēriņa pamata. Koriģēšanu veic, balstoties uz attiecību starp normālu degvielas patēriņu ekspluatācijas laikā un degvielas patēriņu vecošanas ciklā, taču degvielas patēriņš vecošanas ciklā nedrīkst pārsniegt normālo degvielas patēriņu ekspluatācijas laikā vairāk kā par 30 %. |
| --- | --- |

2.4.2.1.8.

Ir atļauts veikt paātrinātu vecināšanu, koriģējot ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku uz degvielas patēriņa pamata. Koriģēšanu veic, balstoties uz attiecību starp normālu degvielas patēriņu ekspluatācijas laikā un degvielas patēriņu vecošanas ciklā, taču degvielas patēriņš vecošanas ciklā nedrīkst pārsniegt normālo degvielas patēriņu ekspluatācijas laikā vairāk kā par 30 %.

| 2.4.2.1.9. | Pēc ražotāja pieprasījuma un vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi var atļaut izmantot paātrinātas vecināšanas alternatīvas metodes. |
| --- | --- |

2.4.2.1.9.

Pēc ražotāja pieprasījuma un vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi var atļaut izmantot paātrinātas vecināšanas alternatīvas metodes.

| 2.4.2.1.10. | Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku pilnībā apraksta tipa apstiprinājuma pieteikumā un dara zināmu tipa apstiprinātājai iestādei pirms jebkādu testu uzsākšanas. |
| --- | --- |

2.4.2.1.10.

Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku pilnībā apraksta tipa apstiprinājuma pieteikumā un dara zināmu tipa apstiprinātājai iestādei pirms jebkādu testu uzsākšanas.

2.4.2.2.   Ja tipa apstiprinātāja iestāde nolemj, ka starp ražotāja izvēlētajiem punktiem jāveic papildu mērījumi, tā par to paziņo ražotājam. Ražotājs sagatavo pārskatīto ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku un saskaņo to ar tipa apstiprinātāju iestādi.

2.4.3.   Motora testēšana

2.4.3.1.   Motora sistēmas stabilizēšana

| 2.4.3.1.1. | Katrai motoru pēcapstrādes sistēmas saimei ražotājs nosaka tehnikas vai motora darbināšanas stundu skaitu, pēc kurām motora pēcapstrādes sistēmas darbība ir stabilizējusies. Ja to pieprasa tipa apstiprinātāja iestāde, ražotājs dara pieejamus datus un analīzi, kas izmantota, lai noteiktu šos lielumus. Kā alternatīvu ražotājs var izvēlēties motora vai tehnikas darbināšanu no 60 līdz 125 stundām vai līdzvērtīgu laiku vecošanas ciklā, lai stabilizētu motora pēcapstrādes sistēmu. |
| --- | --- |

2.4.3.1.1.

Katrai motoru pēcapstrādes sistēmas saimei ražotājs nosaka tehnikas vai motora darbināšanas stundu skaitu, pēc kurām motora pēcapstrādes sistēmas darbība ir stabilizējusies. Ja to pieprasa tipa apstiprinātāja iestāde, ražotājs dara pieejamus datus un analīzi, kas izmantota, lai noteiktu šos lielumus. Kā alternatīvu ražotājs var izvēlēties motora vai tehnikas darbināšanu no 60 līdz 125 stundām vai līdzvērtīgu laiku vecošanas ciklā, lai stabilizētu motora pēcapstrādes sistēmu.

| 2.4.3.1.2. | Stabilizācijas perioda beigas atbilstoši 2.4.3.1.1. punktam tiks uzskatītas par ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumu. |
| --- | --- |

2.4.3.1.2.

Stabilizācijas perioda beigas atbilstoši 2.4.3.1.1. punktam tiks uzskatītas par ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumu.

2.4.3.2.   Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas testēšana

| 2.4.3.2.1. | Pēc stabilizācijas motoru darbina saskaņā ar ražotāja izraudzīto ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku, kā aprakstīts 2.3.2. punktā. Ar periodiskiem starplaikiem ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafikā, ko nosaka ražotājs un attiecīgos gadījumos arī tipa apstiprinātāja iestāde saskaņā ar 2.4.2.2. punktu, motoru testē attiecībā uz gāzveida un daļiņu emisiju NRTC un NRSC testu siltās palaišanas ciklā.
  Ražotājs var izvēlēties mērīt piesārņotāju emisiju pirms izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas atsevišķi no piesārņotāju emisijas pēc izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas.
  Saskaņā ar 2.4.2.1.4. punktu, ja ir nolemts, ka katrā testa punktā jāveic tikai viens testa cikls (NRTC vai NRSC testa siltās palaišanas cikls), otru testa ciklu (NRTC vai NRSC testa siltās palaišanas ciklu) veic ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumā un beigās.
  Saskaņā ar 2.4.2.1.5. punktu motoriem ar nemainīgu apgriezienu skaitu veic tikai NRSC testa ciklu katrā testa punktā. |
| --- | --- |

2.4.3.2.1.

Pēc stabilizācijas motoru darbina saskaņā ar ražotāja izraudzīto ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku, kā aprakstīts 2.3.2. punktā. Ar periodiskiem starplaikiem ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafikā, ko nosaka ražotājs un attiecīgos gadījumos arī tipa apstiprinātāja iestāde saskaņā ar 2.4.2.2. punktu, motoru testē attiecībā uz gāzveida un daļiņu emisiju NRTC un NRSC testu siltās palaišanas ciklā.

Ražotājs var izvēlēties mērīt piesārņotāju emisiju pirms izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas atsevišķi no piesārņotāju emisijas pēc izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas.

Saskaņā ar 2.4.2.1.4. punktu, ja ir nolemts, ka katrā testa punktā jāveic tikai viens testa cikls (NRTC vai NRSC testa siltās palaišanas cikls), otru testa ciklu (NRTC vai NRSC testa siltās palaišanas ciklu) veic ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumā un beigās.

Saskaņā ar 2.4.2.1.5. punktu motoriem ar nemainīgu apgriezienu skaitu veic tikai NRSC testa ciklu katrā testa punktā.

| 2.4.3.2.2. | Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā motora tehnisko apkopi veic saskaņā ar 2.5. punktu. |
| --- | --- |

2.4.3.2.2.

Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā motora tehnisko apkopi veic saskaņā ar 2.5. punktu.

| 2.4.3.2.3. | Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā var veikt neplānotu motora vai tehnikas tehnisko apkopi, ja, piemēram, ražotāja parastā diagnostikas sistēma konstatējusi problēmu un tehnikas vadītājam tiek norādīts uz kļūdu. |
| --- | --- |

2.4.3.2.3.

Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā var veikt neplānotu motora vai tehnikas tehnisko apkopi, ja, piemēram, ražotāja parastā diagnostikas sistēma konstatējusi problēmu un tehnikas vadītājam tiek norādīts uz kļūdu.

2.4.4.   Ziņošana

2.4.4.1.   Visu ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā veikto emisijas testu (NRTC un NRSC testa siltās palaišanas ciklā) rezultātus dara pieejamus tipa apstiprinātājai iestādei. Ja kāds emisijas tests atzīts par spēkā neesošu, ražotājs sniedz paskaidrojumu par iemesliem, kādēļ tests atzīts par spēkā neesošu. Šādā gadījumā veic vēl vienu emisijas testu sēriju turpmāko 100 ekspluatācijas stundu uzkrāšanas laikā.

2.4.4.2.   Ražotājs saglabā visu informāciju par visiem motora emisijas testiem un tehnisko apkopi ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā. Šo informāciju iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei kopā ar ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā veikto emisijas testu rezultātiem.

2.4.5.   Pasliktināšanās koeficientu noteikšana

2.4.5.1.   Attiecībā uz katru NRTC un NRSC testu siltās palaišanas ciklā noteikto piesārņotāju un katrā testa punktā ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā veic “piemērotāko” lineārās regresijas analīzi, pamatojoties uz testu rezultātiem. Katra testa rezultātus attiecībā uz katru piesārņotāju izsaka ar tādu pašu zīmju skaitu aiz komata, kāds izmantots šā piesārņotāja robežvērtībai, kas attiecīgi piemērojama motoru saimei, plus vienu papildu zīmi aiz komata.

Saskaņā ar 2.4.2.1.4. vai 2.4.2.1.5. punktu, ja katrā testa punktā ir veikts tikai viens testa cikls (NRTC vai NRSC testa siltās palaišanas cikls), regresijas analīzi veic, pamatojoties tikai uz testa rezultātiem no testa cikla kārtas katrā testa punktā.

Pēc ražotāja pieprasījuma un ar tipa apstiprinātājas iestādes iepriekšēju apstiprinājumu ir atļauts izmantot nelineāro regresiju.

2.4.5.2.   Emisijas vērtības katram piesārņotājam ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumā un emisijas ilgizturības perioda beigās, ko piemēro testējamajam motoram, aprēķina, izmantojot regresijas vienādojumu. Ja ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiks ir īsāks nekā emisijas ilgizturības periods, emisijas vērtības emisijas ilgizturības perioda beigās nosaka, balstoties uz regresijas vienādojuma ekstrapolāciju, kā noteikts 2.4.5.1. punktā.

Ja emisijas vērtības izmanto motoru saimēm tajā pašā motoru pēcapstrādes saimē, bet ar atšķirīgiem ilgizturības periodiem, tad emisijas vērtības emisijas ilgizturības perioda beigās pārrēķina katram emisijas ilgizturības periodam, veicot regresijas vienādojuma ekstrapolāciju vai interpolāciju, kā noteikts 2.4.5.1. punktā.

2.4.5.3.   Katram piesārņotājam pasliktināšanās koeficientu (DF) nosaka kā attiecību starp piemērotajām emisijas vērtībām emisijas ilgizturības perioda beigās un ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumā (piereizināmais pasliktināšanās koeficients).

Pēc ražotāja pieprasījuma un ar tipa apstiprinātājas iestādes iepriekšēju apstiprinājumu katram piesārņotājam var piemērot pieskaitāmu DF. Pieskaitāmo DF definē kā starpību starp emisijas vērtībām, kas aprēķinātas emisijas ilgizturības perioda beigās un ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumā.

NOx emisijai 1. attēlā ir dots DF pasliktināšanās noteikšanas piemērs, izmantojot lineāro regresiju.

Nav atļauts vienā piesārņotāju sērijā jaukti izmantot gan piereizināmos, gan pieskaitāmos DF.

Ja piereizināmā DF aprēķinātā vērtība ir mazāka par 1,00 vai pieskaitāmā DF vērtība ir mazāka par 0,00, pasliktināšanās koeficients ir attiecīgi 1,0 vai 0,00.

Saskaņā ar 2.4.2.1.4. punktu, ja ir nolemts, ka katrā testa punktā jāveic tikai viens testa cikls (NRTC vai NRSC tests siltās palaišanas ciklā) un ka otru testa ciklu (NRTC vai NRSC testu siltās palaišanas ciklā) veic ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumā un beigās, pasliktināšanās koeficients, kas aprēķināts testa ciklam, kurš veikts katrā testa punktā, ir jāpiemēro arī otram testa ciklam.

1.   attēls

DF noteikšanas piemērs

Image

2.4.6.   Noteiktie pasliktināšanās koeficienti

2.4.6.1.   Kā alternatīvu ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika izmantošanai, lai noteiktu pasliktināšanās koeficientus, ražotājs var izvēlēties šādus pieņemtos pasliktināšanās koeficientus:

| Testa cikls | CO | HC | NOx | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 |
| NRSC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 |

Testa cikls

CO

HC

NOx

PM

NRTC

1,3

1,3

1,15

1,05

NRSC

1,3

1,3

1,15

1,05

Pieņemtie pieskaitāmie DF nav doti. Pieņemtos piereizināmos DF nav atļauts pārveidot par pieskaitāmiem DF.

Ja izmanto norādītos DF, ražotājs sniedz tipa apstiprinātājai iestādei pierādījumus, ka ir pietiekams pamats uzskatīt, ka emisijas kontroles komponentiem emisijas ilgizturība ir saistīta ar šiem norādītajiem koeficientiem. Šie pierādījumi var pamatoties uz konstrukcijas analīzi vai testiem, vai arī uz abiem šiem elementiem.

2.4.7.   Pasliktināšanās koeficientu piemērošana

2.4.7.1.   Motori atbilst attiecīgajām katra piesārņotāja emisijas robežvērtībām, kuras attiecīgi piemērojamas motoru saimei, pēc pasliktināšanās koeficientu piemērošanas testa rezultātiem, kuri mērīti saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikumu (ciklā svērtā konkrētā emisija daļiņām un katrai atsevišķai gāzei). Atkarībā no DF veida piemēro šādus noteikumus:

| a) | piereizināmais: (ciklā svērtā konkrētā emisija) * DF ≤ emisijas robežvērtību; |
| --- | --- |

a)

piereizināmais: (ciklā svērtā konkrētā emisija) * DF ≤ emisijas robežvērtību;

| b) | pieskaitāmais: (ciklā svērtā konkrētā emisija) + DF ≤ emisijas robežvērtību. |
| --- | --- |

b)

pieskaitāmais: (ciklā svērtā konkrētā emisija) + DF ≤ emisijas robežvērtību.

2.4.7.2.   Reizināmā NOx + HC DF gadījumā atsevišķi nosaka HC un NOx atbilstīgo DF un atsevišķi aprēķina emisijas līmeņa pasliktināšanos saskaņā ar emisijas testa rezultātiem, un pēc tam iegūtās NOx un HC pasliktinājuma vērtības apvieno, lai noteiktu, vai emisijas robežvērtība ir ievērota.

2.4.7.3.   Ražotājs var izvēlēties piemērot motora pēcapstrādes sistēmas saimei noteiktos DF citai motora sistēmai, kas neietilpst tajā pašā motora pēcapstrādes sistēmas saimē. Tādos gadījumos ražotājs demonstrē apstiprinātājai iestādei, ka sākotnēji testētajai motora pēcapstrādes sistēmas saimei un motora sistēmai, kurai tiek piemēroti DF, ir līdzīgas tehniskās specifikācijas un uzstādīšanas prasības tehnikā un ka šāda motora vai motora sistēmas emisija ir līdzīga.

Ja DF pārnes uz motora sistēmu ar atšķirīgu emisijas ilgizturības periodu, tad DF pārrēķina attiecīgajam emisijas ilgizturības periodam, veicot regresijas vienādojuma ekstrapolāciju vai interpolāciju, kā noteikts 2.4.5.1. punktā.

2.4.7.4.   DF katram piesārņotājam attiecībā uz katru attiecīgo testa ciklu reģistrē testa rezultātu dokumentā, kā izklāstīts šo noteikumu 2. pielikuma 1. papildinājumā.

2.4.8.   Ražošanas atbilstības pārbaude

2.4.8.1.   Ražošanas atbilstību noteikumiem attiecībā uz emisiju pārbauda, pamatojoties uz šo noteikumu 7. punkta prasībām.

2.4.8.2.   Tipa apstiprināšanas testa laikā ražotājs var izvēlēties mērīt piesārņotāju emisiju pirms izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas. Šādi rīkojoties, ražotājs var izstrādāt tādus neoficiālus DF atsevišķi motoram un pēcapstrādes sistēmai, kurus ražotājs var izmantot kā palīglīdzekli ražošanas līnijas beigu auditā.

2.4.8.3.   Tipa apstiprināšanas nolūkos testa rezultātu dokumentā, kas aprakstīts šo noteikumu 2. pielikuma 1. papildinājumā, reģistrē tikai tos DF, kuri noteikti saskaņā ar 2.4.5. vai 2.4.6. punktu.

2.5.   Tehniskā apkope

Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā tehnisko apkopi veic atbilstoši ražotāja tehniskās apkopes instrukcijai.

2.5.1.   Ar emisiju saistīta plānotā tehniskā apkope

2.5.1.1.   Visa ar emisiju saistītā plānotā tehniskā apkope motora darbināšanas laikā, kas veikta ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanai, tiek veikta pēc līdzvērtīgiem laika intervāliem kā tie, kas minēti ražotāja tehniskās apkopes instrukcijās tehnikas vai motora īpašniekam. Tehniskās apkopes grafiku var atjaunināt pēc nepieciešamības visā ekspluatācijas stundu uzkrāšanas periodā, ar nosacījumu, ka nevienu tehniskās apkopes darbību nevar svītrot no tehniskās apkopes grafika pēc tam, kad darbība veikta testa motoram.

2.5.1.2.   Motora ražotājs ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika vajadzībām precizē šādu elementu regulēšanu, tīrīšanu un tehnisko apkopi (pēc nepieciešamības), kā arī plānotu nomaiņu:

| a) | filtri un dzesētāji izplūdes gāzu recirkulācijas sistēmā; |
| --- | --- |

a)

filtri un dzesētāji izplūdes gāzu recirkulācijas sistēmā;

| b) | pozitīva spiediena ventilācijas kartera vārsts, pēc nepieciešamības; |
| --- | --- |

b)

pozitīva spiediena ventilācijas kartera vārsts, pēc nepieciešamības;

| c) | degvielas smidzinātāja uzgaļi (atļauta tikai tīrīšana); |
| --- | --- |

c)

degvielas smidzinātāja uzgaļi (atļauta tikai tīrīšana);

| d) | degvielas smidzinātāji; |
| --- | --- |

d)

degvielas smidzinātāji;

| e) | turbokompresors; |
| --- | --- |

e)

turbokompresors;

| f) | elektroniskais motora vadības bloks un ar to saistītie sensori un aktuatori; |
| --- | --- |

f)

elektroniskais motora vadības bloks un ar to saistītie sensori un aktuatori;

| g) | daļiņu pēcapstrādes sistēma (tostarp saistītie konstrukcijas elementi); |
| --- | --- |

g)

daļiņu pēcapstrādes sistēma (tostarp saistītie konstrukcijas elementi);

| h) | NOx pēcapstrādes sistēma (tostarp saistītie konstrukcijas elementi); |
| --- | --- |

h)

NOx pēcapstrādes sistēma (tostarp saistītie konstrukcijas elementi);

| i) | izplūdes gāzu recirkulācijas sistēma, tostarp visi saistītie kontroles vārsti un caurules; |
| --- | --- |

i)

izplūdes gāzu recirkulācijas sistēma, tostarp visi saistītie kontroles vārsti un caurules;

| j) | visas citas izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas. |
| --- | --- |

j)

visas citas izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas.

2.5.1.3.   Kritisko, ar emisiju saistīto plānoto tehnisko apkopi veic tikai ekspluatācijas laikā, ja paredzēts, un par prasību veikt šādu apkopi paziņo transportlīdzekļa īpašniekam.

2.5.2.   Plānotās tehniskās apkopes izmaiņas

2.5.2.1.   Ražotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei lūgumu, lai saņemtu atļauju jebkādai jaunai plānotajai tehniskajai apkopei, ko tas vēlas veikt ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā un pēc tam ieteikt tehnikas un motoru īpašniekiem. Lūgumam pievieno datus, kas pamato jaunas plānotās tehniskās apkopes un apkopes intervāla nepieciešamību.

2.5.3.   Ar emisiju nesaistīta plānotā tehniskā apkope

2.5.3.1.   Ar emisiju nesaistītu plānotu tehnisko apkopi, kas ir lietderīga un tehniski nepieciešama, piemēram, eļļas maiņu, eļļas filtra maiņu, degvielas filtra maiņu, gaisa filtra maiņu, dzeses sistēmas apkopi, tukšgaitas apgriezienu regulēšanu, apgriezienu regulatora, motora skrūves griezes momenta, vārsta spraugas, iesmidzinātāja spraugas, jebkuras piedziņas siksnas nospriegojuma regulēšanu utt. motoriem un tehnikai, kura izraudzīta ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafikam, var veikt ar vislielākajiem starplaikiem, ko ražotājs iesaka īpašniekam (piem., nevis ar starplaikiem, kas ieteikti būtiskajai apkopei).

2.5.4.   Remonts

2.5.4.1.   Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafikā testēšanai izraudzītās motora sistēmas konstrukcijas elementu remontu veic vienīgi attiecīgā konstrukcijas elementa bojājuma vai motora sistēmas darbības traucējuma dēļ. Attiecīgā motora, emisijas kontroles sistēmas vai degvielas sistēmas remonts nav atļauts, izņemot tādā apjomā, kā paredzēts 2.5.4.2. punktā.

2.5.4.2.   Ja ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika laikā sabojājas attiecīgais motors, emisijas kontroles sistēma vai degvielas sistēma, ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku anulē un uzsāk jaunu ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku ar jaunu motora sistēmu, ja vien bojātie konstrukcijas elementi netiek aizstāti ar līdzvērtīgiem konstrukcijas elementiem ar līdzīgu ekspluatācijas stundu uzkrāšanas laiku.

3.   EMISIJAS ILGIZTURĪBAS PERIODS MOTORIEM AR JAUDAS DIAPAZONU NO H LĪDZ R

3.1.   Ražotāji izmanto šīs iedaļas 1. tabulā norādīto emisijas ilgizturības periodu.

1.   tabula

Emisijas ilgizturības periods kompresijaizdedzes motoriem ar jaudas diapazonu no H līdz R (stundās)

| Kategorija
  (jaudas diapazons) | Emisijas ilgizturības periods
  (stundās) |
| --- | --- |
| ≤ 37 kW
  (motori ar nemainīgu apgriezienu skaitu) | 3 000 |
| ≤ 37 kW
  (motori ar mainīgu apgriezienu skaitu) | 5 000 |
| > 37 kW | 8 000 |

Kategorija

(jaudas diapazons)

Emisijas ilgizturības periods

(stundās)

≤ 37 kW

(motori ar nemainīgu apgriezienu skaitu)

3 000

≤ 37 kW

(motori ar mainīgu apgriezienu skaitu)

5 000

> 37 kW

8 000

---

9. PIELIKUMS

PRASĪBAS NOx KONTROLES PASĀKUMU PAREIZAS DARBĪBAS NODROŠINĀŠANAI

1.   IEVADS

Šajā pielikumā noteiktas prasības NOx kontroles pasākumu pareizas darbības nodrošināšanai. Tajā iekļautas prasības attiecībā uz motoriem, kuros emisijas samazināšanai izmanto reaģentu.

2.   VISPĀRĒJAS PRASĪBAS

Motora sistēmu aprīko ar NOx kontroles diagnostikas sistēmu (NCD), kas spēj noteikt šajā pielikumā aplūkotos NOx kontroles darbības traucējumus (NCM). Visas motoru sistēmas, uz kurām attiecas šis punkts, projektē, konstruē un uzstāda tā, lai tās atbilstu šīm prasībām visā motora normālas ekspluatācijas laikā normālos izmantošanas apstākļos. Šā mērķa sasniegšanai ir pieņemams, ka motoriem, kuri izmantoti, pārsniedzot lietderīgo ekspluatācijas termiņu, kas norādīts šo noteikumu 8. pielikuma 3.1. punktā, varētu būt sliktāki NOx kontroles diagnostikas sistēmas (NCD) darbības rādītāji un jutīgums, tādējādi robežvērtības, kuras norādītas šajā pielikumā, var tikt pārsniegtas, pirms aktivizējas brīdināšanas sistēma un/vai sistēma, kas prasa vadītāja reakciju.

2.1.   Nepieciešamā informācija

2.1.1.   Ja emisijas kontroles sistēmai nepieciešams reaģents, ražotājam šo noteikumu 1.A pielikuma 1. papildinājuma 2.2.1.13. punktā un 3. papildinājuma 2.2.1.13. punktā jānorāda šā reaģenta īpašības, tostarp reaģenta tips un informācija par koncentrāciju, kad reaģents ir šķīdumā, prasības darba temperatūrai un atsauces uz starptautiskajiem standartiem attiecībā uz sastāvu un kvalitāti.

2.1.2.   Iesniedzot tipa apstiprinājuma pieteikumu, tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz sīku rakstisku informāciju, kurā pilnībā aprakstītas vadītāja brīdināšanas sistēmas funkcionālās darbības īpašības, kā noteikts 4. punktā, un sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, funkcionālās darbības īpašības, kā noteikts 5. punktā.

2.1.3.   Ražotājs sniedz dokumentus par motora uzstādīšanu, kas, kad tos izmanto OEM, nodrošinās, ka motors, ieskaitot emisijas kontroles sistēmu, kas ir daļa no apstiprinātā motora tipa, pēc uzstādīšanas tehnikā darbojas kopā ar vajadzīgajām mašīnas detaļām tā, lai tiktu ievērotas šā pielikuma prasības. Dokumentācijā ietver sīkas tehniskās prasības un motora sistēmas noteikumus (programmatūra, aparatūra un komunikācijas sistēma), kas vajadzīgi, lai motora sistēmu tehnikā uzstādītu pareizi.

2.2.   Darbības apstākļi

2.2.1.   NOx kontroles diagnostikas sistēma darbojas šādos apstākļos:

| a) | apkārtējā temperatūra ir robežās no 266 K līdz 308 K (no –7 °C līdz 35 °C); |
| --- | --- |

a)

apkārtējā temperatūra ir robežās no 266 K līdz 308 K (no –7 °C līdz 35 °C);

| b) | jebkurā augstumā zem 1 600 m; |
| --- | --- |

b)

jebkurā augstumā zem 1 600 m;

| c) | motora dzesētāja temperatūra pārsniedz 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

motora dzesētāja temperatūra pārsniedz 343 K (70 °C).

Šo punktu nepiemēro gadījumos, kad pārrauga reaģenta līmeni uzglabāšanas tvertnē, kur pārraudzību veic visos apstākļos, kad mērījumu veikšana ir tehniski iespējama (piem., visos apstākļos, kad šķidrs reaģents nav sasalis).

2.3.   Aizsardzība pret reaģenta sasalšanu

2.3.1.   Ir atļauts izmantot apsildāmu vai neapsildāmu reaģenta tvertni un dozēšanas sistēmu. Apsildāmā sistēma atbilst 2.3.2. punkta prasībām. Neapsildāmā sistēma atbilst 2.3.3. punkta prasībām.

2.3.1.1.   Neapsildāmas reaģenta tvertnes un dozēšanas sistēmas izmantošanu norāda tehnikas īpašniekam paredzētās rakstiskās instrukcijās.

2.3.2.   Reaģenta tvertne un dozēšanas sistēma

2.3.2.1.   Ja reaģents ir sasalis, reaģents ir pieejams izmantošanai vēl maksimāli 70 minūtes pēc motora iedarbināšanas pie 266 K (-7 °C) apkārtējās temperatūras.

2.3.2.2.   Apsildāmo sistēmu konstrukcijas kritēriji

Apsildāmo sistēmu konstruē tā, lai tā darbības rādītāju prasības, kas ir paredzētas šajā nodaļā, tiktu ievērotas, kad veic testēšanu, izmantojot noteikto procedūru.

| 2.3.2.2.1. | Reaģenta tvertni un dozēšanas sistēmu impregnē pie 255 K (-18 °C) temperatūras 72 stundas vai līdz brīdim, kad reaģents kļūst ciets (atkarībā no tā, kas notiek vispirms). |
| --- | --- |

2.3.2.2.1.

Reaģenta tvertni un dozēšanas sistēmu impregnē pie 255 K (-18 °C) temperatūras 72 stundas vai līdz brīdim, kad reaģents kļūst ciets (atkarībā no tā, kas notiek vispirms).

| 2.3.2.2.2. | Pēc 2.3.2.2.1. punktā aprakstītā impregnēšanas perioda tehniku/motoru iedarbina un darbina pie 266 K (-7 °C) apkārtējās temperatūras (vai zemākas) šādi:






  a) | no 10 līdz 20 minūtēm brīvgaitā; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.2.2.

Pēc 2.3.2.2.1. punktā aprakstītā impregnēšanas perioda tehniku/motoru iedarbina un darbina pie 266 K (-7 °C) apkārtējās temperatūras (vai zemākas) šādi:

a)

no 10 līdz 20 minūtēm brīvgaitā;

| b) | pēc tam līdz 50 minūtēm ar ne vairāk kā 40 % nominālo slodzi. |
| --- | --- |

b)

pēc tam līdz 50 minūtēm ar ne vairāk kā 40 % nominālo slodzi.

| 2.3.2.2.3. | Reaģenta dozēšanas sistēmai ir pilnībā jāfunkcionē pēc 2.3.2.2.2. punktā minētās testa procedūras beigām. |
| --- | --- |

2.3.2.2.3.

Reaģenta dozēšanas sistēmai ir pilnībā jāfunkcionē pēc 2.3.2.2.2. punktā minētās testa procedūras beigām.

2.3.2.3.   Konstrukcijas kritēriju novērtēšanu var veikt saldēšanas testēšanas kamerā, izmantojot pilnībā aprīkotu tehniku vai tās detaļas, kas ir reprezentatīvas tām, kuras tiks uzstādītas tehnikai, vai balstoties uz darbības testiem.

2.3.3.   Vadītāja brīdināšanas sistēmas un sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās neapsildāmai sistēmai

2.3.3.1.   Vadītāja brīdināšanas sistēma, kas aprakstīta 4. punktā, aktivizējas, ja reaģenta dozēšana nenotiek pie ≤ 266 K (-7 °C) apkārtējās temperatūras.

2.3.3.2.   5.4. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizējas, ja reaģenta dozēšana nenotiek ilgākais 70 minūtes pēc motora iedarbināšanas pie ≤ 266 K (-7 °C) apkārtējās temperatūras.

2.4.   Diagnostikas prasības

2.4.1.   NOx kontroles diagnostikas sistēma (NCD) spēj noteikt šajā pielikumā aplūkotos NOx kontroles darbības traucējumus (NCM), izmantojot diagnosticētās kļūdas kodus (DTC), kas tiek uzglabāti datora atmiņā, kā arī paziņot šo informāciju ārpus tehnikas.

2.4.2.   Prasības diagnosticētās kļūdas kodu (DTC) ierakstīšanai

2.4.2.1.   NCD sistēma ieraksta DTC katram atsevišķam NOx kontroles darbības traucējumam (NCM).

2.4.2.2.   NCD sistēma 60 minūtēs pēc motora iedarbināšanas secina, vai ir konstatēts nosakāms darbības traucējums. Šādā gadījumā tiek saglabāts “apstiprināts un aktīvs DTC” un saskaņā ar 4. punktu aktivizējas brīdināšanas sistēma.

2.4.2.3.   Gadījumos, kad ir vajadzīgs par 60 minūtēm ilgāks darbības laiks, lai pārraudzības ierīces precīzi noteiktu un apstiprinātu NCM (piem., pārraudzības ierīces izmanto statistiskos modeļus vai nosaka tehnikas šķidrumu patēriņu), apstiprinātāja iestāde var atļaut ilgāku pārraudzības periodu ar nosacījumu, ka ražotājs pamato vajadzību pēc ilgāka perioda (piem., ar tehnisko argumentāciju, eksperimentu rezultātiem vai gūto pieredzi utt.).

2.4.3.   Prasības diagnosticētās kļūdas kodu (DTC) dzēšanai

| a) | Kamēr ar attiecīgo DTC saistītais defekts nav novērsts, NCD sistēma nedzēš šo DTC no datora atmiņas; |
| --- | --- |

a)

Kamēr ar attiecīgo DTC saistītais defekts nav novērsts, NCD sistēma nedzēš šo DTC no datora atmiņas;

| b) | NCD sistēma var dzēst visus DTC pēc īpašniekprogrammatūras skenēšanas pieprasījuma vai pēc apkopes rīka pieprasījuma, ko nodrošina motora ražotājs, vai izmantojot piekļuves kodu, ko nodrošina motora ražotājs. |
| --- | --- |

b)

NCD sistēma var dzēst visus DTC pēc īpašniekprogrammatūras skenēšanas pieprasījuma vai pēc apkopes rīka pieprasījuma, ko nodrošina motora ražotājs, vai izmantojot piekļuves kodu, ko nodrošina motora ražotājs.

2.4.4.   NCD sistēma netiek programmēta vai citādi izstrādāta tā, lai daļēji vai pilnībā dezaktivētu sistēmu motora faktiskajā ekspluatācijas laikā, balstoties uz tehnikas vecumu; sistēma arī nesatur algoritmu vai stratēģiju, kas izstrādāta, lai laika gaitā mazinātu NCD sistēmas efektivitāti.

2.4.5.   Visiem NCD sistēmas atkārtoti programmējamiem datora kodiem vai darbības parametriem jābūt izturīgiem pret neatļautām manipulācijām.

2.4.6.   NCD motoru saime

Ražotājs ir atbildīgs par NCD motoru saimes grupēšanu. Motoru sistēmu grupēšana NCD motoru saimē balstās uz labu tehnisko spriedumu, un tai ir nepieciešams apstiprinātājas iestādes apstiprinājums.

Motori, kas nepieder tai pašai motoru saimei, var piederēt pie vienas NCD motoru saimes.

2.4.6.1.   Parametri NCD motoru saimes definēšanai

NCD motoru saimi var raksturot ar konstrukcijas galvenajiem parametriem, kas ir kopīgi visām saimes motoru sistēmām.

Lai motoru sistēmas varētu uzskatīt par piederīgām vienai un tai pašai NCD motoru saimei, jābūt līdzīgam šādam galveno parametru sarakstam:

| a) | emisijas kontroles sistēmas; |
| --- | --- |

a)

emisijas kontroles sistēmas;

| b) | NCD pārraudzības metodes; |
| --- | --- |

b)

NCD pārraudzības metodes;

| c) | NCD pārraudzības kritēriji; |
| --- | --- |

c)

NCD pārraudzības kritēriji;

| d) | pārraudzības parametri (piem., biežums). |
| --- | --- |

d)

pārraudzības parametri (piem., biežums).

Šīs līdzības ražotājam uzskatāmi jāparāda, izmantojot atbilstīgus tehniskus demonstrējumus vai citas atbilstīgas procedūras, un tām nepieciešams tipa apstiprinātājas iestādes apstiprinājums.

Ražotājs var pieprasīt tipa apstiprinātājai iestādei apstiprināt nelielas atšķirības NCD sistēmas pārraudzības/diagnostikas metodēs, ja to prasa sistēmas konfigurācijas variācijas un ja ražotājs šīs metodes uzskata par līdzīgām un tās atšķiras vienīgi tādā mērā, lai ievērotu aplūkojamo konstrukcijas elementu konkrētos parametrus (piem., lielumu, izplūdes gāzu plūsmas utt.), vai to līdzību pamatā ir labs tehniskais spriedums.

3.   TEHNISKĀS APKOPES PRASĪBAS

| 3.1. | Visiem jaunu motoru vai tehnikas īpašniekiem ražotājs izsniedz vai liek izsniegt rakstiskas instrukcijas par emisijas kontroles sistēmu un tās pareizu darbību.
  Šajās instrukcijās informē, ka, ja emisijas kontroles sistēma nedarbosies pareizi, vadītāja brīdināšanas sistēma informēs vadītāju par problēmu un ka, ignorējot šo brīdinājumu, aktivizēsies sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, liecinot par to, ka ir radusies situācija, kad tehnika nevar veikt savu uzdevumu. |
| --- | --- |

3.1.

Visiem jaunu motoru vai tehnikas īpašniekiem ražotājs izsniedz vai liek izsniegt rakstiskas instrukcijas par emisijas kontroles sistēmu un tās pareizu darbību.

Šajās instrukcijās informē, ka, ja emisijas kontroles sistēma nedarbosies pareizi, vadītāja brīdināšanas sistēma informēs vadītāju par problēmu un ka, ignorējot šo brīdinājumu, aktivizēsies sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, liecinot par to, ka ir radusies situācija, kad tehnika nevar veikt savu uzdevumu.

| 3.2. | Instrukcijās informē par motoru pareizas izmantošanas un apkopes prasībām, lai saglabātu to emisijas darbības rādītājus, tostarp attiecīgā gadījumā par izmantojamo reaģentu pareizu lietošanu. |
| --- | --- |

3.2.

Instrukcijās informē par motoru pareizas izmantošanas un apkopes prasībām, lai saglabātu to emisijas darbības rādītājus, tostarp attiecīgā gadījumā par izmantojamo reaģentu pareizu lietošanu.

| 3.3. | Instrukcijas sagatavojamas tajā pašā valodā (skaidri un netehniski), kādā rakstīta vadītāja rokasgrāmata par visurgājēju tehniku vai motoru. |
| --- | --- |

3.3.

Instrukcijas sagatavojamas tajā pašā valodā (skaidri un netehniski), kādā rakstīta vadītāja rokasgrāmata par visurgājēju tehniku vai motoru.

| 3.4. | Instrukcijās norāda, vai lietotājam ir jāuzpilda izmantojamais reaģents parastās tehniskās apkopes intervālu starplaikā. Instrukcijās arī norāda, kādai jābūt reaģenta kvalitātei. Tajās dod norādījumus, kā lietotājs uzpilda reaģenta tvertni. Tāpat sniedz informāciju par reaģenta gaidāmo patēriņu motora tipam un par to, cik bieži atkārtoti uzpilda reaģentu. |
| --- | --- |

3.4.

Instrukcijās norāda, vai lietotājam ir jāuzpilda izmantojamais reaģents parastās tehniskās apkopes intervālu starplaikā. Instrukcijās arī norāda, kādai jābūt reaģenta kvalitātei. Tajās dod norādījumus, kā lietotājs uzpilda reaģenta tvertni. Tāpat sniedz informāciju par reaģenta gaidāmo patēriņu motora tipam un par to, cik bieži atkārtoti uzpilda reaģentu.

| 3.5. | Instrukcijās norāda, ka pareizajām specifikācijām atbilstoša reaģenta izmantošana un uzpildīšana ir būtiska, lai motors atbilstu tipa apstiprinājuma izdošanas prasībām šim motora tipam. |
| --- | --- |

3.5.

Instrukcijās norāda, ka pareizajām specifikācijām atbilstoša reaģenta izmantošana un uzpildīšana ir būtiska, lai motors atbilstu tipa apstiprinājuma izdošanas prasībām šim motora tipam.

| 3.6. | Instrukcijās skaidrots, kā darbojas vadītāja brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja reakciju. Bez tam ir skaidrots, kā brīdināšanas sistēmas ziņojumu ignorēšana, reaģenta nepapildināšana vai problēmas nenovēršana varētu ietekmēt darbības rādītājus un kļūdu reģistrēšanu. |
| --- | --- |

3.6.

Instrukcijās skaidrots, kā darbojas vadītāja brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja reakciju. Bez tam ir skaidrots, kā brīdināšanas sistēmas ziņojumu ignorēšana, reaģenta nepapildināšana vai problēmas nenovēršana varētu ietekmēt darbības rādītājus un kļūdu reģistrēšanu.

4.   VADĪTĀJA BRĪDINĀŠANAS SISTĒMA

| 4.1. | Tehnikā ir iebūvēta vadītāja brīdināšanas sistēma, kas ar vizuāliem brīdinājumiem informē vadītāju par zemu reaģenta līmeni, neatbilstošu reaģenta kvalitāti, dozēšanas pārtraukšanu vai 9. punktā minētā tipa darbības traucējumu, kā rezultātā aktivizējas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, ja traucējums netiks savlaicīgi novērsts. Brīdināšanas sistēma turpina darboties arī tad, kad ir aktivizējusies 5. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa vadītāja reakciju. |
| --- | --- |

4.1.

Tehnikā ir iebūvēta vadītāja brīdināšanas sistēma, kas ar vizuāliem brīdinājumiem informē vadītāju par zemu reaģenta līmeni, neatbilstošu reaģenta kvalitāti, dozēšanas pārtraukšanu vai 9. punktā minētā tipa darbības traucējumu, kā rezultātā aktivizējas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, ja traucējums netiks savlaicīgi novērsts. Brīdināšanas sistēma turpina darboties arī tad, kad ir aktivizējusies 5. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa vadītāja reakciju.

| 4.2. | Šajā gadījumā brīdinājums atšķiras no brīdinājuma par darbības traucējumiem vai cita brīdinājuma, kas saistīts ar motora tehnisko apkopi, lai gan var tikt izmantota tā pati brīdināšanas sistēma. |
| --- | --- |

4.2.

Šajā gadījumā brīdinājums atšķiras no brīdinājuma par darbības traucējumiem vai cita brīdinājuma, kas saistīts ar motora tehnisko apkopi, lai gan var tikt izmantota tā pati brīdināšanas sistēma.

| 4.3. | Vadītāja brīdināšanas sistēma var sastāvēt no vienas vai vairākām spuldzītēm, vai attēlot īsus paziņojumus, tostarp paziņojumus, kuros, piemēram, skaidri norādīts:






  a) | atlikušais laiks līdz brīdim, kad aktivizēsies pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma vai sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Vadītāja brīdināšanas sistēma var sastāvēt no vienas vai vairākām spuldzītēm, vai attēlot īsus paziņojumus, tostarp paziņojumus, kuros, piemēram, skaidri norādīts:

a)

atlikušais laiks līdz brīdim, kad aktivizēsies pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma vai sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju;

| b) | pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas vai sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, iedarbība, piemēram, apgriezienu skaita samazinājums; |
| --- | --- |

b)

pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas vai sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, iedarbība, piemēram, apgriezienu skaita samazinājums;

| c) | nosacījumi, kādos iespējams atjaunot tehnikas tehnisko stāvokli. |
| --- | --- |

c)

nosacījumi, kādos iespējams atjaunot tehnikas tehnisko stāvokli.

Ja paziņojums tiek attēlots, sistēma, ko izmanto šo paziņojumu attēlošanai, var būt tā pati, kuru izmanto citiem tehniskās apkopes nolūkiem.

| 4.4. | Pēc ražotāja izvēles brīdināšanas sistēmā var ietilpt skaņas signāls, lai pievērstu vadītāja uzmanību. Ir pieļaujams, ka vadītājs skaņas brīdinājumus izslēdz. |
| --- | --- |

4.4.

Pēc ražotāja izvēles brīdināšanas sistēmā var ietilpt skaņas signāls, lai pievērstu vadītāja uzmanību. Ir pieļaujams, ka vadītājs skaņas brīdinājumus izslēdz.

| 4.5. | Vadītāja brīdināšanas sistēma aktivizējas, kā attiecīgi aprakstīts 2.3.3.1., 6.2., 7.2., 8.4. un 9.3. punktā. |
| --- | --- |

4.5.

Vadītāja brīdināšanas sistēma aktivizējas, kā attiecīgi aprakstīts 2.3.3.1., 6.2., 7.2., 8.4. un 9.3. punktā.

| 4.6. | Vadītāja brīdināšanas sistēma izslēdzas, kad vairs nepastāv apstākļi, kas likuši tai aktivizēties. Nav iespējama vadītāja brīdināšanas sistēmas automātiska izslēgšanās, nenovēršot tās aktivizēšanās cēloni. |
| --- | --- |

4.6.

Vadītāja brīdināšanas sistēma izslēdzas, kad vairs nepastāv apstākļi, kas likuši tai aktivizēties. Nav iespējama vadītāja brīdināšanas sistēmas automātiska izslēgšanās, nenovēršot tās aktivizēšanās cēloni.

| 4.7. | Brīdināšanas sistēmu var uz laiku pārtraukt citi brīdinājuma signāli, kas sniedz svarīgus ar drošību saistītus paziņojumus. |
| --- | --- |

4.7.

Brīdināšanas sistēmu var uz laiku pārtraukt citi brīdinājuma signāli, kas sniedz svarīgus ar drošību saistītus paziņojumus.

| 4.8. | Sīkāka informācija par vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās un izslēgšanās procedūrām norādīta šā pielikuma 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

4.8.

Sīkāka informācija par vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās un izslēgšanās procedūrām norādīta šā pielikuma 2. papildinājumā.

| 4.9. | Iesniedzot pieteikumu tipa apstiprinājuma saņemšanai atbilstīgi šiem noteikumiem, ražotājs demonstrē vadītāja brīdināšanas sistēmas darbību saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumu. |
| --- | --- |

4.9.

Iesniedzot pieteikumu tipa apstiprinājuma saņemšanai atbilstīgi šiem noteikumiem, ražotājs demonstrē vadītāja brīdināšanas sistēmas darbību saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumu.

5.   SISTĒMA, KAS PRASA VADĪTĀJA REAKCIJU

5.1.   Tehnikā ir sistēma, kas prasa vadītāja reakciju un ir balstīta uz šādiem principiem:

| 5.1.1. | divpakāpju sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, sākot ar pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju (darbības ierobežojumi), kurai seko sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju (tehnikas darbības faktiska izbeigšana); |
| --- | --- |

5.1.1.

divpakāpju sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, sākot ar pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju (darbības ierobežojumi), kurai seko sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju (tehnikas darbības faktiska izbeigšana);

| 5.1.2. | vienpakāpes sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, (tehnikas darbības faktiska izbeigšana) aktivizējas saskaņā ar pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas nosacījumiem atbilstīgi 6.3.1., 7.3.1., 8.4.1. un 9.4.1. punktam. |
| --- | --- |

5.1.2.

vienpakāpes sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, (tehnikas darbības faktiska izbeigšana) aktivizējas saskaņā ar pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas nosacījumiem atbilstīgi 6.3.1., 7.3.1., 8.4.1. un 9.4.1. punktam.

5.2.   Ar tipa apstiprinātājas iestādes iepriekšēju apstiprinājumu motoru var aprīkot ar līdzekļiem, lai ārkārtas situācijā, ko nosaka valsts vai reģionālā valdība, avārijas dienesti vai bruņotie spēki, dezaktivētu sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju.

5.3.   Pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju

| 5.3.1. | Pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizējas pēc 6.3.1., 7.3.1., 8.4.1. un 9.4.1. punktā norādīto nosacījumu iestāšanās. |
| --- | --- |

5.3.1.

Pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizējas pēc 6.3.1., 7.3.1., 8.4.1. un 9.4.1. punktā norādīto nosacījumu iestāšanās.

| 5.3.2. | Pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, pakāpeniski samazina maksimālo iespējamo motora griezes momentu motora apgriezienu skaita diapazonā par vismaz 25 % starp maksimālo griezes momenta ātrumu un apgriezienu regulatora pārtraukumpunktu, kā parādīts 1. attēlā. Motora griezes momenta samazinājuma ātrums ir vismaz 1 % minūtē. |
| --- | --- |

5.3.2.

Pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, pakāpeniski samazina maksimālo iespējamo motora griezes momentu motora apgriezienu skaita diapazonā par vismaz 25 % starp maksimālo griezes momenta ātrumu un apgriezienu regulatora pārtraukumpunktu, kā parādīts 1. attēlā. Motora griezes momenta samazinājuma ātrums ir vismaz 1 % minūtē.

| 5.3.3. | Var tikt izmantoti citi pasākumi, kas prasa vadītāja reakciju, ja tipa apstiprinātājai iestādei demonstrēts, ka tiek izpildītas tādas pašas vai stingrākas prasības. |
| --- | --- |

5.3.3.

Var tikt izmantoti citi pasākumi, kas prasa vadītāja reakciju, ja tipa apstiprinātājai iestādei demonstrēts, ka tiek izpildītas tādas pašas vai stingrākas prasības.

1.   attēls

Griezes momenta samazināšanas shēma, izmantojot pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju

Image

5.4.   Sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju

| 5.4.1. | Brīdināšanas sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizējas pēc 2.3.3.2., 6.3.2., 7.3.2., 8.4.2. un 9.4.2. punktā norādīto nosacījumu iestāšanās. |
| --- | --- |

5.4.1.

Brīdināšanas sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizējas pēc 2.3.3.2., 6.3.2., 7.3.2., 8.4.2. un 9.4.2. punktā norādīto nosacījumu iestāšanās.

| 5.4.2. | Sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, samazina tehnikas funkcionalitāti līdz tādam līmenim, kas ir pietiekami apgrūtinošs, lai vadītājs būtu spiests novērst problēmas, kas saistītas ar 6.–9. punktu. Pieņemamas ir šādas stratēģijas:






  5.4.2.1. | motora griezes momentu starp maksimālo griezes momenta ātrumu un regulatora pārtraukumpunktu pakāpeniski samazina no pirmās pakāpes sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, griezes momenta, kā norādīts 1. attēlā, par vismaz 1 % minūtē līdz 50 % no maksimālā griezes momenta vai zemāk un motora apgriezienu skaitu pakāpeniski samazina par 60 % no nominālā apgriezienu skaita vai zemāk tajā pašā periodā kā motora griezes momenta samazināšanas gadījumā, kā parādīts 2. attēlā;

  2.   attēls


  Griezes momenta samazināšanas shēma, izmantojot sistēmu, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

Sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, samazina tehnikas funkcionalitāti līdz tādam līmenim, kas ir pietiekami apgrūtinošs, lai vadītājs būtu spiests novērst problēmas, kas saistītas ar 6.–9. punktu. Pieņemamas ir šādas stratēģijas:

5.4.2.1.

motora griezes momentu starp maksimālo griezes momenta ātrumu un regulatora pārtraukumpunktu pakāpeniski samazina no pirmās pakāpes sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, griezes momenta, kā norādīts 1. attēlā, par vismaz 1 % minūtē līdz 50 % no maksimālā griezes momenta vai zemāk un motora apgriezienu skaitu pakāpeniski samazina par 60 % no nominālā apgriezienu skaita vai zemāk tajā pašā periodā kā motora griezes momenta samazināšanas gadījumā, kā parādīts 2. attēlā;

2.   attēls

Griezes momenta samazināšanas shēma, izmantojot sistēmu, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju

Image

| 5.4.2.2. | var tikt izmantoti citi pasākumi, kas prasa vadītāja reakciju, ja tipa apstiprinātājai iestādei demonstrēts, ka tiek izpildītas tādas pašas vai stingrākas prasības. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

var tikt izmantoti citi pasākumi, kas prasa vadītāja reakciju, ja tipa apstiprinātājai iestādei demonstrēts, ka tiek izpildītas tādas pašas vai stingrākas prasības.

5.5.   Lai ņemtu vērā drošības apsvērumus un ļautu veikt “pašatkopšanās diagnostiku”, pilnīgas motora jaudas nodrošināšanai drīkst izmantot funkciju, kura ļauj ignorēt sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, ja tā

| a) | darbojas ne ilgāk kā 30 minūtes, un |
| --- | --- |

a)

darbojas ne ilgāk kā 30 minūtes, un

| b) | katrā periodā, kad sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, darbojas, šo funkciju var izmantot trīs reizes. |
| --- | --- |

b)

katrā periodā, kad sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, darbojas, šo funkciju var izmantot trīs reizes.

5.6.   Sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, izslēdzas, kad novērsti nosacījumi, kuri likuši tai darboties. Nav iespējams automātiski izslēgt sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, nenovēršot tās aktivizēšanās cēloni.

5.7.   Sīkāka informācija par sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās un izslēgšanas procedūrām norādīta šā pielikuma 2. papildinājumā.

5.8.   Iesniedzot pieteikumu tipa apstiprinājumam saskaņā ar šo direktīvu, ražotājs demonstrē sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, darbību saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumu.

6.   REAĢENTA PIEEJAMĪBA

6.1.   Reaģenta līmeņa indikators

Tehnikā ir iebūvēts indikators, kas skaidri informē vadītāju par reaģenta līmeni reaģenta uzglabāšanas tvertnē. Reaģenta indikatora minimālie pieņemamie darbības rādītāji paredz, ka tas nepārtraukti uzrāda reaģenta līmeni, kamēr aktivizējas 4. punktā minētā vadītāja brīdināšanas sistēma. Reaģenta indikators var būt gan analogais, gan digitālais displejs, kas reaģenta līmeni var attēlot kā pilnas tvertnes tilpuma, atlikušā reaģenta daudzuma vai aprēķināto darbības stundu proporciju.

6.2.   Vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās

| 6.2.1. | Vadītāja brīdināšanas sistēma, kas noteikta 4. punktā, aktivizējas, kad reaģenta līmenis reaģenta tvertnē ir mazāks par 10 % vai vairāk procentiem, pēc ražotāja izvēles. |
| --- | --- |

6.2.1.

Vadītāja brīdināšanas sistēma, kas noteikta 4. punktā, aktivizējas, kad reaģenta līmenis reaģenta tvertnē ir mazāks par 10 % vai vairāk procentiem, pēc ražotāja izvēles.

| 6.2.2. | Sniegtais brīdinājums un reaģenta indikators dod pietiekami skaidru norādi, lai vadītājs saprastu, ka reaģenta līmenis ir zems. Ja brīdināšanas sistēmai ir paziņojumu displejs, vizuālais brīdinājums parāda paziņojumu, kas norāda, ka reaģenta līmenis ir zems (piem., “karbamīda līmenis zems”, “AdBlue līmenis zems” vai “maz reaģenta”). |
| --- | --- |

6.2.2.

Sniegtais brīdinājums un reaģenta indikators dod pietiekami skaidru norādi, lai vadītājs saprastu, ka reaģenta līmenis ir zems. Ja brīdināšanas sistēmai ir paziņojumu displejs, vizuālais brīdinājums parāda paziņojumu, kas norāda, ka reaģenta līmenis ir zems (piem., “karbamīda līmenis zems”, “AdBlue līmenis zems” vai “maz reaģenta”).

| 6.2.3. | Sākumā vadītāja brīdināšanas sistēmai nav jābūt nepārtraukti aktivizētai (piem., paziņojums netiek nepārtraukti attēlots), tomēr tās aktivizēšanās biežums palielinās, līdz brīdinājums kļūst nepārtraukts, kad reaģenta līmenis reaģenta tvertnē strauji tuvojas kritiskajai robežai un līmenim, kad aktivizēsies sistēma, kas prasa vadītāja reakciju (piem., spuldzītes mirgošanas biežums). Ražotājs izvēlas līmeni, kad brīdināšanas intensitāte sasniedz kulmināciju, bet šis signāls ir daudz pamanāmāks tajā brīdī, kad aktivizējas 6.3. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, nekā brīdī, kad tā aktivizējusies pirmo reizi. |
| --- | --- |

6.2.3.

Sākumā vadītāja brīdināšanas sistēmai nav jābūt nepārtraukti aktivizētai (piem., paziņojums netiek nepārtraukti attēlots), tomēr tās aktivizēšanās biežums palielinās, līdz brīdinājums kļūst nepārtraukts, kad reaģenta līmenis reaģenta tvertnē strauji tuvojas kritiskajai robežai un līmenim, kad aktivizēsies sistēma, kas prasa vadītāja reakciju (piem., spuldzītes mirgošanas biežums). Ražotājs izvēlas līmeni, kad brīdināšanas intensitāte sasniedz kulmināciju, bet šis signāls ir daudz pamanāmāks tajā brīdī, kad aktivizējas 6.3. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, nekā brīdī, kad tā aktivizējusies pirmo reizi.

| 6.2.4. | Nedrīkst būt iespējama situācija, ka nepārtraukto brīdinājuma signālu var viegli dezaktivēt vai ignorēt. Ja brīdināšanas sistēmai ir paziņojumu displejs, tiek attēlots skaidrs paziņojums (piem., “uzpildīt karbamīdu”, “uzpildīt AdBlue” vai “uzpildīt reaģentu”). Nepārtraukto brīdinājuma signālu var uz laiku pārtraukt citi brīdinājuma signāli, kas sniedz svarīgus, ar drošību saistītus paziņojumus. |
| --- | --- |

6.2.4.

Nedrīkst būt iespējama situācija, ka nepārtraukto brīdinājuma signālu var viegli dezaktivēt vai ignorēt. Ja brīdināšanas sistēmai ir paziņojumu displejs, tiek attēlots skaidrs paziņojums (piem., “uzpildīt karbamīdu”, “uzpildīt AdBlue” vai “uzpildīt reaģentu”). Nepārtraukto brīdinājuma signālu var uz laiku pārtraukt citi brīdinājuma signāli, kas sniedz svarīgus, ar drošību saistītus paziņojumus.

| 6.2.5. | Nedrīkst būt iespējama situācija, ka vadītāja brīdināšanas sistēmu var izslēgt, kamēr reaģentu neuzpilda līdz līmenim, kad nav nepieciešama sistēmas aktivizēšanās. |
| --- | --- |

6.2.5.

Nedrīkst būt iespējama situācija, ka vadītāja brīdināšanas sistēmu var izslēgt, kamēr reaģentu neuzpilda līdz līmenim, kad nav nepieciešama sistēmas aktivizēšanās.

6.3.   Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās

| 6.3.1. | 5.3. punktā aprakstītā pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizējas, ja reaģenta līmenis tvertnē samazinās zem 2,5 % no tās parastā kopējā tilpuma vai par vairāk procentiem, pēc ražotāja izvēles. |
| --- | --- |

6.3.1.

5.3. punktā aprakstītā pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizējas, ja reaģenta līmenis tvertnē samazinās zem 2,5 % no tās parastā kopējā tilpuma vai par vairāk procentiem, pēc ražotāja izvēles.

| 6.3.2. | Pielikuma 5.4. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizējas, ja reaģenta tvertne ir tukša (t. i., ja dozēšanas sistēma vairs nesaņem reaģentu no tvertnes) vai ja reaģenta līmenis ir zemāks par 2,5 % no tās parastā kopējā tilpuma, pēc ražotāja izvēles. |
| --- | --- |

6.3.2.

Pielikuma 5.4. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizējas, ja reaģenta tvertne ir tukša (t. i., ja dozēšanas sistēma vairs nesaņem reaģentu no tvertnes) vai ja reaģenta līmenis ir zemāks par 2,5 % no tās parastā kopējā tilpuma, pēc ražotāja izvēles.

| 6.3.3. | Izņemot, ciktāl tas ir atļauts 5.5. punktā, sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, ziņojot par zemu reaģenta līmeni, vai sistēmu, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, nedrīkst būt iespējams izslēgt, kamēr reaģentu neuzpilda līdz līmenim, kad nav nepieciešama attiecīgās sistēmas aktivizēšanās. |
| --- | --- |

6.3.3.

Izņemot, ciktāl tas ir atļauts 5.5. punktā, sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, ziņojot par zemu reaģenta līmeni, vai sistēmu, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, nedrīkst būt iespējams izslēgt, kamēr reaģentu neuzpilda līdz līmenim, kad nav nepieciešama attiecīgās sistēmas aktivizēšanās.

7.   REAĢENTA KVALITĀTES PĀRRAUDZĪBA

7.1.   Motorā vai tehnikā ir iebūvēts līdzeklis nepareiza reaģenta noteikšanai tehnikā.

| 7.1.1. | Ražotājs norāda minimālo pieņemamo reaģenta koncentrāciju CDmin, kas nodrošina, ka NOx emisija izpūtējā nepārsniedz 0,9 g/kWh robežvērtību. |
| --- | --- |

7.1.1.

Ražotājs norāda minimālo pieņemamo reaģenta koncentrāciju CDmin, kas nodrošina, ka NOx emisija izpūtējā nepārsniedz 0,9 g/kWh robežvērtību.

| 7.1.1.1. | Tipa apstiprināšanas laikā demonstrē pareizu CDmin vērtību, veicot šā pielikuma 3. papildinājumā noteikto procedūru, un to reģistrē paplašinātajā dokumentācijas paketē, kas aprakstīta šo noteikumu 5.3. punktā. |
| --- | --- |

7.1.1.1.

Tipa apstiprināšanas laikā demonstrē pareizu CDmin vērtību, veicot šā pielikuma 3. papildinājumā noteikto procedūru, un to reģistrē paplašinātajā dokumentācijas paketē, kas aprakstīta šo noteikumu 5.3. punktā.

| 7.1.2. | Jebkuru reaģenta koncentrāciju, kas ir zemāka par CDmin, konstatē, un atbilstoši 7.1. punktam to uzskata par nepareizu reaģentu. |
| --- | --- |

7.1.2.

Jebkuru reaģenta koncentrāciju, kas ir zemāka par CDmin, konstatē, un atbilstoši 7.1. punktam to uzskata par nepareizu reaģentu.

| 7.1.3. | Reaģenta kvalitāti mēra īpašs skaitītājs (“reaģenta kvalitātes skaitītājs”). Reaģenta kvalitātes skaitītājs uzskaita, cik stundas motors darbojies ar nepareizu reaģentu. |
| --- | --- |

7.1.3.

Reaģenta kvalitāti mēra īpašs skaitītājs (“reaģenta kvalitātes skaitītājs”). Reaģenta kvalitātes skaitītājs uzskaita, cik stundas motors darbojies ar nepareizu reaģentu.

| 7.1.3.1. | Pēc izvēles ražotājs var sagrupēt vienā skaitītājā reaģenta kvalitātes defektus kopā ar vienu vai vairākiem defektiem, kas uzskaitīti 8. un 9. punktā. |
| --- | --- |

7.1.3.1.

Pēc izvēles ražotājs var sagrupēt vienā skaitītājā reaģenta kvalitātes defektus kopā ar vienu vai vairākiem defektiem, kas uzskaitīti 8. un 9. punktā.

| 7.1.4. | Sīkāka informācija par reaģenta kvalitātes skaitītāja aktivizēšanās un izslēgšanās kritērijiem un mehānismiem ir sniegta šā pielikuma 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

7.1.4.

Sīkāka informācija par reaģenta kvalitātes skaitītāja aktivizēšanās un izslēgšanās kritērijiem un mehānismiem ir sniegta šā pielikuma 2. papildinājumā.

7.2.   Vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās

Ja pārraudzības sistēma apstiprina, ka reaģenta kvalitāte ir neatbilstoša, aktivizējas 4. punktā aprakstītā vadītāja brīdināšanas sistēma. Ja brīdināšanas sistēmai ir paziņojumu displejs, parādās paziņojums, norādot brīdinājuma iemeslu (piem., “konstatēts nepareizs karbamīds”, “konstatēts nepareizs AdBlue” vai “konstatēts nepareizs reaģents”).

7.3.   Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās

| 7.3.1. | 5.3. punktā aprakstītā pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizējas, ja reaģenta kvalitāte neuzlabojas maksimāli 10 motora darbības stundās pēc 7.2. punktā aprakstītās vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās. |
| --- | --- |

7.3.1.

5.3. punktā aprakstītā pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizējas, ja reaģenta kvalitāte neuzlabojas maksimāli 10 motora darbības stundās pēc 7.2. punktā aprakstītās vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās.

| 7.3.2. | 5.4. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizējas, ja reaģenta kvalitāte neuzlabojas maksimāli 20 motora darbības stundās pēc 7.2. punktā aprakstītās vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās. |
| --- | --- |

7.3.2.

5.4. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizējas, ja reaģenta kvalitāte neuzlabojas maksimāli 20 motora darbības stundās pēc 7.2. punktā aprakstītās vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās.

| 7.3.3. | Ja darbības traucējums atkārtojas, saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto mehānismu samazina stundu skaitu pirms to sistēmu aktivizēšanās, kas prasa vadītāja reakciju. |
| --- | --- |

7.3.3.

Ja darbības traucējums atkārtojas, saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto mehānismu samazina stundu skaitu pirms to sistēmu aktivizēšanās, kas prasa vadītāja reakciju.

8.   REAĢENTA DOZĒŠANA

8.1.   Motorā ir iebūvēti līdzekļi dozēšanas pārtraukšanas noteikšanai.

8.2.   Reaģenta dozēšanas skaitītājs

| 8.2.1. | Dozēšanu mēra īpašs skaitītājs (“dozēšanas skaitītājs”). Šis skaitītājs uzskaita motora darbības stundu skaitu, kad reaģenta dozēšana ir pārtraukta. Tas nav nepieciešams tad, ja dozēšanas pārtraukšanu izraisa motora ECU, jo tehnikas ekspluatācijas apstākļi ir tādi, ka tehnikas emisijas darbības rādītāji liecina, ka reaģenta lietošana nav vajadzīga. |
| --- | --- |

8.2.1.

Dozēšanu mēra īpašs skaitītājs (“dozēšanas skaitītājs”). Šis skaitītājs uzskaita motora darbības stundu skaitu, kad reaģenta dozēšana ir pārtraukta. Tas nav nepieciešams tad, ja dozēšanas pārtraukšanu izraisa motora ECU, jo tehnikas ekspluatācijas apstākļi ir tādi, ka tehnikas emisijas darbības rādītāji liecina, ka reaģenta lietošana nav vajadzīga.

| 8.2.1.1. | Pēc izvēles ražotājs var sagrupēt vienā skaitītājā reaģenta dozēšanas defektus kopā ar vienu vai vairākiem defektiem, kas uzskaitīti 7. un 9. punktā. |
| --- | --- |

8.2.1.1.

Pēc izvēles ražotājs var sagrupēt vienā skaitītājā reaģenta dozēšanas defektus kopā ar vienu vai vairākiem defektiem, kas uzskaitīti 7. un 9. punktā.

| 8.2.2. | Sīkāka informācija par reaģenta dozēšanas skaitītāja aktivizēšanās un izslēgšanās kritērijiem un mehānismiem ir sniegta šā pielikuma 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

8.2.2.

Sīkāka informācija par reaģenta dozēšanas skaitītāja aktivizēšanās un izslēgšanās kritērijiem un mehānismiem ir sniegta šā pielikuma 2. papildinājumā.

8.3.   Vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās

4. punktā aprakstītā vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizējas, ja tiek pārtraukta dozēšana, kā rezultātā saskaņā ar 8.2.1. punktu aktivizējas dozēšanas skaitītājs. Ja brīdināšanas sistēmai ir paziņojumu displejs, parādās paziņojums, norādot brīdinājuma iemeslu (piem., “karbamīda dozēšanas darbības traucējums”, “AdBlue dozēšanas darbības traucējums” vai “reaģenta dozēšanas darbības traucējums”).

8.4.   Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās

| 8.4.1. | 5.3. punktā aprakstītā pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizējas, ja reaģenta dozēšanas pārtraukums netiek novērsts maksimāli 10 motora darbības stundās pēc 8.3. punktā aprakstītās vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās. |
| --- | --- |

8.4.1.

5.3. punktā aprakstītā pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizējas, ja reaģenta dozēšanas pārtraukums netiek novērsts maksimāli 10 motora darbības stundās pēc 8.3. punktā aprakstītās vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās.

| 8.4.2. | 5.4. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizējas, ja reaģenta dozēšanas pārtraukums netiek novērsts maksimāli 20 motora darbības stundās pēc 8.3. punktā aprakstītās vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās. |
| --- | --- |

8.4.2.

5.4. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizējas, ja reaģenta dozēšanas pārtraukums netiek novērsts maksimāli 20 motora darbības stundās pēc 8.3. punktā aprakstītās vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās.

| 8.4.3. | Ja darbības traucējums atkārtojas, saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto mehānismu samazina stundu skaitu pirms to sistēmu aktivizēšanās, kas prasa vadītāja reakciju. |
| --- | --- |

8.4.3.

Ja darbības traucējums atkārtojas, saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto mehānismu samazina stundu skaitu pirms to sistēmu aktivizēšanās, kas prasa vadītāja reakciju.

9.   TĀDU DEFEKTU PĀRRAUDZĪBA, KAS ATTIECINĀMI UZ NEATĻAUTU MANIPULĒŠANU

9.1.   Papildus reaģenta līmenim reaģenta tvertnē, reaģenta kvalitātei un reaģenta dozēšanas pārtraukšanai pārrauga šādus defektus, jo tos var attiecināt uz neatļautām manipulācijām:

| a) | EGR vārsta darbības traucējums; |
| --- | --- |

a)

EGR vārsta darbības traucējums;

| b) | NOx kontroles diagnostikas (NCD) sistēmas defekti, kā aprakstīts 9.2.1. punktā. |
| --- | --- |

b)

NOx kontroles diagnostikas (NCD) sistēmas defekti, kā aprakstīts 9.2.1. punktā.

9.2.   Pārraudzības prasības

9.2.1.   NOx kontroles diagnostikas (NCD) sistēmu pārrauga saistībā ar defektiem, kas saistīti ar elektrību, un tādu sensoru izslēgšanos, kas kavē citu 6., 7. un 8. punktā (konstrukcijas elementu pārraudzība) minēto defektu noteikšanu.

Diagnostikas darbības rādītājus ietekmējošo sensoru nepilnīgs saraksts ietver iekārtas, kuras tieši mēra NOx koncentrāciju, karbamīda kvalitātes sensorus, apkārtējās vides sensorus un sensorus, kurus izmanto reaģenta dozēšanas, reaģenta līmeņa vai reaģenta patēriņa pārraudzīšanai.

9.2.2.   EGR vārsta skaitītājs

| 9.2.2.1. | Īpašs skaitītājs mēra EGR vārsta darbības traucējumus. EGR vārsta skaitītājs uzskaita motora darbības stundas laikā, kad ar EGR vārsta traucētu darbību saistītais diagnosticētās kļūdas kods (DTC) ir apstiprināts kā aktīvs. |
| --- | --- |

9.2.2.1.

Īpašs skaitītājs mēra EGR vārsta darbības traucējumus. EGR vārsta skaitītājs uzskaita motora darbības stundas laikā, kad ar EGR vārsta traucētu darbību saistītais diagnosticētās kļūdas kods (DTC) ir apstiprināts kā aktīvs.

| 9.2.2.1.1. | Pēc izvēles ražotājs var sagrupēt vienā skaitītājā EGR vārsta defektus kopā ar vienu vai vairākiem darbības traucējumiem, kas uzskaitīti 7., 8. un 9.2.3. punktā. |
| --- | --- |

9.2.2.1.1.

Pēc izvēles ražotājs var sagrupēt vienā skaitītājā EGR vārsta defektus kopā ar vienu vai vairākiem darbības traucējumiem, kas uzskaitīti 7., 8. un 9.2.3. punktā.

| 9.2.2.2. | Sīkāka informācija par EGR vārsta skaitītāja aktivizēšanās un izslēgšanās kritērijiem un mehānismiem ir sniegta šā pielikuma 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

9.2.2.2.

Sīkāka informācija par EGR vārsta skaitītāja aktivizēšanās un izslēgšanās kritērijiem un mehānismiem ir sniegta šā pielikuma 2. papildinājumā.

9.2.3.   NCD sistēmas skaitītājs(-i)

| 9.2.3.1. | Īpašs skaitītājs mēra katru pārraudzības defektu, kas aplūkots 9.1. punkta ii) apakšpunktā. NCD sistēmas skaitītāji uzskaita motora darbības stundas laikā, kad ar NCD sistēmas darbības traucējumu saistītais DTC ir apstiprināts kā aktīvs. Ir atļauts sagrupēt vienā skaitītājā vairākus darbības traucējumu. |
| --- | --- |

9.2.3.1.

Īpašs skaitītājs mēra katru pārraudzības defektu, kas aplūkots 9.1. punkta ii) apakšpunktā. NCD sistēmas skaitītāji uzskaita motora darbības stundas laikā, kad ar NCD sistēmas darbības traucējumu saistītais DTC ir apstiprināts kā aktīvs. Ir atļauts sagrupēt vienā skaitītājā vairākus darbības traucējumu.

| 9.2.3.1.1. | Pēc izvēles ražotājs var sagrupēt vienā skaitītājā NCD sistēmas defektus kopā ar vienu vai vairākiem defektiem, kas uzskaitīti 7., 8. un 9.2.2. punktā. |
| --- | --- |

9.2.3.1.1.

Pēc izvēles ražotājs var sagrupēt vienā skaitītājā NCD sistēmas defektus kopā ar vienu vai vairākiem defektiem, kas uzskaitīti 7., 8. un 9.2.2. punktā.

| 9.2.3.2. | Sīkāka informācija par NCD sistēmas skaitītāja(-u) aktivizēšanās un izslēgšanās kritērijiem un mehānismiem ir sniegta šā pielikuma 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

9.2.3.2.

Sīkāka informācija par NCD sistēmas skaitītāja(-u) aktivizēšanās un izslēgšanās kritērijiem un mehānismiem ir sniegta šā pielikuma 2. papildinājumā.

9.3.   Vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās

Vadītāja brīdināšanas sistēma, kas aprakstīta 4. punktā, aktivizējas, iestājoties kādam no 9.1. punktā aprakstītajiem defektiem, un norāda, ka steidzami ir nepieciešams remonts. Ja brīdināšanas sistēmai ir paziņojumu displejs, parādās paziņojums, norādot brīdinājuma iemeslu (piem., “atvienots reaģenta dozēšanas vārsts” vai “nopietns ar emisiju saistīts defekts”).

9.4.   Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās

9.4.1.   5.3. punktā aprakstītā pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizējas, ja defekts, kas norādīts 9.1. punktā, netiek novērsts maksimāli 36 motora darbības stundās pēc 9.3. punktā aprakstītās vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās.

9.4.2.   5.4. punktā aprakstītā brīdināšanas sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizējas, ja defekts, kas norādīts 9.1. punktā, netiek novērsts maksimāli 100 motora darbības stundās pēc 9.3. punktā aprakstītās vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās.

9.4.3.   Ja darbības traucējums atkārtojas, saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto mehānismu samazina stundu skaitu pirms to sistēmu aktivizēšanās, kas prasa vadītāja reakciju.

9.5.   Alternatīvi 9.2. punkta prasībām ražotājs var izmantot NOx sensoru, kas atrodas izplūdes gāzēs. Šajā gadījumā:,

| a) | NOx vērtība nedrīkst pārsniegt 0,9 g/kWh robežvērtību; |
| --- | --- |

a)

NOx vērtība nedrīkst pārsniegt 0,9 g/kWh robežvērtību;

| b) | var izmantot vienu defektu “augsts NOx — cēlonis nezināms”; |
| --- | --- |

b)

var izmantot vienu defektu “augsts NOx — cēlonis nezināms”;

| c) | 9.4.1. punktu lasa šādi: “10 motora darbības stundās”; |
| --- | --- |

c)

9.4.1. punktu lasa šādi: “10 motora darbības stundās”;

| d) | 9.4.2. punktu lasa šādi: “10 motora darbības stundās”. |
| --- | --- |

d)

9.4.2. punktu lasa šādi: “10 motora darbības stundās”.

1. Papildinājums

Demonstrēšanas prasības

1.   VISPĀRĪGI

Tipa apstiprinājuma laikā atbilstību šā pielikuma prasībām demonstrē, veicot 1. tabulā un šajā punktā aprakstītās pārbaudes:

| a) | demonstrē brīdinājuma sistēmas aktivizēšanos; |
| --- | --- |

a)

demonstrē brīdinājuma sistēmas aktivizēšanos;

| b) | demonstrē pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanos; |
| --- | --- |

b)

demonstrē pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanos;

| c) | demonstrē sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizēšanos. |
| --- | --- |

c)

demonstrē sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizēšanos.

1.   tabula

Demonstrēšanas procesa satura izklāsts saskaņā ar 3. un 4. punkta prasībām

| Mehānisms | Demonstrēšanas elementi |
| --- | --- |
| Brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās saskaņā ar šā papildinājuma 3. punktu | — | 2 aktivizēšanās testi (ieskaitot reaģenta trūkumu) |

Mehānisms

Demonstrēšanas elementi

Brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās saskaņā ar šā papildinājuma 3. punktu

—

2 aktivizēšanās testi (ieskaitot reaģenta trūkumu)

| — | Pēc vajadzības papildu demonstrēšanas elementi |
| --- | --- |

—

Pēc vajadzības papildu demonstrēšanas elementi

Pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās saskaņā ar šā papildinājuma 4. punktu

| — | 2 aktivizēšanās testi (ieskaitot reaģenta trūkumu) |
| --- | --- |

—

2 aktivizēšanās testi (ieskaitot reaģenta trūkumu)

| — | Pēc vajadzības papildu demonstrēšanas elementi |
| --- | --- |

—

Pēc vajadzības papildu demonstrēšanas elementi

| — | 1 griezes momenta samazināšanas tests |
| --- | --- |

—

1 griezes momenta samazināšanas tests

Brīdināšanas sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizēšanās saskaņā ar šā papildinājuma 4.6. punktu

| — | 2 aktivizēšanās testi (ieskaitot reaģenta trūkumu) |
| --- | --- |

—

2 aktivizēšanās testi (ieskaitot reaģenta trūkumu)

| — | Pēc vajadzības papildu demonstrēšanas elementi |
| --- | --- |

—

Pēc vajadzības papildu demonstrēšanas elementi

2.   MOTORU SAIMES UN NCD MOTORU SAIMES

Motoru saimes vai NCD motoru saimes atbilstību šā papildinājuma prasībām var demonstrēt, testējot vienu no attiecīgās saimes motoriem, ar nosacījumu, ka ražotājs demonstrē apstiprinātājai iestādei, ka pārraudzības sistēmas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu atbilstību šā pielikuma prasībām, visiem attiecīgās saimes motoriem ir līdzīgas.

2.1.   Demonstrēšanu, ka pārraudzības sistēmas citas NCD saimes motoriem ir līdzīgas, var veikt, iesniedzot apstiprinātājām iestādēm tādus elementus kā algoritmi, funkcionālās analīzes utt.

2.2.   Vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, ražotājs izvēlas testa motoru. Tas var būt vai var nebūt attiecīgās saimes standarta motors.

2.3.   Ja motoru saimes motori ietilpst NCD motoru saimē, kurai jau piešķirts tipa apstiprinājums saskaņā ar 2.1. punktu (3. attēls), šīs motoru saimes atbilstību uzskata par demonstrētu bez turpmākas testēšanas, ja ražotājs demonstrē apstiprinātājai iestādei, ka pārraudzības sistēmas, kas nepieciešamas, lai

3.   attēls

nodrošinātu atbilstību šā pielikuma prasībām, ir līdzīgas attiecīgajam motoram un NCD motoru saimēm

Image

3.   BRĪDINĀŠANAS SISTĒMAS AKTIVIZĒŠANĀS DEMONSTRĒŠANA

3.1.   Brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās atbilstību demonstrē, veicot divus testus: attiecībā uz reaģenta trūkumu un vienu defektu kategoriju, kas minēta šā pielikuma 7., 8. un 9. punktā.

3.2.   Pārbaudāmo defektu izvēle

3.2.1.   Lai demonstrētu brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos neatbilstošas reaģenta kvalitātes gadījumā, izvēlas tādu reaģentu ar aktīvās vielas atšķaidījumu, kas ir vienāds vai lielāks par to, ko ražotājs paziņojis saskaņā ar šā pielikuma 7. punkta prasībām.

3.2.2.   Lai demonstrētu brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos, konstatējot defektus, kurus var uzskatīt par neatļautām manipulācijām, kā noteikts šā pielikuma 9. punktā, tos izvēlas saskaņā ar šādām prasībām:

| 3.2.2.1. | Ražotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei sarakstu ar šādiem iespējamajiem defektiem. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Ražotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei sarakstu ar šādiem iespējamajiem defektiem.

| 3.2.2.2. | Defektu, kas tiks aplūkots testā, tipa apstiprinātāja iestāde izvēlas no 3.2.2.1. punktā minētā saraksta. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Defektu, kas tiks aplūkots testā, tipa apstiprinātāja iestāde izvēlas no 3.2.2.1. punktā minētā saraksta.

3.3.   Demonstrēšana

3.3.1.   Šīs demonstrēšanas nolūkos testu veic katram 3.1. punktā aplūkotajam defektam.

3.3.2.   Testa laikā nedrīkst būt neviena cita defekta, izņemot tos, kas aplūkoti testā.

3.3.3.   Pirms testa sākšanas izdzēš visus DTC.

3.3.4.   Pēc ražotāja pieprasījuma un vienojoties ar apstiprinātāju iestādi, testējamos defektus var modelēt.

3.3.5.   Citu defektu, izņemot reaģenta trūkumu, noteikšana

Citus defektus, izņemot reaģenta trūkumu, pēc to izraisīšanas vai modelēšanas nosaka šādi:

| 3.3.5.1. | NCD sistēma reaģē uz tāda defekta izraisīšanu, ko saskaņā ar šā papildinājuma noteikumiem atbilstīgi izvēlas tipa apstiprinātāja iestāde. Uzskata, ka tas ir demonstrēts, ja aktivizēšanās notiek divos secīgos NCD testa ciklos saskaņā ar šā papildinājuma 3.3.7. punktu.
  Kad pārraudzības aprakstā precizē un ar apstiprinātāju iestādi saskaņo, ka īpašajā pārraudzības pasākumā nepieciešami vairāk nekā divi NCD testa cikli, lai pabeigtu pārraudzību, NCD testa ciklu skaitu var palielināt līdz trim NCD testa cikliem.
  Katru atsevišķo NCD testa ciklu demonstrēšanas testos var nodalīt, izslēdzot motoru. Pauzē līdz nākamajai motora ieslēgšanai ievēro to, ka pēc motora izslēgšanas var notikt pārraudzība un tiek izpildīti visi nosacījumi, kas nepieciešami, lai pārraudzība varētu turpināties, kad motoru atkal iedarbinās. |
| --- | --- |

3.3.5.1.

NCD sistēma reaģē uz tāda defekta izraisīšanu, ko saskaņā ar šā papildinājuma noteikumiem atbilstīgi izvēlas tipa apstiprinātāja iestāde. Uzskata, ka tas ir demonstrēts, ja aktivizēšanās notiek divos secīgos NCD testa ciklos saskaņā ar šā papildinājuma 3.3.7. punktu.

Kad pārraudzības aprakstā precizē un ar apstiprinātāju iestādi saskaņo, ka īpašajā pārraudzības pasākumā nepieciešami vairāk nekā divi NCD testa cikli, lai pabeigtu pārraudzību, NCD testa ciklu skaitu var palielināt līdz trim NCD testa cikliem.

Katru atsevišķo NCD testa ciklu demonstrēšanas testos var nodalīt, izslēdzot motoru. Pauzē līdz nākamajai motora ieslēgšanai ievēro to, ka pēc motora izslēgšanas var notikt pārraudzība un tiek izpildīti visi nosacījumi, kas nepieciešami, lai pārraudzība varētu turpināties, kad motoru atkal iedarbinās.

| 3.3.5.2. | Uzskata, ka brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās demonstrēšana ir pabeigta, ja pēc katra demonstrēšanas testa, kas veikts saskaņā ar 10.3.2.1. punktu, brīdināšanas sistēma ir pienācīgi aktivizējusies un izvēlētā defekta DTC statuss ir “apstiprināts un aktīvs”. |
| --- | --- |

3.3.5.2.

Uzskata, ka brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās demonstrēšana ir pabeigta, ja pēc katra demonstrēšanas testa, kas veikts saskaņā ar 10.3.2.1. punktu, brīdināšanas sistēma ir pienācīgi aktivizējusies un izvēlētā defekta DTC statuss ir “apstiprināts un aktīvs”.

3.3.6.   Defekta noteikšana reaģenta trūkuma gadījumā

Lai demonstrētu brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos reaģenta trūkuma gadījumā, motora sistēmu pēc ražotāja ieskatiem darbina vienā vai vairākos NCD testa ciklos.

| 3.3.6.1. | Demonstrēšanu sāk, kad reaģenta līmenis tvertnē atbilst vērtībai, par kuru ražotājs ir vienojies ar apstiprinātāju iestādi, bet kura nedrīkst būt mazāka par 10 % no tvertnes nominālās ietilpības. |
| --- | --- |

3.3.6.1.

Demonstrēšanu sāk, kad reaģenta līmenis tvertnē atbilst vērtībai, par kuru ražotājs ir vienojies ar apstiprinātāju iestādi, bet kura nedrīkst būt mazāka par 10 % no tvertnes nominālās ietilpības.

| 3.3.6.2. | Uzskata, ka brīdināšanas sistēma darbojas pareizi, ja vienlaicīgi pastāv atbilstība šādiem nosacījumiem:






  a) | brīdināšanas sistēma ir aktivizējusies, kad pieejamā reaģenta līmenis ir lielāks par vai vienāds ar 10 % no reaģenta tvertnes ietilpības, un |
| --- | --- | --- |

3.3.6.2.

Uzskata, ka brīdināšanas sistēma darbojas pareizi, ja vienlaicīgi pastāv atbilstība šādiem nosacījumiem:

a)

brīdināšanas sistēma ir aktivizējusies, kad pieejamā reaģenta līmenis ir lielāks par vai vienāds ar 10 % no reaģenta tvertnes ietilpības, un

| b) | “nepārtrauktās” brīdināšanas sistēma ir aktivizējusies, kad pieejamā reaģenta līmenis ir vienāds vai lielāks par vērtību, kādu saskaņā ar šā pielikuma 6. punkta noteikumiem norādījis ražotājs. |
| --- | --- |

b)

“nepārtrauktās” brīdināšanas sistēma ir aktivizējusies, kad pieejamā reaģenta līmenis ir vienāds vai lielāks par vērtību, kādu saskaņā ar šā pielikuma 6. punkta noteikumiem norādījis ražotājs.

3.3.7.   NCD testa cikls

| 3.3.7.1. | NCD testa cikls, ko aplūko šajā 10. punktā attiecībā uz NCD sistēmas pareizas darbības demonstrēšanu, ir siltās palaišanas NRTC cikls. |
| --- | --- |

3.3.7.1.

NCD testa cikls, ko aplūko šajā 10. punktā attiecībā uz NCD sistēmas pareizas darbības demonstrēšanu, ir siltās palaišanas NRTC cikls.

| 3.3.7.2. | Pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstiprinātājas iestādes piekrišanu īpašajam pārraudzības pasākumam var izmantot alternatīvu NCD testa ciklu (piem., NRSC). Pieprasījumā ietver elementus (tehniskus apsvērumus, modelēšanu, testa rezultātus utt.), kas uzskatāmi apliecina, ka:






  a) | pārraudzības pasākumi alternatīvajā testa ciklā atbilst reāliem braukšanas apstākļiem, un |
| --- | --- | --- |

3.3.7.2.

Pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstiprinātājas iestādes piekrišanu īpašajam pārraudzības pasākumam var izmantot alternatīvu NCD testa ciklu (piem., NRSC). Pieprasījumā ietver elementus (tehniskus apsvērumus, modelēšanu, testa rezultātus utt.), kas uzskatāmi apliecina, ka:

a)

pārraudzības pasākumi alternatīvajā testa ciklā atbilst reāliem braukšanas apstākļiem, un

| b) | piemērojamais NCD testa cikls, kas minēts 3.3.7.1. punktā, ir mazāk piemērots attiecīgajai pārraudzībai. |
| --- | --- |

b)

piemērojamais NCD testa cikls, kas minēts 3.3.7.1. punktā, ir mazāk piemērots attiecīgajai pārraudzībai.

3.4.   Uzskata, ka brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās demonstrēšana ir pabeigta, ja pēc katra demonstrēšanas testa, kas veikts saskaņā ar 3.3. punktu, brīdināšanas sistēma ir pienācīgi aktivizējusies.

4.   SISTĒMAS, KAS PRASA VADĪTĀJA REAKCIJU, AKTIVIZĒŠANĀS DEMONSTRĒŠANA

4.1.   Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanos demonstrē, veicot testus motora izmēģinājumu stendā.

4.1.1.   Visi konstrukcijas elementi vai apakšsistēmas, kas fiziski iebūvētas motora sistēmā, piemēram, bet ne tikai, apkārtējās temperatūras sensori, līmeņa sensori un vadītāja brīdināšanas un informēšanas sistēmas, kas nepieciešamas, lai veiktu demonstrēšanu, šim nolūkam pievieno motora sistēmai, vai arī veic modelēšanu, lai sniegtu pierādījumus tipa apstiprinātājai iestādei.

4.1.2.   Ja ražotājs izvēlas un vienojoties ar apstiprinātāju iestādi, demonstrēšanas testos var izmantot nokomplektētu tehniku vai iekārtu, uzstādot tehniku piemērotā izmēģinājumu stendā vai darbinot izmēģinājuma trasē kontrolētos apstākļos.

4.2.   Testa secība demonstrē sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanos tad, kad trūkst reaģenta, un tad, kad tiek konstatēts kāds no šā pielikuma 7., 8. vai 9. punktā minētajiem defektiem.

4.3.   Šīs demonstrēšanas nolūkos:

| a) | papildus reaģenta trūkumam apstiprinātāja iestāde izvēlas vienu no šā pielikuma 7., 8. vai 9. punktā minētajiem defektiem, kas jau iepriekš izmantots brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās demonstrēšanā; |
| --- | --- |

a)

papildus reaģenta trūkumam apstiprinātāja iestāde izvēlas vienu no šā pielikuma 7., 8. vai 9. punktā minētajiem defektiem, kas jau iepriekš izmantots brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās demonstrēšanā;

| b) | vienojoties ar apstiprinātāju iestādi, ražotājs drīkst paātrināt testu, modelējot situāciju, lai sasniegtu noteiktu darbības stundu skaitu; |
| --- | --- |

b)

vienojoties ar apstiprinātāju iestādi, ražotājs drīkst paātrināt testu, modelējot situāciju, lai sasniegtu noteiktu darbības stundu skaitu;

| c) | griezes momenta samazināšanos, kas nepieciešama, lai demonstrētu pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas darbību, var demonstrēt motora vispārēju darbības rādītāju apstiprināšanas laikā saskaņā ar šiem noteikumiem. Atsevišķa griezes momenta mērīšana, demonstrējot, kā darbojas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, šajā gadījumā nav nepieciešama; |
| --- | --- |

c)

griezes momenta samazināšanos, kas nepieciešama, lai demonstrētu pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas darbību, var demonstrēt motora vispārēju darbības rādītāju apstiprināšanas laikā saskaņā ar šiem noteikumiem. Atsevišķa griezes momenta mērīšana, demonstrējot, kā darbojas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, šajā gadījumā nav nepieciešama;

| d) | sistēmu, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, demonstrē saskaņā ar šā papildinājuma 4.6. punkta prasībām. |
| --- | --- |

d)

sistēmu, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, demonstrē saskaņā ar šā papildinājuma 4.6. punkta prasībām.

4.4.   Turklāt ražotājs demonstrē sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, darbību pie 7., 8. vai 9. punktā minētajiem defektu nosacījumiem, kuri nav izvēlēti izmantošanai 4.1., 4.2. un 4.3. punktā aprakstītajos demonstrēšanas testos.

Šos papildu demonstrēšanas testus var veikt, uzrādot apstiprinātājai iestādei tehnisku pētījumu, izmantojot kā pierādījumus, piemēram, algoritmus, funkcionālas analīzes un iepriekšējo testu rezultātus.

4.4.1.   Šie papildu demonstrēšanas testi arī ļauj tipa apstiprinātājai iestādei demonstrēt, ka motora ECU ir iekļauts pareizs griezes momenta samazināšanas mehānisms.

4.5.   Pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, demonstrēšanas tests

4.5.1.   Šī pārbaude sākas tad, kad ir aktivizējusies brīdināšanas sistēma vai attiecīgā gadījumā “nepārtrauktās” brīdināšanas sistēma, konstatējot apstiprinātājas iestādes izvēlēto defektu.

4.5.2.   Pārbaudot, kā sistēma reaģē, kad reaģenta tvertnē trūkst reaģenta, motora sistēmu darbina tik ilgi, kamēr pieejamā reaģenta daudzums sasniedz 2,5 % no nominālā pilnas tvertnes tilpuma vai ražotāja noteikto vērtību saskaņā ar šā pielikuma 6.3.1. punktu, pie kuras aktivizējas pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju.

| 4.5.2.1. | Vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, ražotājs var imitēt motora nepārtrauktu darbību, izsūknējot reaģentu no tvertnes, motoram darbojoties vai izslēgtā stāvoklī. |
| --- | --- |

4.5.2.1.

Vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, ražotājs var imitēt motora nepārtrauktu darbību, izsūknējot reaģentu no tvertnes, motoram darbojoties vai izslēgtā stāvoklī.

4.5.3.   Pārbaudot, kā sistēma reaģē cita defekta gadījumā, kas nav saistīts ar reaģenta trūkumu tvertnē, motora sistēmu darbina noteiktu stundu skaitu, kā norādīts šā papildinājuma 3. tabulā, vai pēc ražotāja izvēles līdz brīdim, kad attiecīgais skaitītājs ir sasniedzis vērtību, pie kuras aktivizējas pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju.

4.5.4.   Uzskata, ka pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, darbība ir demonstrēta, ja pēc katra demonstrēšanas testa, kas veikts saskaņā ar 4.5.2. un 4.5.3. punktu, ražotājs ir pierādījis apstiprinātājai iestādei, ka motora ECU ir aktivizējis griezes momenta samazināšanas mehānismu.

4.6.   Sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, demonstrēšanas tests

4.6.1.   Šī demonstrēšana sākas tad, kad noteiktos apstākļos iepriekš ir aktivizējusies pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un to var uzskatīt par to testu turpinājumu, kas veikti, lai demonstrētu pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, darbību.

4.6.2.   Pārbaudot, kā sistēma reaģē, kad reaģenta tvertnē trūkst reaģenta, motora sistēmu darbina tik ilgi, kamēr reaģenta tvertne ir tukša vai ir sasniegts līmenis, kas ir zemāks par 2,5 % no tvertnes nominālā kopējā tilpuma, kad atbilstoši ražotāja paziņojumam vajadzētu aktivizēties sistēmai, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju.

| 4.6.2.1. | Vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, ražotājs var modelēt motora nepārtrauktu darbību, izsūknējot reaģentu no tvertnes, motoram darbojoties vai izslēgtā stāvoklī. |
| --- | --- |

4.6.2.1.

Vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, ražotājs var modelēt motora nepārtrauktu darbību, izsūknējot reaģentu no tvertnes, motoram darbojoties vai izslēgtā stāvoklī.

4.6.3.   Pārbaudot, kā sistēma reaģē cita defekta gadījumā, kas nav saistīts ar reaģenta trūkumu tvertnē, motora sistēmu darbina noteiktu stundu skaitu, kā norādīts šā papildinājuma 3. tabulā, vai pēc ražotāja izvēles līdz brīdim, kad attiecīgais skaitītājs ir sasniedzis vērtību, pie kuras aktivizējas sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju.

4.6.4.   Uzskata, ka sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, darbība ir demonstrēta, ja pēc katra demonstrēšanas testa, kas veikts saskaņā ar 4.6.2. un 4.6.3. punktu, ražotājs ir pierādījis tipa apstiprinātājai iestādei, ka sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, mehānisms, kurš aplūkots šajā pielikumā, ir aktivizējies..

4.7.   Tāpat, ja ražotājs izvēlas un vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, mehānismus var arī demonstrēt, izmantojot nokomplektētu tehniku atbilstoši 5.4. punkta prasībām, uzstādot tehniku piemērotā izmēģinājumu stendā vai darbinot izmēģinājuma trasē kontrolētos apstākļos.

4.7.1.   Tehniku darbina, līdz izvēlētajam defektam atbilstošais skaitītājs ir sasniedzis attiecīgu darbības stundu skaitu, kā norādīts šā papildinājuma 3. tabulā, vai vajadzības gadījumā līdz brīdim, kad reaģenta tvertne ir tukša vai ir sasniegts līmenis, kas ir zemāks par 2,5 % no tvertnes nominālā kopējā tilpuma, kuru ražotājs ir noteicis, lai aktivizētos sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju.

2. papildinājums

Vadītāja brīdināšanas sistēmu un sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās un izslēgšanās mehānismu apraksts

1.   LAI PAPILDINĀTU ŠĀ PIELIKUMA PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ BRĪDINĀŠANAS SISTĒMU UN SISTĒMU, KAS PRASA VADĪTĀJA REAKCIJU, AKTIVIZĒŠANĀS UN IZSLĒGŠANĀS MEHĀNISMIEM, ŠAJĀ 2. PAPILDINĀJUMĀ NOTEIKTAS TEHNISKĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ TO AKTIVIZĒŠANĀS UN IZSLĒGŠANĀS MEHĀNISMIEM.

2.   BRĪDINĀŠANAS SISTĒMAS AKTIVIZĒŠANĀS UN IZSLĒGŠANĀS MEHĀNISMI

2.1.   Vadītāja brīdināšanas sistēma aktivizējas, kad ar darbības traucējumu saistītajam diagnosticētās kļūdas kodam (DTC), kas pamato NCM aktivizēšanos, ir šā papildinājuma 2. tabulā norādītais statuss.

2.   tabula

Vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās

| Defekta tips | DTC statuss, lai aktivizētos brīdināšanas sistēma |
| --- | --- |
| sliktas kvalitātes reaģents | apstiprināts un aktīvs |
| nenotiek dozēšana | apstiprināts un aktīvs |
| EGR vārsta traucēta darbība | apstiprināts un aktīvs |
| pārraudzības sistēmas darbības traucējums | apstiprināts un aktīvs |
| NOx robežvērtība, ja piemērojams | apstiprināts un aktīvs |

Defekta tips

DTC statuss, lai aktivizētos brīdināšanas sistēma

sliktas kvalitātes reaģents

apstiprināts un aktīvs

nenotiek dozēšana

apstiprināts un aktīvs

EGR vārsta traucēta darbība

apstiprināts un aktīvs

pārraudzības sistēmas darbības traucējums

apstiprināts un aktīvs

NOx robežvērtība, ja piemērojams

apstiprināts un aktīvs

2.2.   Vadītāja brīdināšanas sistēma izslēdzas, ja diagnostikas sistēma secina, ka ar brīdinājumu saistītais darbības traucējums vairs nepastāv vai kad skenēšanas instruments ir izdzēsis informāciju, tostarp DTC saistībā ar defektiem, kas pamato sistēmas aktivizēšanos.

2.2.1.   Prasības attiecībā uz “NOx kontroles informācijas” dzēšanu

2.2.1.1.   “NOx kontroles informācijas” dzēšana/atiestatīšana ar skenēšanas instrumentu

Pēc skenēšanas instrumenta pieprasījuma šādus datus vai nu dzēš, vai atiestata uz vērtībām, kas norādītas šajā papildinājumā, no datora atmiņas (sk. 3. tabulu).

3.   tabula

“NOx kontroles informācijas” dzēšana/atiestatīšana ar skenēšanas instrumentu

| NOx kontroles informācija | Dzēšama | Atiestatāma |
| --- | --- | --- |
| Visi DTC | X | |
| Skaitītāja vērtība ar lielāko motora darbības stundu skaitu | | X |
| Motora darbības stundu skaits no NCD skaitītāja(-iem) | | X |

NOx kontroles informācija

Dzēšama

Atiestatāma

Visi DTC

X

Skaitītāja vērtība ar lielāko motora darbības stundu skaitu

X

Motora darbības stundu skaits no NCD skaitītāja(-iem)

X

2.2.1.2.   NOx kontroles informāciju nedrīkst dzēst, atvienojot tehnikas akumulatoru(-us).

2.2.1.3.   NOx kontroles informāciju var izdzēst tikai pie nosacījuma, ka “motors izslēgts”.

2.2.1.4.   Dzēšot NOx kontroles informāciju, tostarp DTC, nedrīkst izdzēst datus no visiem tiem skaitītājiem, kas saistīti ar šajā pielikumā minētajiem defektiem; skaitītājus atiestata uz vērtībām, kas norādītas šā pielikuma attiecīgajā punktā.

3.   SISTĒMAS, KAS PRASA VADĪTĀJA REAKCIJU, AKTIVIZĒŠANĀS UN IZSLĒGŠANĀS MEHĀNISMS

| 3.1. | Sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizējas, kad aktivizējas brīdināšanas sistēma un skaitītājs, kurš saistīts ar attiecīgo NCM tipu, kas pamato tā aktivizēšanos, un kad tas ir sasniedzis šā pielikuma 4. tabulā noteiktās vērtības. |
| --- | --- |

3.1.

Sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizējas, kad aktivizējas brīdināšanas sistēma un skaitītājs, kurš saistīts ar attiecīgo NCM tipu, kas pamato tā aktivizēšanos, un kad tas ir sasniedzis šā pielikuma 4. tabulā noteiktās vērtības.

| 3.2. | Sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, izslēdzas, kad sistēma vairs nekonstatē darbības traucējumu, kas pamato tās aktivizēšanos, vai ja skenēšanas vai apkopes instruments ir izdzēsis informāciju, tostarp DTC, kas saistīts ar NCM, kurš pamato sistēmas aktivizēšanos. |
| --- | --- |

3.2.

Sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, izslēdzas, kad sistēma vairs nekonstatē darbības traucējumu, kas pamato tās aktivizēšanos, vai ja skenēšanas vai apkopes instruments ir izdzēsis informāciju, tostarp DTC, kas saistīts ar NCM, kurš pamato sistēmas aktivizēšanos.

| 3.3. | Pēc reaģenta kvalitātes novērtēšanas reaģenta tvertnē vadītāja brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, nekavējoties vai nu aktivizējas, vai izslēdzas saskaņā ar šā pielikuma 6. punkta noteikumiem. Šajā gadījumā aktivizēšanās vai izslēgšanās mehānismu darbība nav atkarīga no attiecīgā DTC statusa. |
| --- | --- |

3.3.

Pēc reaģenta kvalitātes novērtēšanas reaģenta tvertnē vadītāja brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, nekavējoties vai nu aktivizējas, vai izslēdzas saskaņā ar šā pielikuma 6. punkta noteikumiem. Šajā gadījumā aktivizēšanās vai izslēgšanās mehānismu darbība nav atkarīga no attiecīgā DTC statusa.

4.   SKAITĪTĀJA MEHĀNISMS

4.1.   Vispārīgi

| 4.1.1. | Lai nodrošinātu atbilstību šā pielikuma prasībām, sistēmai ir vismaz četri skaitītāji, kas reģistrē motora nostrādāto stundu skaitu laikā, kad sistēma ir konstatējusi kādu no šādiem defektiem:






  a) | neatbilstoša reaģenta kvalitāte; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Lai nodrošinātu atbilstību šā pielikuma prasībām, sistēmai ir vismaz četri skaitītāji, kas reģistrē motora nostrādāto stundu skaitu laikā, kad sistēma ir konstatējusi kādu no šādiem defektiem:

a)

neatbilstoša reaģenta kvalitāte;

| b) | reaģenta dozēšanas pārtraukšana; |
| --- | --- |

b)

reaģenta dozēšanas pārtraukšana;

| c) | EGR vārsta traucēta darbība; |
| --- | --- |

c)

EGR vārsta traucēta darbība;

| d) | NCD sistēmas defekts saskaņā ar šā pielikuma 9.1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

d)

NCD sistēmas defekts saskaņā ar šā pielikuma 9.1. punkta b) apakšpunktu.

| 4.1.1.1. | Pēc izvēles ražotājs var izmantot vienu vai vairākus skaitītājus 4.1.1. punktā minēto defektu sagrupēšanai. |
| --- | --- |

4.1.1.1.

Pēc izvēles ražotājs var izmantot vienu vai vairākus skaitītājus 4.1.1. punktā minēto defektu sagrupēšanai.

| 4.1.2. | Katrs no šiem skaitītājiem skaita līdz maksimālajai vērtībai, ko nodrošina divu baitu skaitītājs ar vienas stundas intervālu, un saglabā šo vērtību, ja vien netiek izpildīti nosacījumi, kas ļauj skaitītāju atiestatīt nulles stāvoklī. |
| --- | --- |

4.1.2.

Katrs no šiem skaitītājiem skaita līdz maksimālajai vērtībai, ko nodrošina divu baitu skaitītājs ar vienas stundas intervālu, un saglabā šo vērtību, ja vien netiek izpildīti nosacījumi, kas ļauj skaitītāju atiestatīt nulles stāvoklī.

| 4.1.3. | Ražotājs var izmantot vienu vai vairākus NCD sistēmas skaitītājus. Viens skaitītājs var mērīt divu vai vairāku tādu atšķirīgu darbības traucējumu pastāvēšanas stundu skaitu, kas attiecas uz šo skaitītāja tipu, ja neviens no tiem nav sasniedzis skaitītāja norādīto laiku. |
| --- | --- |

4.1.3.

Ražotājs var izmantot vienu vai vairākus NCD sistēmas skaitītājus. Viens skaitītājs var mērīt divu vai vairāku tādu atšķirīgu darbības traucējumu pastāvēšanas stundu skaitu, kas attiecas uz šo skaitītāja tipu, ja neviens no tiem nav sasniedzis skaitītāja norādīto laiku.

| 4.1.3.1. | Ja ražotājs nolemj izmantot vairākus NCD sistēmas skaitītājus, sistēma nodrošina, lai īpašs vajadzīgā tipa pārraudzības sistēmas skaitītājs kontrolētu katru būtisko darbības traucējumu saskaņā ar šo pielikumu. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

Ja ražotājs nolemj izmantot vairākus NCD sistēmas skaitītājus, sistēma nodrošina, lai īpašs vajadzīgā tipa pārraudzības sistēmas skaitītājs kontrolētu katru būtisko darbības traucējumu saskaņā ar šo pielikumu.

4.2.   Skaitītāja mehānismu princips

| 4.2.1. | Katrs skaitītājs darbojas šādi:






  4.2.1.1. | Ja skaitītājs ir iestatīts nulles stāvoklī, tas sāk skaitīt, tiklīdz tiek konstatēts darbības traucējums, kas attiecas uz šo skaitītāju, un attiecīgajam diagnosticētās kļūdas kodam (DTC) ir 2. tabulā norādītais statuss. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Katrs skaitītājs darbojas šādi:

4.2.1.1.

Ja skaitītājs ir iestatīts nulles stāvoklī, tas sāk skaitīt, tiklīdz tiek konstatēts darbības traucējums, kas attiecas uz šo skaitītāju, un attiecīgajam diagnosticētās kļūdas kodam (DTC) ir 2. tabulā norādītais statuss.

| 4.2.1.2. | Atkārtotu darbības traucējumu gadījumā pēc ražotāja izvēles piemēro vienu no turpmāk minētajiem noteikumiem:






  a) | ja tiek veikta viena pārraudzības darbība un darbības traucējums, kas sākotnēji licis aktivizēties skaitītājam, vairs netiek konstatēts vai ja skenēšanas vai apkopes instruments ir izdzēsis datus par defektu, skaitītājs pārtrauc skaitīt un saglabā sasniegto vērtību. Ja skaitītājs pārtrauc skaitīt, kad ir aktivizējusies sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, skaitītājs sastingst pie šā papildinājuma 4. tabulā noteiktās vērtības vai pie vērtības, kas ir lielāka vai vienāda ar skaitītāja vērtību sistēmai, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, mīnus 30 minūtes; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.

Atkārtotu darbības traucējumu gadījumā pēc ražotāja izvēles piemēro vienu no turpmāk minētajiem noteikumiem:

a)

ja tiek veikta viena pārraudzības darbība un darbības traucējums, kas sākotnēji licis aktivizēties skaitītājam, vairs netiek konstatēts vai ja skenēšanas vai apkopes instruments ir izdzēsis datus par defektu, skaitītājs pārtrauc skaitīt un saglabā sasniegto vērtību. Ja skaitītājs pārtrauc skaitīt, kad ir aktivizējusies sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, skaitītājs sastingst pie šā papildinājuma 4. tabulā noteiktās vērtības vai pie vērtības, kas ir lielāka vai vienāda ar skaitītāja vērtību sistēmai, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, mīnus 30 minūtes;

| b) | skaitītājs sastingst pie šā papildinājuma 4. tabulā noteiktās vērtības vai pie vērtības, kas ir lielāka par vai vienāda ar skaitītāja vērtību sistēmai, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, mīnus 30 minūtes. |
| --- | --- |

b)

skaitītājs sastingst pie šā papildinājuma 4. tabulā noteiktās vērtības vai pie vērtības, kas ir lielāka par vai vienāda ar skaitītāja vērtību sistēmai, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, mīnus 30 minūtes.

| 4.2.1.3. | Izmantojot vienu pārraudzības sistēmas skaitītāju, tas turpina skaitīšanu, ja tiek konstatēts attiecīgais NCM un tam atbilstošā diagnosticētā kļūdas koda (DTC) statuss ir “apstiprināts un aktīvs”. Skaitītājs pārtrauc skaitīt un saglabā 4.2.1.2. punktā norādīto vērtību, nekonstatējot nevienu NCM, kas pamato tā aktivizēšanos, vai ja skenēšanas vai apkopes instruments ir izdzēsis visus datus par defektiem, kas attiecas uz šo skaitītāju.
  4.   tabula


  Skaitītāji un brīdinājumi | DTC statuss, lai skaitītājs aktivizētos pirmo reizi | Skaitītāja vērtība pirmās pakāpēs brīdinājumam | Skaitītāja vērtība brīdinājumam, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju | Vērtība, pie kuras skaitītājs sastingst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaģenta kvalitātes skaitītājs | apstiprināts un aktīvs | ≤ 10 stundas | ≤ 20 stundas | ≥ 90 % skaitītāja vērtības brīdinājumam, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju |
| Dozēšanas skaitītājs | apstiprināts un aktīvs | ≤ 10 stundas | ≤ 20 stundas | ≥ 90 % skaitītāja vērtības brīdinājumam, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju |
| EGR vārsta skaitītājs | apstiprināts un aktīvs | ≤ 36 stundas | ≤ 100 stundas | ≥ 95 % skaitītāja vērtības brīdinājumam, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju |
| Pārraudzības sistēmas skaitītājs | apstiprināts un aktīvs | ≤ 36 stundas | ≤ 100 stundas | ≥ 95 % skaitītāja vērtības brīdinājumam, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju |
| NOx robežvērtība, ja piemērojams | apstiprināts un aktīvs | ≤ 10 stundas | ≤ 20 stundas | ≥ 90 % skaitītāja vērtības brīdinājumam, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju |

4.2.1.3.

Izmantojot vienu pārraudzības sistēmas skaitītāju, tas turpina skaitīšanu, ja tiek konstatēts attiecīgais NCM un tam atbilstošā diagnosticētā kļūdas koda (DTC) statuss ir “apstiprināts un aktīvs”. Skaitītājs pārtrauc skaitīt un saglabā 4.2.1.2. punktā norādīto vērtību, nekonstatējot nevienu NCM, kas pamato tā aktivizēšanos, vai ja skenēšanas vai apkopes instruments ir izdzēsis visus datus par defektiem, kas attiecas uz šo skaitītāju.

4.   tabula

Skaitītāji un brīdinājumi

DTC statuss, lai skaitītājs aktivizētos pirmo reizi

Skaitītāja vērtība pirmās pakāpēs brīdinājumam

Skaitītāja vērtība brīdinājumam, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju

Vērtība, pie kuras skaitītājs sastingst

Reaģenta kvalitātes skaitītājs

apstiprināts un aktīvs

≤ 10 stundas

≤ 20 stundas

≥ 90 % skaitītāja vērtības brīdinājumam, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju

Dozēšanas skaitītājs

apstiprināts un aktīvs

≤ 10 stundas

≤ 20 stundas

≥ 90 % skaitītāja vērtības brīdinājumam, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju

EGR vārsta skaitītājs

apstiprināts un aktīvs

≤ 36 stundas

≤ 100 stundas

≥ 95 % skaitītāja vērtības brīdinājumam, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju

Pārraudzības sistēmas skaitītājs

apstiprināts un aktīvs

≤ 36 stundas

≤ 100 stundas

≥ 95 % skaitītāja vērtības brīdinājumam, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju

NOx robežvērtība, ja piemērojams

apstiprināts un aktīvs

≤ 10 stundas

≤ 20 stundas

≥ 90 % skaitītāja vērtības brīdinājumam, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju

| 4.2.1.4. | Iesaldējot noteiktu vērtību, skaitītāju atiestata nulles stāvoklī, kad ar šo skaitītāju saistītie monitori ir pabeiguši vismaz vienu pārraudzības ciklu, nekonstatējot darbības traucējumu, un ja neviens darbības traucējums, kas attiecas uz šo skaitītāju, nav konstatēts 40 motora darbības stundās pēc skaitītāja apstāšanās pie noteiktas vērtības (sk. 4. attēlu). |
| --- | --- |

4.2.1.4.

Iesaldējot noteiktu vērtību, skaitītāju atiestata nulles stāvoklī, kad ar šo skaitītāju saistītie monitori ir pabeiguši vismaz vienu pārraudzības ciklu, nekonstatējot darbības traucējumu, un ja neviens darbības traucējums, kas attiecas uz šo skaitītāju, nav konstatēts 40 motora darbības stundās pēc skaitītāja apstāšanās pie noteiktas vērtības (sk. 4. attēlu).

| 4.2.1.5. | Skaitītājs turpina skaitīt no vērtības, pie kuras tas apstājies, ja laikā, kad skaitītājs ir sastindzis, tiek konstatēts darbības traucējums, kas attiecas uz šo skaitītāju (sk. 4. attēlu). |
| --- | --- |

4.2.1.5.

Skaitītājs turpina skaitīt no vērtības, pie kuras tas apstājies, ja laikā, kad skaitītājs ir sastindzis, tiek konstatēts darbības traucējums, kas attiecas uz šo skaitītāju (sk. 4. attēlu).

5.   SKAITĪTĀJA AKTIVIZĒŠANĀS UN IZSLĒGŠANĀS MEHĀNISMU APRAKSTS

5.1.   Šajā punktā aprakstīti daži tipiski skaitītāja mehānismu aktivizēšanās un izslēgšanās gadījumi. Attēli un apraksti 11.5.2., 11.5.3. un 11.5.4. punktā ir doti vienīgi ilustrācijas nolūkos šajā pielikumā, un tos nevajag uztvert kā šīs direktīvas prasību piemērus vai kā konkrētus attiecīgo procesu aprakstus. Skaitītāja stundas, kas minētas 6. un 7. attēlā, attiecas uz brīdinājuma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, maksimālajām vērtībām 4. tabulā. Vienkāršības labad, piemēram, dotajās ilustrācijās nav minēts fakts, ka brīdināšanas sistēma aktivizēsies arī tad, kad būs aktivizējusies sistēma, kas prasa vadītāja reakciju..

4.   attēls

Skaitītāja atkārtota ieslēgšana un atiestatīšana nulles stāvoklī pēc tam, kad tā vērtība bijusi iesaldēta

Image

5.2.   Aktivizēšanās un izslēgšanās mehānismu darbība tiek ilustrēta 5. attēlā, kad notiek reaģenta pieejamības pārraudzība piecos gadījumos:

1. ekspluatācijas gadījums: vadītājs turpina izmantot tehniku, neraugoties uz brīdinājuma signāliem, līdz tehnikas darbība tiek pārtraukta,

1. uzpildīšanas gadījums (“atbilstoša” uzpildīšana): vadītājs uzpilda reaģenta tvertni, lai reaģenta līmenis pārsniegtu 10 % robežvērtību. Izslēdzas vadītāja brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja reakciju,

2. un 3. uzpildīšanas gadījums (“neatbilstoša” uzpildīšana): aktivizējas brīdināšanas sistēma. Brīdinājuma līmenis ir atkarīgs no pieejamā reaģenta daudzuma,

4. uzpildīšanas gadījums (“ļoti neatbilstoša” uzpildīšana): nekavējoties aktivizējas pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju.

5.   attēls

Reaģenta pieejamība

Image

5.3.   Trīs gadījumi, kad reaģenta kvalitāte ir neatbilstoša, tiek ilustrēti 6. attēlā:

1. ekspluatācijas gadījums: vadītājs turpina izmantot tehniku, neraugoties uz brīdinājuma signāliem, līdz tehnikas darbība tiek pārtraukta,

1. remonta gadījums (“slikts” vai “paviršs” remonts): pēc tam, kad tehnikas darbība ir pārtraukta, vadītājs nomaina reaģentu ar citas kvalitātes reaģentu, bet drīz pēc tam atkal to nomaina ar sliktas kvalitātes reaģentu. Nekavējoties atkal aktivizējas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un tehnikas darbība tiek pārtraukta pēc divām motora darbības stundām,

2. remonta gadījums (“labs” remonts): pēc tam, kad tehnikas darbība ir pārtraukta, vadītājs uzpilda labas kvalitātes reaģentu. Tomēr pēc kāda laika vadītājs atkal uzpilda sliktas kvalitātes reaģentu. Ieslēdzas brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un skaitīšana sākas no nulles.

6.   attēls

Sliktas kvalitātes reaģenta uzpildīšana

Image

5.4.   Trīs karbamīda dozēšanas sistēmas darbības traucējumu gadījumi tiek ilustrēti 7. attēlā. Šis attēls arī ilustrē procesu, ko piemēro attiecībā uz šā pielikuma 9. punktā aprakstīto defektu pārraudzību.

1. ekspluatācijas gadījums: vadītājs turpina izmantot tehniku, neraugoties uz brīdinājuma signāliem, līdz tehnikas darbība tiek pārtraukta,

1. remonta gadījums (“labs” remonts): pēc tam, kad tehnikas darbība ir pārtraukta, vadītājs veic dozēšanas sistēmas remontu. Tomēr pēc kāda laika dozēšanas sistēmai atkal rodas darbības traucējums. Ieslēdzas brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un skaitīšana sākas no nulles,

2. remonta gadījums (“slikts” remonts): darbojoties pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmai, kas prasa vadītāja reakciju (griezes momenta samazināšanās), vadītājs veic dozēšanas sistēmas remontu. Tomēr drīz pēc tam dozēšanas sistēmai atkal rodas darbības traucējums. Nekavējoties atkal aktivizējas pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un skaitītājs atsāk skaitīt no vērtības, pie kuras tas bija apstājies remonta brīdī.

7.   attēls

Reaģenta dozēšanas sistēmas darbības defekts

Image

3. papildinājums

Minimālās pieņemamās reaģenta koncentrācijas CDmin demonstrēšana

| 1. | Tipa apstiprināšanas laikā ražotājs demonstrē, ka CDmin vērtība ir pareiza, veicot NRTC testa siltās palaišanas ciklu un izmantojot reaģentu ar CDmin koncentrāciju. |
| --- | --- |

1.

Tipa apstiprināšanas laikā ražotājs demonstrē, ka CDmin vērtība ir pareiza, veicot NRTC testa siltās palaišanas ciklu un izmantojot reaģentu ar CDmin koncentrāciju.

| 2. | Pirms testa veic atbilstošu NCD ciklu(-us) vai ražotāja noteikto sagatavošanas ciklu, kas ļauj noslēgtai NOx kontroles sistēmai pielāgoties reaģenta kvalitātei ar koncentrāciju CDmin. |
| --- | --- |

2.

Pirms testa veic atbilstošu NCD ciklu(-us) vai ražotāja noteikto sagatavošanas ciklu, kas ļauj noslēgtai NOx kontroles sistēmai pielāgoties reaģenta kvalitātei ar koncentrāciju CDmin.

| 3. | Piesārņotāju emisija šajā testā ir mazāka par NOx robežvērtību, kas noteikta šā pielikuma 7.1.1. punktā. |
| --- | --- |

3.

Piesārņotāju emisija šajā testā ir mazāka par NOx robežvērtību, kas noteikta šā pielikuma 7.1.1. punktā.

---

10. PIELIKUMS

CO2 EMISIJAS NOTEIKŠANA

1. papildinājums

CO2 emisijas noteikšana motoriem ar jaudas diapazonu līdz P

1.   IEVADS

1.1.   Šajā papildinājumā paredzēti noteikumi un testa procedūras ziņošanai par CO2 emisiju visiem jaudas diapazoniem līdz P. Ja ražotājs, izmantojot šo noteikumu 5.2. punktā minēto iespēju, izvēlas izmantot 4.B pielikuma procedūru, piemēro šā pielikuma 2. papildinājumu.

2.   VISPĀRĒJAS PRASĪBAS

2.1.   CO2 emisiju nosaka piemērojamajā testa ciklā, kas 4.A pielikuma 1.1. punktā, saskaņā ar šo noteikumu 4.A pielikuma 3. punktu (NRSC) vai 4. punktu (NRTC tests siltās palaišanas ciklā). CO2 emisiju jaudas diapazoniem līdz P nosaka NRTC testa siltās palaišanas ciklā.

2.2.   Testa rezultātus iekļauj ziņojumā kā cikla vidējās īpatnējās vērtības un izsaka vienībā g/kWh.

2.3.   Ja pēc ražotāja izvēles NRSC testu veic kā pakāpenisko modālo ciklu (ramped modal cycle), izmanto vai nu atsauces uz NRTC, kas norādītas šajā papildinājumā, vai arī šā pielikuma 2. papildinājuma prasības.

3.   CO2 EMISIJAS NOTEIKŠANA

3.1.   Neapstrādāto izplūdes gāzu mērīšana

Šo punktu piemēro, ja CO2 mēra neapstrādātajās izplūdes gāzēs.

3.1.1.   Mērīšana

CO2 testējamajās neapstrādātajās motora izplūdes gāzēs mēra ar nedispersīvu infrasarkano analizatoru (NDIR) saskaņā ar šo noteikumu 4.A pielikuma 1. papildinājuma 1.4.3.2. punktu (NRSC) vai 2.3.3.2. punktu (NRTC).

Mērīšanas sistēma atbilst šo noteikumu 4.A pielikuma 1. papildinājuma 1.5. punktā noteiktajām linearitātes prasībām.

Mērīšanas sistēma šo noteikumu 4.A pielikuma 1. papildinājuma 1.4.1. punkta (NRSC) vai 2.3.1. punkta (NRTC) prasībām.

3.1.2.   Datu novērtēšana

Attiecīgos datus reģistrē un glabā saskaņā ar šo noteikumu 4.A pielikuma 3.7.4. punktu (NRSC) vai 4.5.7.2. punktu (NRTC).

3.1.3.   Cikla vidējās emisijas aprēķināšana

Ja mērījumus veic sausā stāvoklī, piemēro korekciju no sausa stāvokļa uz mitru šo noteikumu 4.A pielikuma 3. papildinājuma 1.3.2. punktam (NRSC) vai 2.1.2.2. punktam (NRTC).

Attiecībā uz NRSC CO2 masu (g/h) aprēķina katram režīmam atsevišķi saskaņā ar noteikumu 4.A pielikuma 3. papildinājuma 1.3.4. punktu. Izplūdes gāzu plūsmas nosaka saskaņā ar noteikumu 4.A pielikuma 1. papildinājuma 1.2.1.–1.2.5. punktu.

Attiecībā uz NRTC CO2 masu (g/tests) aprēķina saskaņā 4.A pielikuma 3. papildinājuma 2.1.2.1. iedaļu. Izplūdes gāzu plūsmu nosaka saskaņā ar 4.A pielikuma 3. papildinājuma 2.2.3. punktu.

3.2.   Mērīšana atšķaidītās gāzēs

Šo iedaļu piemēro, ja CO2 mēra atšķaidītajās izplūdes gāzēs.

3.2.1.   Mērīšana

CO2 testējamajās atšķaidītajās motora izplūdes gāzēs mēra ar nedispersīvu infrasarkano analizatoru (NDIR) saskaņā ar šo noteikumu 4.A pielikuma 1. papildinājuma 1.4.3.2. punktu (NRSC) vai 2.3.3.2. punktu (NRTC). Izplūdes gāzes atšķaida ar filtrētu apkārtējo gaisu, sintētisko gaisu vai slāpekli. Pilnas plūsmas sistēmas plūsmas jauda ir pietiekama, lai pilnībā nepieļautu ūdens kondensēšanos atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmās.

Mērīšanas sistēma atbilst šo noteikumu 4.A pielikuma 2. papildinājuma 1.5. punktā noteiktajām linearitātes prasībām.

Mērīšanas sistēma atbilst šo noteikumu 4.A pielikuma 2. papildinājuma 1.4.1. (NRSC) vai 2.3.1. punkta (NRTC) prasībām.

3.2.2.   Datu novērtēšana

Attiecīgos datus reģistrē un glabā saskaņā ar šo noteikumu 4.A pielikuma 3.7.4. punktu (NRSC) vai 4.5.7.2. punktu (NRTC).

3.2.3.   Cikla vidējās emisijas aprēķināšana

Ja mērījumus veic sausā stāvoklī, piemēro korekciju no sausa stāvokļa uz mitru stāvokli atbilstoši šo noteikumu 4.A pielikuma 3. papildinājuma 1.3.2. punktam (NRSC) vai 2.1.2.2. punktam (NRTC).

Attiecībā uz NRSC CO2 masu (g/h) aprēķina katram režīmam atsevišķi saskaņā ar šo noteikumu 4.A pielikuma 3. papildinājuma 1.3.4. punktu. Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu nosaka saskaņā ar šo noteikumu 4.A pielikuma 1. papildinājuma 1.2.6. punktu.

Attiecībā uz NRTC CO2 masu (g/tests) aprēķina saskaņā ar šo noteikumu 4.A pielikuma 3. papildinājuma 2.2.3. punktu. Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas nosaka saskaņā ar šo noteikumu 4.A pielikuma 3. papildinājuma 2.2.1. punktu.

Fona korekciju piemēro saskaņā ar šo noteikumu 4.A pielikuma 3. papildinājuma 2.2.3.1.1. punktu.

3.3.   Īpatnējās emisijas aprēķināšana

3.3.1.   NRSC

Īpatnējo emisiju e
  CO2 (g/kWh) aprēķina šādi:

Formula

kur

Formula

un

| | CO2 mass,I
  ir atsevišķā režīma CO2 masa (g/h), |
| --- | --- |

CO2 mass,I
  ir atsevišķā režīma CO2 masa (g/h),

| | Pm,i
  ir atsevišķā režīma izmērītā jauda (kW), |
| --- | --- |

Pm,i
  ir atsevišķā režīma izmērītā jauda (kW),

| | PAE,i
  ir palīgierīču izmērītā jauda atsevišķā režīmā (kW), |
| --- | --- |

PAE,i
  ir palīgierīču izmērītā jauda atsevišķā režīmā (kW),

| | WF,i
  ir atsevišķā režīma svērtais koeficients. |
| --- | --- |

WF,i
  ir atsevišķā režīma svērtais koeficients.

3.3.2.   NRTC

Īpatnējo CO2 emisiju aprēķināšanai vajadzīgo cikla darbu nosaka saskaņā ar šo noteikumu A.4 pielikuma 4.6.2. punktu.

Īpatnējo emisiju e
  CO2 (g/kWh) aprēķina šādi:

Formula

kur

| | mCO2, hot
  ir NRTC testa siltās palaišanas cikla CO2 masas emisija (g), |
| --- | --- |

mCO2, hot
  ir NRTC testa siltās palaišanas cikla CO2 masas emisija (g),

| | Wact, hot
  ir NRTC testa siltās palaišanas cikla faktiskais darbs (kWh). |
| --- | --- |

Wact, hot
  ir NRTC testa siltās palaišanas cikla faktiskais darbs (kWh).

2. papildinājums

CO2 emisijas noteikšana jaudas diapazoniem Q un R

1.   IEVADS

Šajā papildinājumā paredzēti noteikumi un testa procedūras ziņošanai par CO2 emisiju jaudas diapazoniem no Q līdz R. Ja ražotājs, izmantojot šo noteikumu 5.2. punkta iespēju, izvēlas izmantot šo noteikumu 4.B pielikuma procedūru, piemēro šā 2. papildinājumā paredzētos noteikumus un testa procedūras CO2 emisijas ziņošanai.

2.   VISPĀRĒJAS PRASĪBAS

2.1.   CO2 emisiju nosaka NRTC testa siltās palaišanas ciklā saskaņā ar 4.B pielikuma 7.8.3. punktu.

2.2.   Testa rezultātus iekļauj protokolā kā cikla vidējās īpatnējās vērtības un izsaka vienībā g/kWh.

3.   CO2 EMISIJAS NOTEIKŠANA

3.1.   Neapstrādāto izplūdes gāzu mērīšana

Šo punktu piemēro, ja CO2 mēra neapstrādātajās izplūdes gāzēs.

3.1.1.   Mērīšana

CO2 testējamajās neapstrādātajās motora izplūdes gāzēs mēra ar nedispersīvu infrasarkano analizatoru (NDIR) saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikuma 9.4.6. punktu.

Mērīšanas sistēma atbilst šo noteikumu 4.B pielikuma 8.1.4. punktā noteiktajām linearitātes prasībām.

Mērīšanas sistēma atbilst šo noteikumu 4.B pielikuma 8.1.9. punktā noteiktajām prasībām.

3.1.2.   Datu novērtēšana

Attiecīgos datus reģistrē un glabā saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikuma 7.8.3.2. punktu.

3.1.3.   Cikla vidējās emisijas aprēķināšana

Ja mērījumus veic sausā stāvoklī, momentānajām koncentrācijas vērtībām piemēro korekciju no sausa stāvokļa uz mitru saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikuma 8. papildinājuma A.8.2.2. punktu un 7. papildinājuma A.7.3.2. punktu, pirms tiek veikti tālāki aprēķini.

CO2 masu (g/tests) aprēķina, reizinot laikā koriģētās momentānās CO2 koncentrācijas ar izplūdes gāzes plūsmām un integrāciju testa ciklā saskaņā ar kādu no turpmāk minētajiem noteikumiem:

| a) | šo noteikumu 4.B ielikuma 8. papildinājuma A.8.2.1.2. un A.8.2.5. punktu, izmantojot CO2 u vērtības A.8.1. tabulā vai aprēķinot u vērtības saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikuma 8. papildinājuma A.8.2.4.2. punktu; |
| --- | --- |

a)

šo noteikumu 4.B ielikuma 8. papildinājuma A.8.2.1.2. un A.8.2.5. punktu, izmantojot CO2 u vērtības A.8.1. tabulā vai aprēķinot u vērtības saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikuma 8. papildinājuma A.8.2.4.2. punktu;

| b) | vai arī šo noteikumu 4.B pielikuma 7. papildinājuma A.7.3.1. un A.7.3.3. punktu. |
| --- | --- |

b)

vai arī šo noteikumu 4.B pielikuma 7. papildinājuma A.7.3.1. un A.7.3.3. punktu.

3.2.   Mērīšana atšķaidītās gāzēs

Šo punktu piemēro, ja CO2 mēra atšķaidītajās izplūdes gāzēs.

3.2.1.   Mērīšana

CO2 testējamajās atšķaidītās motora izplūdes gāzēs mēra ar nedispersīvu infrasarkano analizatoru (NDIR) saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikuma 9.4.6. punktu. Izplūdes gāzes atšķaida ar filtrētu apkārtējo gaisu, sintētisko gaisu vai slāpekli. Pilnas plūsmas sistēmas plūsmas jauda ir pietiekama, lai pilnībā nepieļautu ūdens kondensēšanos atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmās.

Mērīšanas sistēma atbilst šo noteikumu 4.B pielikuma 8.1.4. punkta linearitātes prasībām.

Mērīšanas sistēma atbilst šo noteikumu 4.B pielikuma 8.1.9. punkta prasībām.

3.2.2.   Datu novērtēšana

Attiecīgos datus reģistrē un glabā saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikuma 7.8.3.2. punktu.

3.2.3.   Cikla vidējās emisijas aprēķināšana

Ja mērījumus veic sausā stāvoklī, momentānajām koncentrācijas vērtībām piemēro korekciju no sausa stāvokļa uz mitru saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikuma 8. papildinājuma A.8.3.2. punktu un 7. papildinājuma A.7.4.2. punktu, pirms tiek veikti tālāki aprēķini.

CO2 masu (g/tests) aprēķina, reizinot CO2 koncentrācijas ar izplūdes gāzes plūsmām saskaņā ar kādu no turpmāk minētajiem noteikumiem:

| a) | vai nu šo noteikumu 4.B pielikuma 8. papildinājuma A.8.3.1. un A.8.3.4. punktu, izmantojot CO2 u vērtības A.8.2. tabulā vai aprēķinot u vērtības saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikuma 8. papildinājuma A.8.3.3. punktu; |
| --- | --- |

a)

vai nu šo noteikumu 4.B pielikuma 8. papildinājuma A.8.3.1. un A.8.3.4. punktu, izmantojot CO2 u vērtības A.8.2. tabulā vai aprēķinot u vērtības saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikuma 8. papildinājuma A.8.3.3. punktu;

| b) | vai arī šo noteikumu 4.B pielikuma 7. papildinājuma A.7.4.1. un A.7.4.3. punktu. |
| --- | --- |

b)

vai arī šo noteikumu 4.B pielikuma 7. papildinājuma A.7.4.1. un A.7.4.3. punktu.

Fona korekciju veic saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikuma 8. papildinājuma A.8.3.2.4. punktu vai 8. papildinājuma A.7.4.1. punktu.

3.3.   Īpatnējās emisijas aprēķināšana

Īpatnējo CO2 emisiju aprēķināšanai vajadzīgo cikla darbu nosaka saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikuma 7.8.3.4. punktu.

Īpatnējo emisiju e
  CO2 (g/kWh) aprēķina šādi:

Formula

kur

| | mCO2, hot ir NRTC testa siltās palaišanas cikla CO2 masas emisija (g), |
| --- | --- |

mCO2, hot ir NRTC testa siltās palaišanas cikla CO2 masas emisija (g),

| | Wact, hot ir NRTC testa siltās palaišanas cikla faktiskais darbs (kWh). |
| --- | --- |

Wact, hot ir NRTC testa siltās palaišanas cikla faktiskais darbs (kWh).

---